magisterbladet Farvel til Eckersbergs natpotte xxxxxxxxxxxxx xxxxxxxxxxxxxxxx DM Offentlig MP Pension vil stramme etisk regelsæt side PDF\nmagisterbladet Farvel til Eckersbergs natpotte xxxxxxxxxxxxx xxxxxxxxxxxxxxxx DM Offentlig MP Pension vil stramme etisk regelsæt side 16-18\nDownload "magisterbladet Farvel til Eckersbergs natpotte xxxxxxxxxxxxx xxxxxxxxxxxxxxxx DM Offentlig MP Pension vil stramme etisk regelsæt side 16-18"\n1 nr. 1 nr jannuar maj magisterbladet Dansk or english side 8-11 MP Pension vil stramme etisk regelsæt side DM Offentlig Ingeniører alene i verden side Kommission med skyklapper side midten af bladet Farvel til Eckersbergs natpotte side xxxxxxxxxxxxx xxxxxxxxxxxxxxxx side x\n2 Indkøbsaftale på forsknings- og laboratorieudstyr sikrer bredt produktsortiment og attraktive priser Med SKI s indkøbsaftale får forskere og laboranter let tilgang til indkøb af apparaturer og produkter. De 45 valgte leverandører fordelt på 19 delaftaler sikrer, at du stort set kan købe alt det, du har brug for, og samtidig få gavn af de fordele som SKI s indkøbsaftale indeholder. Du får nemlig afløftet din EU udbudspligt, når du handler hos en SKI leverandør. Det betyder, at du ikke skal bruge tid og ressourcer på det krævende EU udbud. Nemt og hurtigt får du overblik over hvilke produktområder, som de valgte leverandører dækker, og de konkurrencedygtige priser gør, at der bliver flere penge til rådighed for forskning og undervisning. Kontakt SKI på eller klik ind på hvis du vil høre mere om indkøbsaftalen. Flere penge til dem, det egentlig handler om SKI er en organisation, der gennemfører EU-udbud på vegne af den offentlige sektor. Udbuddene udmønter sig i attraktive indkøbsaftaler, der fremmer og effektiviserer offentligt indkøb, og dermed er et bidrag til at sikre den danske velfærd. Fakta Klik ind på og læs mere om vores indkøbsaftaler. Læs fx om aftaler indenfor: Undervisningsmøbler AV-udstyr IT og kommunikation Tilmeld dig vores nyhedsbrev på www. ski.dk/nyhedsbrev og modtag elektroniske nyheder om dine interesseområder. Statens og Kommunernes Indkøbs Service A/S Zeppelinerhallen Islands Brygge 55 DK-2300 København S Tlf Fax Læs mere på\n3 indhold magisterbladet 9/08 : Faste rubrikker 4 Leder DM klager til UNESCO 12 Boglisten 22 Boglisten 34 Boglisten 35 Ordspætten 36 Debat 5 Flere tillidsrepræsentanter end nogensinde før 6 Repræsentantskabsmøde: Formandsberetning og regnskab 2007 enstemmigt godkendt 13 Jura-ekspert: Ministerium tager fejl i sag om jobklausuler 20 Magister med profil: Farvel til Eckersbergs natpotte 24 Kommission med skyklapper 26 Lige udkommet: Hvor kommer alle reformerne fra? 28 Universitet får ny identitet på nettet 30 Døm selv! Fire eksempler på hjemmesider 3 8 Historisk lav ledighed blandt DM-medlemmer 39 Jobsektionen Ledige stillinger 63 Meddelelser 8 Dansk or english Ny sprograpport har igen sat gang i den ideologiske debat om dansk versus engelsk på universiteterne. 14 Ingeniører alene i verden Meget tyder på, at IDA er på vej ud af AC-samarbejdet. DM Offentlig midten af bladet 16 MP Pension vil stramme etisk regelsæt Kursskifte i investeringspolitikken efter Magisterbladets kritiske artikler og stormfuld generalforsamling. Magisterbladet: Nimbusparken Frederiksberg Telefon (kl ) Telefax Internet: Al henvendelse vedr. abonnement og adresse ændring: tryk 5 eller bed om medlems afdelingen. Abonnement på Magisterbladet koster 213,75 kr. per kvartal. Redaktion: Mogens Tanggaard (ansvars havende) Lisbeth Ammitzbøll Benedikte Ballund Pernille Siegumfeldt Direkte telefon: Annoncer: DG Media a s Studiestræde København K Tlf Fax Design og tryk: Datagraf Forside: Stefan Kai Nielsen Oplag: eksemplarer ISSN NORDISK MILJØMÆRKNING 541 Tryksag 166 Kontrolleret af Produktionsplan: Nr udkommer den Deadline debat Deadline annoncer Deadline kalender Nr udkommer den Deadline debat Deadline annoncer Deadline kalender 6. juni 26. maj 27. maj 27. maj 20. juni 9. juni 10. juni 10. juni Thomas Bøttcher Sidse Rølle Jakobsen, sekretær Kontrolleret oplag: i perioden Nr udkommer den Deadline debat Deadline annoncer Deadline kalender 15. aug. 4. aug. 5. aug. 5. aug. magisterbladet 9/08 3\n4 leder! af Ingrid Stage DM klager til UNESCO I efteråret 2006 besluttede Folketinget på baggrund af en vedvarende debat om manglende sikring af forsknings- og ytringsfriheden, at universitetsloven fra 2003 skal evalueres i Ministeriet fastholder, at det kun er en evaluering, der er besluttet, ikke en revision. Men det er DM s opfattelse, at der er behov for en helt gennemgribende revision. Det er en vurdering, vi deler med rigtig mange af universitetets egne ansatte, hvilket den underskriftsindsamling, der i skrivende stund har været i gang i 14 dage, og som allerede er oppe på over underskrifter, tydeligt viser. Der er altså ikke tale om nogle få kværulanter, der bare vil have gamle dage tilbage, sådan som videnskabsministeren ellers plejer at sige, når han bliver konfronteret med modstand mod forholdene på landets universiteter. Og det er ikke kun universitetsforskerne selv, der kræver forsknings- og ytringsfrihed sikret på universiteterne. Det er heller ikke primært af hensyn til forskerne, at loven skal ændres. Universiteternes uafhængighed og forskernes uantastelige ret til at forske frit og ytre sig kritisk er afgørende for samfundets udvikling. Derfor vedtog UNESCO med Danmarks tilslutning et sæt anbefalinger om forholdene for universitetslærere i 1997, Recommendations on the Status of Higher-Education Personnel. Disse anbefalinger er anerkendt som de internationale standarder for verdens universiteter. På samme måde vedtog Europarådet i 2006 Recommendation on Academic Freedom and University Autonomy. Kernen i anbefalingerne er selvstyre for universiteterne, sikring af den individuelle forskningsfrihed og medarbejderindflydelse. I Europarådets anbefaling står der som en af begrundelserne for anbefalingen: history has proven that violations of academic freedom and university autonomy have always resulted in intellectual relapse, and consequently in social and economic stagnation. Desværre lever forholdene på Danmarks universiteter ikke op til de internationale standarder. Universitetsloven fra 2003 står simpelt hen i vejen for mange af anbefalingerne. Folketinget og ministeriet detailregulerer i helt ekstrem grad, så universiteternes reelle selvbestemmelse over så centrale forhold som for eksempel eksamensformer er ikke-eksisterende. Og uden institutionsautonomi er det ikke muligt for ledelserne reelt at sikre den enkeltes akademiske frihed, ligesom de strategiske rammer og de kvantitative mål i udviklingskontrakterne kan umuliggøre udøvelse af forskningsfrihed, selv om denne formelt er sikret i loven. Hovedformålet for DM er, at universitetsloven ikke blot bliver overfladisk evalueret, men bliver grundigt revideret. Vi står gerne bi med forslag. Derfor har DM nu indgivet en formel klage til UNESCO s generalsekretær over Danmarks manglende overholdelse af de internationale standarder. Vores klage som følges af en anbefalingsskrivelse fra verdenslærerorganisationen Education International med 30 millioner medlemmer påviser, at universitetsloven, alle følgelovene, forskningsfinansieringen og den ekstreme politiske og administrative kontrol er i modstrid med det, som både UNESCO og Europarådet anbefaler. Vi forventer naturligvis, at ministeren, når han får klagen til kommentering fra UNESCO og ser manglerne påvist, straks vil tage initiativ til at rette op på forholdene. Det er der jo en helt oplagt mulighed for, når loven alligevel skal til syn. Hovedformålet for DM er, at universitetsloven ikke blot bliver overfladisk evalueret, men bliver grundigt revideret. Vi står gerne bi med forslag. DM Nimbusparken Frederiksberg Vesterbro Torv 1-3, 7. sal, 8000 Århus C Telefon Fax Kontortid: Man.-fre. kl dog tors MP Pension Pensionskassen for magistre og psykologer Lyngbyvej København Ø Telefon Magistrenes Arbejdsløshedskasse Mimersgade København N Telefon Fax Åbningstid: Man.-tirs. og tors.- fre. kl , ons. kl Regionalkontorer Magistrenes Arbejdsløshedskasse Århus Vesterbro Torv 1-3, 7. sal, 8000 Århus C Telefon (A-kassen) Fax Åbningstid: Man., tirs. og tors. kl Odense Aalborg Slotsgade 21 B, 4. sal 5000 Odense C Tlf Fax Åbningstid: Man. Kl og tors. Kl Østerågade 19, 3. sal, 9000 Aalborg Telefon (A-kassen) Fax Åbningstid: Man. kl og tors. Kl Formand: Ingrid Stage Telefon magisterbladet 8/08\n5 Efter Kommunalreformen flere tillidsrepræsentanter end nogensinde før Den faglige hjælp er tættere på end nogensinde før for DM-medlemmer i offentlige, administrative stillinger. Efter reformen står færre end 10 arbejdspladser uden tillidsrepræsentant eller anden repræsentation. af Pernille Siegumfeldt 33 En målrettet indsats for at få valgt tillidsrepræsentanter på de nye kommunale og regionale arbejdspladser, der blev dannet i forbindelse med kommunalreformen, har givet pote. En opgørelse over den tillidsrepræsentant-dækning, der danner det vigtige lokale sikkerhedsnet under DM s medlemmer i offentlige, administrative stillinger, viser, at der kun er ganske få mørke pletter tilbage på Danmarkskortet. Færre end 10 arbejdspladser står i dag uden en tillidsrepræsentant eller anden repræsentation. Dermed har de cirka medlemmer af DM Offentlig en bedre TR-dækning nu, end de havde før den gennemgribende reform af hele den offentlige sektor. Og det glæder ikke overraskende formanden for DM Offentlig, Peter Grods Hansen. Tillidsrepræsentanterne er et vigtigere bindeled mellem organisationen og medlemmerne end nogensinde. Hvor de tidligere primært fungerede som organisationens vagthunde, har tillidsrepræsentanterne i dag en helt central nøgleposition, men også en vanskeligere rolle, fx når der skal forhandles lokale lønvilkår med ledelsen, siger DM Offentligs formand. Såvel op til reformens gennemførelse som efter har DM gjort en ekstra indsats både for at holde fast i de erfarne tillidsfolk og for at rekruttere nye, så den lokale repræsentation kunne blive så vidt forgrenet som overhovedet muligt. I en snart sagt hvilken som helst forhandling er det en fordel, hvis en lokal tillidsrepræsentant kan forhandle med den lokale ledelse, når der opstår uenigheder. Der er også en hverdag bagefter, og det kan virke mere upersonligt eller endda konfliktoptrappende, hvis en chef skal i forhandling med en DM-konsulent uden en fast tilknytning til arbejdspladsen, siger Peter Grods Hansen. Han understreger dog, at heller ikke arbejdspladser uden TRdækning bliver ladt i stikken. De øgede krav til tillidsrepræsentanterne stiller også øgede krav til den rygdækning, som DM skal levere. Der er skruet op for rådgivningen, sparringen og kursusudbuddet, og ikke mindst forhandlingskurser med fokus på løn- og ansættelsesvilkår er der stor efterspørgsel på. Serviceringen af tillidsfolkene er under stadig udvikling, for det er selvfølgelig afgørende, at de føler sig klædt på til jobbet. I DM Offentlig satser vi meget på at udbygge netværket mellem tillidsrepræsentanterne, så den lokale og regionale rygdækning styrkes. Tillidsrepræsentanter på statens syv miljøcentre har fx lige fra etableringen af centrene haft et tæt og meget frugtbart samarbejde. Et lignende netværk er under opbygning i regionerne, og vi vil initiere, at der bliver endnu flere af den slags, fortæller Peter Grods Hansen. Riv ud og gem! DM Offentligs sektorblad finder du denne gang midt i Magisterbladet inde i Jobsektionen. I bladet er der et Danmarkskort med navne og kontaktoplysninger på samtlige DM-tillidsrepræsentanter og anden repræsentation i kommuner og regioner. Riv sektorbladet ud og læs jobannoncerne uden afbrydelse. magisterbladet 9/08 5\n6 Repræsentantskabsmøde formandsberetning og regnskab 2007 enstemmigt godkendt Formandens mundtlige beretning med vægt på ligestilling, arbejdsmiljø, ytringsfrihed og erhvervs- og arbejdsmarkedspolitik blev enstemmigt godkendt af DM s repræsentantskab. Det samme blev regnskabet for Derimod var der alvorlig kritik af DM s it-system. af Mogens Tanggaard foto: Stefan Kai Nielsen overholdes, hvilket i dag er fuldstændig omkostningsfrit. ( ) Der er behov for en uafhængig instans, der kan følge op på lovgivningen og kigge arbejdsgiverne i kortene. Derudover skal loven om kønsopdelt lønstatistik skærpes. Det er ikke Medlemsbetjening nok, at arbejdspladser med 10 kvinder og 32% 10 mænd i samme jobfunktion skal lave kønsopdelte lønstatistikker, når Danmark er kendetegnet af små og mellemstore virksomheder. Det er faktisk temmelig beskæmmende, at det er nødvendigt at gøre ligestilling til et særligt indsatsområde i 2008, eftersom vi har haft en ligelønslov siden 1972 og Politik efterfølgende en lang række ligestillingsministre af forskellig karat og observans. 25% Men den stadig større medieplads, som den manglende ligestilling får, er en klar demonstration af, at DM har gjort ret i at satse på dette område. Sådan lød Ingrid Stages indledende ord i hendes mundtlige beretning om et af DM s indsatsområder: ligestilling. Også Kommunikation de andre indsatsområder arbejdsmiljø, og blade erhvervs- og arbejdsmarkedspolitik, uddannelsespolitik og ytringsfrihed fik 18% kontante politiske ord med på vejen. Om ligestilling Medlemsaktiviteterer værdiløs, hvis den og ligeløn sagde hun videre: Ligelønsloven ikke følges op. 11% Ikke mindst, hvis den ikke Sådan blev kontingentkronerne brugt i 2007 Det syge arbejdsmiljø Også arbejdsmiljøet, stærkt belastet af stress, nedskæringer på det offentlige område og manglende tid til arbejdsopgaverne, blev genstand Kollektiv for (AC formandens mv) kritik: Det syge arbejdsmiljø er 9% nærmest et dagligt TR emne i medierne. Ikke mindst det psykiske. 5% Der er flere langtidssyge end ledige mennesker på kontanthjælp og epidemien hedder stress. Ingrid Stage havde ikke nogen tiltro til, at den af regeringen nedsatte Arbejdsmarkedskommission evnede at komme med friske og fremsynede forslag til sikring af den fremtidige velfærd og idéer til at få bugt med stressepidemien. Måske hænger det sammen med den bemærkelsesværdige sammensætning i kommissionen, hvor arbejdsmarkedets parter er totalt fraværende. Til gengæld er der en række direktører for private virksomheder, konstaterede DM s formand. Ingrid Stage beklagede, at DM ikke var inviteret med indenfor i Kommissionen. Det faktum skulle dog ikke hindre foreningen i at modvirke, hvad der ligner utroligt tilbageskuende, kortsigtede og umiddelbart arbejdsgivervenlige løsningsmodeller. Derfor turde hun godt forudskikke, at der også i næste års arbejdsprogram for DM vil være krav om flere orlovsrettigheder til dem, der er i arbejde, og bedre dagpengesikring til dem, der er uden arbejde. Politik 25 % Kommunikation og blade 18 % Medlemsaktiviteter 11 % TR 5 % Medlemsbetjening 32 % Kollektiv (AC mv.) 9 % Kras cocktail Den danske uddannelsespolitik er helt igennem en gyser. En kras cocktail af markedsorientering og ekstrem statslig kontrol. ( ) Sammen med arbejdsmarkedspolitikken er uddannelses- og forskningspolitikken de to områder, hvor regeringens ideologiske linje, eller menneskesyn, slår stærkest igennem. Men debatten om disse generelle tendenser er stadig nærmest fraværende. Den offentlige debat drejer sig for det meste om detaljer, som ses isolerede, stykkevis og adskilte. Helhedsbilledet af en politik, der har vendt op ned på traditionel dansk uddannelsestænkning og kultur, fortoner sig. 6 magisterbladet 9/08\n7 Den danske uddannelsespolitik er helt igennem en gyser. En kras cocktail af markedsorientering og ekstrem statslig kontrol, var nogle af ordene fra DM s formand, Ingrid Stage, til repræsentantskabet. Hun opfordrede alle til at støtte den underskriftsindsamling, der var startet den 1. maj, for en forbedring af forskningspolitikken. Endelig slog Ingrid Stage atter til lyd for vedholdende og målrettet at kæmpe for ansattes specielt de privatansattes ytringsfrihed. Grusom sag for DM Den efterfølgende debat om formandens mundtlige beretning blev kort. Per Lunde, formand for de deltidsansatte universitetslærere, håbede, at det engagement, som fra formandens side blev lagt i ligestillingsproblematikken, kunne blive lige stort, når det gjaldt de såkaldte DVIP ers arbejdsforhold. Til det kunne Ingrid Stage svare, at hun vurderede, at hun havde brugt timer mere på DVIP ernes forhold end på ligestillingen. Vi er på vej mod overenskomstdækning for DVIP erne, svarede formanden, der er AC s forhandler i spørgsmålet. Pia Svejgaard Pedersen, som repræsenterede DM s netværk, var meget utilfreds med driften eller rettere manglen på drift af netværkene. Det skader DM s omdømme, at de ikke fungerer, og at vi ikke bliver informeret om det, sagde hun. Ingrid Stage erkendte, at det var en grusom sag for DM. Det har også martret mig. Derfor er det også et senere punkt på dagsordenen i dag, sagde hun. Formandens mundtlige beretning blev enstemmigt godkendt af Repræsentantskabet, ligesom et resolutionsforslag om at støtte de strejkende FOA-medlemmer blev vedtaget, dog ikke enstemmigt. Også regnskabet for DM s drift, reservefond ( strejkekassen ) og den sociale sikringsfond blev enstemmigt vedtaget. (Se grafik andetsteds på siderne). DM s it-situation Sidste punkt på dagsordenen var en orientering fra DM s konstituerede direktør, Christian Strøm om DM s it-situation, som i en kort version kan karakteriseres som meget utilfredsstillende for medlemmerne. Christian Strøm orienterede om årsagerne til miseren og om perspektiverne for en DM s samlede resultat for 2006 og 2007 i mio. kr Forening DM s egenkapital i mio. kr. pr snarlig forbedring af it-situationen. Tidligst i foråret 2010 vil den være på et fuldt tilfredsstillende niveau. Emnet bragte mange deltagere på talerstolen med krav om en hurtig løsning på problemerne gerne med inddragelse af brugerne, dvs. medlemmerne. Læs formandens såvel skriftlige som mundtlige beretning på Læs også lederen på side 4 og artiklen Kommission med skyklapper på siderne DM s drift Reservefonden Den sociale sikringsfond DM i alt Læs det detaljerede regnskab på Res.fond Sikr.fond Hele DM magisterbladet 9/08 7\n8 dansk or english Den nye rapport fra regeringens nye sprogudvalg har igen sat gang i den ideologiske debat om dansk versus engelsk på universiteterne. af Benedikte Ballund tegning: Bob Katzenelson Hvad gavner i længden det danske demokrati mest? At universiteterne styrker det danske sprogs rolle, så det bliver ved med at være et levende videnskabssprog? Eller at de lader engelsk få mere og mere plads, så både forskere og studerende bliver bedre rustet til globaliseringens udfordringer? Og hvad giver størst kvalitet i forskningen? At man åbner sig mod omverdenen ved at bruge engelsk så meget som muligt, eller at man sørger for at bruge sit modersmål, så man kan udtrykke sig så nuanceret som muligt? Engelsk og dansk på universiteterne Ifølge en oversigt over godkendte engelsksprogede uddannelser på danske universiteter fra 20. april 2007 fra Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling var cirka en 1/4 af alle universitetsuddannelser engelsksprogede. Af disse udbydes cirka 1/3 samtidig på dansk. Siden er det kommet frem, at en række engelsksprogede uddannelser imidlertid ikke længere udbydes på dansk. Hvor der ifølge ministeriets oversigt er tale om undervisning både på engelsk og dansk, undervises der på flere af disse kandidatuddannelser nu udelukkende på engelsk. Ifølge oversigten ligger koncentrationen af engelsksprogede uddannelser primært inden for de naturvidenskabelige, tekniske og erhvervsøkonomiske områder. KILDE: SPROG TIL TIDEN Store spørgsmål, men ikke desto mindre relevante spørgsmål at stille i kølvandet på offentliggørelsen af Sprogudvalgets rapport Sprog til tiden. Rapporten er resultatet af en folketingsbeslutning om at nedsætte et udvalg, der skulle undersøge, om der var brug for at lovgive mere om sproget i Danmark. Og det er der ikke, lyder konklusionen. På nær på et enkelt område: universiteterne. Det mener i hvert fald nogle af udvalgets medlemmer. Lige her skiller vandene nemlig. Det virker ikke Det samlede udvalg er ganske vist blevet enig om en lang række anbefalinger. Universiteterne skal evaluere og lave sprogcentre. Og de skal udforme sprogstrategier, der begrunder valget af undervisningssprog og tydeliggør, hvordan ikke bare den internationale konkurrence, men også samfundets behov tilgodeses, lyder nogle af anbefalingerne. Men så hører enigheden op. Et flertal vil nemlig have, at politikerne hjælper det danske sprog og laver regler, der sikrer, at universiteterne lever op til anbefalingerne og dermed også til universitets- og akkrediteringslovens målsætninger om såkaldt parallelsproglighed på uddannelserne. Dansk må ikke afskaffes i uddannelser, hvis kandidater er beskæftiget i en dansk sammenhæng, lyder kernepunktet i deres argumentation. Hvis man ikke vil have lovgivning, så må man sørge for at overholde de sprogpolitikker, der ligger. Men vi har prøvet modellen uden bindende bestemmelser, og den virker ikke, siger Niels Davidsen-Nielsen, formand for Dansk Sprognævn og medlem af udvalget bag rapporten. Han kalder det kampen om kandidatud- dan- nelserne med henvisning til institutioner som CBS, DTU og Det Biovidenskabelige Fakultet på KU (det tidligere KVL), som udfordrer flertallet af udvalget ved at have en meget høj andel af engelsksprogede fag på uddannelsernes sidste år. Og det handler ikke kun om pædagogiske hensyn til de studerende, når flertallet i sprogudvalget insisterer på, at det danske sprog må have hjælp af politikerne. Folkeoplysning og forsk- nings- 8 magisterbladet 9/08\n9 Foto: scanpix Det er et kulturtab at afvikle dansk som universitetssprog. Prisen er simpelthen for høj, siger Niels Davidsen-Nielsen, tidligere professor i engelsk og nuværende formand for Dansk Sprognævn. formidling er i fare, hvis de forskellige fag ikke løbende udvikler en dansk terminologi. Det er et demokratisk problem, når sprogbarrieren betyder, at befolkningen får mindre indsigt i og indflydelse på, hvad der forskes i. Og så er der det kulturelle hensyn. Sprogets samfundsbærende egenskaber undermineres, frygter flertallet af udvalget. Grundlæggende vilkår Nej tak til flere love og paragraffer, lyder det imidlertid fra et mindretal i udvalget. Hvorfor lave flere regler, når de nødvendige allerede findes, spørger de. Til den gruppe hører Per Holten- Andersen, dekan på Det Biovidenskabelige Fakultet og tidligere rektor for KVL. Ifølge ham bakker både de studerende og deres fremtidige arbejdsgivere op om fakultetets engelskvenlige sprogstrategi, og det er med god grund. Jeg er helt enig i, at vores kandidater skal kunne fungere fuldt ud på både et dansk- og engelsksproget arbejdsmarked. Det er ikke sådan, at vi fravælger det ene og siger, at det er mindre fint eller mindre vigtigt. Der er bare ikke længere et rent dansksproget arbejdsmarked på vores felter. Vores kandidater kommer for eksempel ud til mellemstore landbrugsvirksomheder, og når de snakker med landmanden, skal de selvfølgelig kunne tale dansk. Men når de skal rådgive ham om, hvordan han kan optimere sin svineproduktion, skal de være i stand til at læse engelsk, deltage i internationale kongresser og opdatere deres viden på engelsk. Og det gælder ikke kun i landbrugssektoren. Mange af vores dyrlæger bliver ansat i Novo, og 95 procent af Novos værdier skabes i udlandet. At kunne sprog er ikke længere et elitespørgsmål. Det er størsteparten af hele samfundet, der er nødt til at kunne det. Det er efter min mening et fuldstændigt grundlæggende vilkår for globaliseringens indflydelse på os, siger Per Holten-Andersen. Frygt og fornemmelser Universitetsfolk, der beder politikerne om flere detaljerede bestemmelser, er i dag en sjældenhed. For Per Holten-Andersen rækker spørgsmålet om at lovgive om engelsk og dansk på universiteterne da også videre end blot sprogpolitik. Han er nemlig generelt imod, at der kommer flere regler på de i forvejen tyngede universiteter, hvor friheden bliver mere og mere indskrænket. Men når det er sagt, så føler han heller ikke, at der i dag eksisterer belæg for at sige, at vægtningen af engelsk på universi- magisterbladet 9/08 9\n10 Jeg ved godt, at sprogfolkene synes, at det danske sprog er en meget vigtig del af vores nationale identitet, mens jeg har den holdning, at der er andre værdier, der er vigtigere, siger Per Holten-Andersen, dekan på Det Biovidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet. teterne har de negative konsekvenser, som tilhængerne af lovgivning frygter. Hverken når det gælder de studerendes udbytte af undervisningen eller muligheden for at formidle og diskutere forskningen og dens resultater med resten af Danmark. Debatten om sprog er karakteriseret af én ting, og det er manglende fakta. Den er præget af holdninger, fornemmelser, frygt og gode intentioner. Der er ingen danske målinger af, om det har en negativ indvirkning på formidlingen eller på de studerendes indlæring. Der er enkelte udenlandske undersøgelser, der peger både i den ene retning og den anden retning. Der mangler simpelthen pålidelig monitering. Debatten bygger ikke på reel indsigt, og det er sådan set min hovedindvending mod hele diskussionen. Derfor siger jeg: Okay, inden vi begynder at tro, at det er sådan, så lad os finde ud af, om det faktisk er rigtigt. Lad os sige, at vi de næste fem år er særligt opmærksomme på de mulige ulemper, og lad os måle det, så vi får noget faktuel viden. Jeg ville da blive overbevist, hvis konkrete målinger viste, at vi er på en rutsjebane, hvor forståelsen af, hvad videnskaben går og laver, mindskes kraftigt på grund af sprogbarrieren. Det ville gøre indtryk på mig. Men det gør ikke indtryk på mig, at Niels Davidsen-Nielsen har den holdning, at vi er på vej derhen. Ikke overraskende finder den argumentation ikke opbakning hos Sprognævnets formand. Enhver kan sige sig selv, at man ikke kan holde det samme faglige niveau på engelsk som på dansk. Vi kan selvfølgelig godt blive ved med at lave empiriske undersøgelser, men jeg mener, at vi ved nok, siger Niels Davidsen-Nielsen og henviser blandt andet til svenske undersøgelser, der viser, at det faglige udbytte falder, når de studerende skal læse engelske tekster. Han peger desuden på, at en femtedel af den danske befolkning stadig er meget dårlig til engelsk, og at vi generelt har en tendens til at undervurdere, hvor vanskeligt sproget egentlig er at lære. Jeg plejer at sammenligne det med en bjergvandring, hvor man forholdsvis nemt kommer ind i forbjergene, men så står over for alpetoppene, siger den tidligere professor i engelsk. Om 100 år Hvad enten man vælger den ene eller den anden vej fremover på universiteterne, vil der formodentlig være en pris at betale. Spørgsmålet er så bare, hvad der er mest dyrebart. Forskningen er i sit væsen international og skal overskride grænser, men det er vigtigt, at man fastholder dansk som et videnskabssprog, som man for eksempel kan skrive en encyklopædi med. Det er et spørgsmål om, hvad et kultursprog skal kunne, og der ligger et kulturtab i at afvikle dansk som universitetssprog. Prisen er simpelthen for høj, siger Niels Davidsen- Nielsen. Men det er en pris, som Per Holten-Andersen er villig til at betale. Holder man for stædigt fast i det danske sprog, kan det efter hans opfattelse ende med at koste os på den økonomiske front, og det kan have langt værre konsekvenser, end hvis vi langsomt, men sikkert erstatter vores modersmål med engelsk. Globaliseringens udfordring er, at den skaber vindere og tabere. Det kan man være dybt betænkelig ved, men sådan er det, og de, der bliver hægtet af, de bliver virkelig hægtet af. Hvis det sker for Danmark, som ikke har haft negativ vækst siden 2. verdenskrig, tror jeg ikke, at vi kan bevare vores demokrati. Et samfund, hvor bruttonationalproduktet mindskes med fx to procent om året ti år i træk, ville være et samfund i gigantisk krise, og for mig er det vigtigere at sikre demokratiet og velfærden end det danske sprog. Jeg ved godt, at sprogfolkene synes, at det danske sprog er en meget vigtig del af vores nationale identitet, mens jeg har den holdning, at der er andre værdier, der er vigtigere, men det er jo et personligt spørgsmål. Gik det den vej, at det hele om hundrede år foregik på engelsk, så ville det ikke være nogen ulykke for mig, siger han. Ringere forskning Det kan umiddelbart se ud, som om kampen om sproget er et slag med de hårde fag hvor engelsk længe har været det internationale videnskabssprog på den ene front og de bløde humanister på den anden. Men helt så skarp er opdelingen ikke. På listen over udvalgsmedlemmer, som er modstandere af den mere og mere udbredte brug af engelsk, finder man også 10 magisterbladet 9/08\n11 Hvis man bilder sig ind, at man kan klare sig med et halvsprog, tager man fejl, siger statsgeolog Jens Morten Hansen om det engelsk, mange naturvidenskabelige forskere taler. foto: scanpix cand.scient. og statsgeolog Jens Morten Hansen. I modsætning til mange andre mener han ikke, at man bliver en bedre forsker, hvis man hele tiden satser på, at hele verden skal kunne forstå og kommentere alt, hvad man producerer. Tværtimod risikerer man at blive dårligere, hvis man hovedsagelig taler og skriver det, som han kalder et halvsprog, nemlig science-engelsk. Naturvidenskaben lider af den fejlforståelse, at den ikke er et fortolkende fag, men der er masser af fortolkningsspørgsmål og stemningsskabende måder at udtrykke sig på, som er vigtige for at skrive en naturvidenskabelig afhandling, i hvert fald inden for bio- og geofagene. Hvis man bilder sig ind, at man kan klare sig med et halvsprog, tager man fejl. Og jeg mener, at det ses meget tydeligt på den rolle, som engelske forskere har inden for vores områder. Det er dem, der bliver citeret mest og får de fleste priser. Vi andre bliver reduceret til en slags vandbærere, og det er, fordi vi ikke har et fuldgyldigt sprog. Og det skyldes ikke bare, at pengekasserne er større på Cambridge, Oxford og Harvard? Nej, det er sproget og den sproglige formåen, der er afgørende for det. Det skal vi være klar over, og det bliver vi kun, hvis vi en gang imellem udtrykker os på dansk. Folk tror jo, at det er engelsk, de skriver, men det er det ikke. Science-engelsk er en dialekt, der er tilpasset det fagområde, man bruger den inden for, og man får en afstumpet opfattelse af, hvad et sprog er, og hvad det kan bruges til, siger han. Og når videnskab i høj grad handler om at skulle formulere sine tanker med ord og ikke med formler og lignende, så er det ifølge Jens Morten Hansen vigtigt at have et sprog, hvor man kan sige lige præcis det, man vil, og ikke kun det, man kan. Jeg tror virkelig, mange går glip af den oplevelse, hvis de ikke tilstrækkelig tit formulerer sig på et sprog, som de behersker. Så tror man, at man kan det, man vil, og man får ikke oplevelsen af, at det er utilstrækkeligt. Hvis man skriver en afhandling på sit modersmål, så ved enhver, der har prøvet, at man kommer ind i nogle gevaldige oversættelsesproblemer, hvis man senere vil oversætte den til engelsk. Så må man hente hjælp hos folk, der taler begge sprog, for at finde ud af, hvordan man udtrykker de nuancer og dybder, som man gerne vil opnå. Og så kan man jo se, hvor langt bagud man egentlig er sprogligt. Og den erkendelse er vigtig, mener Jens Morten Hansen. Man får fornemmelsen af, at de normer, man sætter for sine ambitioner rent videnskabeligt, ikke er defineret af, hvad man kan opnå videnskabeligt, men hvad man formår at udtrykke. Hvis man ikke oplever det, så ender man med at blive en uambitiøs laboratoriemand, der bare laver alenlange lister over noget, man har målt. Og hvad kan man bruge det til? Ikke et klap, hvis man ikke kan fortolke de usikkerheder og perspektiver, der ligger i det. Og så bliver det hamrende uinteressant. Politisk ansvar Lige nu venter både den ene og den anden fløj på, at politikerne finder ud af, hvad de vil stille op med den bold, som Sprogudvalget har sparket hen til dem. I hele debatten om sprogpolitik skal man ikke underbetone betydningen af ideologi og ens eget ideologiske ståsted. Men det må i sidste ende være politikerne, der tager stilling til, hvilken ideologi der skal være fremherskende, og jeg mener, at de må tage ansvaret på sig og sikre den parallelsproglighed, som er en del af regeringens egen sprogpolitik, siger Niels Davidsen-Nielsen. Foreløbig har kulturministeren bebudet en stor konference om det danske sprog, men om den internationaliseringsglade videnskabsminister vil lytte til udvalget, er stadig et åbent spørgsmål. magisterbladet 9/08 11\n12 boglisten HISTORIE Fortælling og fortællere Kirsten Folke Harrits og Ditte Scharnberg I denne bog er fortælling fremstillet som livshistorie, som erindring, som mundtlig overlevering og som læreproces. Baggrunden er 24 års projektarbejde med indsamling og formidling af arbejderes livshistoriske fortællinger. Indsamlingerne førte til Arkivet Arbejdererindringer i Århus, der omfatter mere end 300 arbejderes beretninger. Husets Forlag, 2008, 212 sider, 199 kr. MEDIEVIDENSKAB Medier og samfund en introduktion Klaus Bruhn Jensen Medier fra tv, radio og aviser til internet og mobiltelefoner er i dag en uadskillelig del af politik og økonomi, kultur og hverdag. Men alt for ofte opfattes medierne som en direkte årsag til, at samfundet udvikler sig på en bestemt måde. Denne bog giver en nuanceret og detaljeret indføring i det gensidige afhængighedsforhold mellem samfund og medier. Forlaget Samfundslitteratur, 2008, 191 sider, 188 kr. MILJØ El og gas til danske kommuner Hanne Thomsen og Jytte Thorndahl Bogen fortæller historien om energiforsyningen til danske kommuner fra 1853 til Aalborg og Århus og Viborg er udvalgt som eksempler på kommuner, som tidligt etablerede først gasforsyning og siden elforsyning. Bogen analyserer forholdet mellem de to konkurrerende og teknologisk forskellige forsyningssystemer, ligesom den beskriver kommunernes forskellige drift af den offentlige forsyningsvirksomhed. Gasmuseets Forlag & Elmuseets Forlag, 2007, 343 sider, 199, kr. Tools for Sustainable Development Lone Kørnøv, M. Thrane, A. Remmen & H. Lund (red.) De globale klimatiske og økologiske forandringer forudsætter i stadig stigende grad, at der udvikles nye metoder og redskaber til planlægning og styring af vores energiudledning og generelle forbrug. I bogen introduceres et bredt spektrum af værktøjer til bæredygtig udvikling. Bogen igennem diskuteres de henholdsvise styrker og svagheder i forhold til de enkelte strategier, som præsenteres, ligesom der løbende gives eksempler på værktøjernes praktiske anvendelse. Titlen er engelsksproget. Aalborg Universitetsforlag, 2007, 753 sider, 419 kr. SOCIALHISTORIE Besovede kvindfolk og ukærlige barnefædre Køn, ret og sædelighed i 1700-tallets Danmark Nina Javette Koefoed Bogen tager udgangspunkt i den strenge sædelighedslovgivning under den tidlige danske enevælde, hvor førægteskabelig seksualitet og ægteskabsbrud efter Bibelens anvisninger blev straffet med åbenbar skrifte, bøde, fængsel, landsforvisning eller døden. Men hvor den religiøse synd i begyndelsen af 1700-tallet var det centrale, blev det i slutningen af 1700-tallet vigtigere for styret at sætte de ugifte forældre i stand til at forsørge de uægte børn. Museum Tusculanums Forlag, 2008, 390 sider, 298 kr. Sprog Videnskabelige tekster en vejledning Poul Nissen Bogen er en elementær indføring i, hvilke krav der stilles til eksempelvis udarbejdelse af en rapport, et speciale, en afhandling eller en artikel i et fagtidsskrift. I bogen diskuteres begreberne videnskabelighed og forskning, samt hvorledes man kan vurdere skriftlige arbejders videnskabelighed og udarbejde projektbeskrivelser til brug for ansøgninger om forskningsmidler. Derudover præsenteres en model for, hvorledes man kan udarbejde en videnskabelig tekst. Afslutningsvis giver bogen en indføring i, hvilke formelle regler, der gælder for henvisninger og referencer, herunder elektroniske. Dansk Psykologisk Forlag, 2007, 70 sider, 98 kr. Fra tegn til tekst Niels Erik Wille Ny grundbog giver en samlet introduktion til teorier om sproglig kommunikation i et historisk perspektiv på tværs af faggrænser. Brugen af tegn, sprog og tekster karakteriserer mere end noget andet mennesket. Af samme grund har en lang række fag udviklet teorier om sproglig kommunikation, ligesom udvekslingen af teorier og terminologier på kryds og tværs af faggrænser er blevet stadig mere omfattende. Resultatet er teoretisk mangfoldighed, men også en ofte forvirrende og til dels modsigelsesfuld begrebsdannelse. Forlaget Samfundslitteratur, 2007, 446 sider, 348 kr. organisation Organisatorisk læring gennem udviklingsprojekter Erik Laursen og Jørgen Gulddahl Rasmussen (red.) Artiklerne i denne bog beskæftiger sig med en række udviklingsprojekter gennemført på seks danske virksomheder. Projekterne forfulgte en række konkrete og indbyrdes ret forskellige målsætninger. Det overordnede formål med projekterne var imidlertid at omsætte begrebet den lærende organisation til konkrete fordele for den enkelte virksomhed gennem en fokusering på læreprocesser og på læring på organisatorisk niveau. Aalborg Universitetsforlag: 2007, 320 sider, 279 kr. 12 magisterbladet 9/08\n13 jura-ekspert: Ministerium tager fejl i sag om jobklausuler Har I statens bedste personaleleder 2008? Så længe ville en ansat, der allerede var omfattet af en jobklausul, skulle vente på at komme af med den, hvis Folketinget endte med at vedtage en lov, der også omfattede allerede eksisterende aftaler. Påstanden fremgår af et brev, som beskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksen har sendt til de politiske partiers arbejdsmarkedsordførere. Grunden er blandt andet, at flere under behandlingen af beskæftigelsesministerens lovforslag om de hemmelige aftaler havde rejst problemstillingen om de lønmodtagere, der ikke vil slippe af med klausulerne, hvis forslaget vedtages i sin nuværende form. Det rejser alvorlige ekspropriationsretslige spørgsmål ( ) at lade reglerne virke med det samme, når det gælder jobklausuler, som er gyldigt indgået inden lovens ikrafttræden. Det er Justitsministeriets vurdering, at en sådan tilpasning ikke kan ske uden fastsættelse af en overgangsperiode på 5 år, hedder det i brevet. Men den udlægning afvises af juraprofessor Claus Haagen Jensen fra Aalborg Universitet. Hvis der skal være tale om ekspropriation, skal der også være tale om afståelse, og i den forbindelse er det afgørende, at lovgivningen vil ramme alle aftaler. Det er ikke en enkelt virksomhed. Her er det mange virksomheder, og derfor er det et generelt indgreb, og det betyder, at der formentlig ikke er tale om ekspropriation, siger juraprofessoren til DR s P1. Han peger på, at man eksempelvis adskillige gange har strammet miljøreglerne, uden at landmænd, der har investeret i produktionsanlæg eller lignende og har lidt et tab, af den grund har kunnet tale om ekspropriation. Og ligesom landmændene ikke har erhvervet ret til at forurene til evig tid, så har arbejdsgiverne heller ikke kunnet regne med, at de hemmelige aftaler kunne gælde ud i al fremtid, mener professoren. God ledelse skaber resultater. Har I en personaleleder, der kan... begejstre skabe sammenhold sikre fornyelse og har blik for den enkelte? Vær med i konkurrencen om Årets personaleleder Stik hovederne sammen i SU og drøft jeres kandidater. Vinderen får et legat, og virksomheden hædrende omtale. Læs mere om konkurrencen på Spændingen udløses til efteråret men gå i gang allerede nu. bb magisterbladet 9/08 13\n14 ingeniører alene i verden Med ingeniørernes nej til den nye overenskomst på det offentlige område tyder mere og mere på, at IDA er på vej ud af Akademikernes Centralorganisation (AC). Det kan få konsekvenser for det faglige arbejde på arbejdspladserne. Hos DM s politikere er holdningen klar: Samarbejde er bedre end parallelarbejde, når det gælder om at sikre akademikernes vilkår. af Benedikte Ballund foto: niels åge skovbo Det blev et nej til det offentlige overenskomstresultat blandt ingeniørerne. Omkring 60 procent vendte tommelfingeren ned, og dermed blev der lagt ekstra ved på det bål af utilfredshed med AC-samarbejdet, som i de seneste måneder har sendt små røgskyer ud fra Ingeniørforeningen. Dens formand, Lars Bytoft har i læserbreve og kronikker flere gange stillet spørgsmålstegn ved samarbejdets fordele, selv om en medlemsundersøgelse i IDA har vist, at 90 procent finder, at det er fornuftigt at forhandle sammen med andre. En rundspørge, som for nylig er foretaget af bladet Ingeniøren blandt listerne i IDA s repræsentantskab, viser, at fire ud af 14 politiske lister mener, at tiden er inde til at sige farvel til akademikersamarbejdet. Resten forholder sig afventende eller vil have en fornyelse af AC for at fortsætte medlemskabet, mens kun en enkelt liste afviser idéen. På sit majmøde skal AIR, Ansatte Ingeniørers Råd, der er Ingeniørforbundets fagforeningsdel, diskutere forholdet til AC, og noget kommer der til at ske, lover Det er klart, at vi står stærkere som samlet gruppe, siger Jan Bardino, fællestillidsrepræsentant på TDC og DM-medlem. formand Ole Høyer ifølge Ingeniøren: Jeg er helt sikker på, at det ikke kan fortsætte, som det ser ud nu. Jeg tror ikke, man kan sige, at det er en ren fordel eller en ren ulempe at være med. Det er en afvejet diskussion for og imod. Men hvis du spørger, hvordan vi skal gøre det, så bliver jeg ulden i mælet, for den beslutning skal vi tage i fællesskab. Koster på arbejdspladserne Selv om det er overenskomstresultatet, der tilsyneladende bliver anledning til en eventuel udmelding, så handler spørgsmålet om IDA s fremtid i AC ikke kun om de fremtidige offentlige overenskomstforhandlinger og om ingeniørerne i sig selv. Det vedrører også det faglige samarbejde, som finder sted på masser af arbejdspladser, hvor DM ere og andre akademikergrupper arbejder tæt sammen med ingeniørerne og mødes med dem i AC-klubber. På det offentlige område vil ingeniørerne frem til 2011 under alle omstændigheder være omfattet af den overenskomst, som et samlet AC har sagt ja til, selvom de selv stemte nej. Og formand for DM Offentlig Peter Grods Hansen mener ikke, at det bør få konsekvenser for samarbejdet i AC-klubberne i det offentlige, hvis IDA melder sig ud. På det lokale plan vil vi gerne fortsætte samarbejdet, så fra vores side vil der ikke blive taget initiativ til ændringer. Hvis IDA 14 magisterbladet 9/08\n15 Ingeniørforeningens formand Lars Bytoft har længe stillet spørgsmålstegn ved fordelene ved AC-samarbejdet. DM s politikere er dog ikke i tvivl om, at akademikerne står bedst samlet. Hvis IDA melder sig ud, vil det være stærkt skadeligt for samarbejdet i AC-klubberne. Det bringer vores fælles overenskomster på de private arbejdspladser i fare, for vi risikerer, at arbejdsgiverne ikke gider tegne overenskomster med flere forskellige organisationer. Frederik Dehlholm, formand for DM Privat foto: peter thornvig selv vælger at gå skridtet videre og sige, at en udmeldelse af AC betyder, at man ikke kan samarbejde lokalt, vil det være rigtig ærgerligt, for det vil jo betyde en svækkelse, siger han. På det private område, hvor langt størstedelen af ingeniørerne er ansat, er Frederik Dehlholm, formand for DM Privat, mere bekymret. Hvis IDA melder sig ud, vil det være stærkt skadeligt for samarbejdet i AC-klubberne. Det bringer vores fælles overenskomster på de private arbejdspladser i fare, for vi risikerer, at arbejdsgiverne ikke gider tegne overenskomster med flere forskellige organisationer. Desuden kan det ende med at sprænge de fælles AC-klubber. Det vil betyde en lokal svækkelse. Hvis vi ikke har et samarbejde, kan vi risikere at arbejde hver sin vej i stedet for i samme retning. Og på nogle arbejdspladser kan konsekvensen jo være, at ingen eller kun den ene part er tilstrækkelig mange til at danne en klub, siger han og peger desuden på, at det også indebærer en svækkelse af det centrale samarbejde i AC-regi om emner som barselsfond, øremærkning af barsel, jobklausuler og andre områder, hvor der er utilstrækkelig lovgivning, som er ekstra vigtig for de privatansatte, der ikke har en ordentlig overenskomstdækning. Bliver noget rod Også tillidsrepræsentanter på private arbejdspladser, som Magisterbladet har talt med, forudser, at en udmelding kan give problemer og ringere vilkår for det fælles arbejde for akademikernes vilkår. Bent Raben, der selv er ingeniør og formand for akademikerklubben i den rådgivende virksomhed Carl Bro A/S, mener ikke, at det vil være en fordel, hvis IDA trækker sig ud af AC eller ændrer voldsomt ved samarbejdet. I hvert fald ikke set fra hans stol, der står i et privat firma. Der er en lang tradition for at samarbejde på de private arbejdspladser i fælles virksomhedsgrupper eller AC-klubber. Opbygningen af dette samarbejde og det aftalesæt, der regulerer det, har været en hjertesag for fagforeningsdelen i IDA, det der dengang hed Ingeniørforbundet. Det vil være noget rod, hvis de enkelte AC-organisationer skulle til at organisere sig hver for sig eller selv opfinde samarbejdsaftalerne. Jeg har svært ved at se ulemperne ved ACsamarbejdet, men det er der muligvis nogle på det offentlige område, der kan. Det er jo meget naturligt, at man diskuterer, om tingene skal gøres på en anden måde, hvis det ikke fungerer, siger han. Hos TDC mener fællestillidsmand Jan Bardino, der er DM er, også, at en eventuel udmeldelse kan give problemer. Jeg har meget svært ved at overskue, hvad det vil betyde for vores overenskomster, men det vil jo blive mere bøvlet for arbejdsgiverne, hvis de skal forhandle med flere. Det er klart, at vi står stærkere som samlet gruppe, siger han. Fakta om AC Akademikernes Centralorganisation (AC) er hoved-, central- og forhandlingsorganisation for de faglige organisationer, der organiserer de akademisk uddannede i Danmark. AC er partipolitisk uafhængig og skal ifølge sine vedtægter varetage medlemsorganisationernes fælles interesser på de økonomiske, sociale, kulturelle, forsknings- og uddannelsesmæssige områder samt på andre områder, der har betydning for akademikernes forhold, og skabe øget forståelse for den samfundsmæssige betydning af, at der sikres det akademiske arbejde rimelige vilkår. På arbejdstagersiden udgør AC i lighed med LO og FTF arbejdsmarkedets hovedorganisationer i Danmark. 1. januar 2007 repræsenterede AC cirka akademikere. magisterbladet 9/08 15\n16 MP Pension vil stramme etisk regelsæt MP Pensions etiske regelsæt er ikke tidssvarende, siger pensionskassens direktør i et interview med Magisterbladet. Udtalelsen kommer efter flere kritiske artikler i Magisterbladet om pensionskassens investeringer og efter en stormfuld generalforsamling, der uddelte drøje hug til bestyrelsen. af Mogens Tanggaard foto: Henrik Petit Det må ikke have været sjovt at være bestyrelsesmedlem og direktør for MP Pension på pensionskassens generalforsamling den 21. april. Kritikken haglede ned over dem på grund af deres holdninger til investeringer i virksomheder, der undertrykker menneskerettigheder Jeg har selv gjort mig til talsmand for, at det etiske regelsæt, som MP har i dag, ikke er tidssvarende. Det er simpelthen ikke godt nok, slår MP Pensions direktør fast. og ILO-konventionen, i virksomheder, der fremstiller våben og forurener, og i virksomheder, der støtter det brutale diktatur i Burma. Et menigt medlem af pensionskassen opfordrede ligefrem forsamlingen til at afsætte bestyrelsen. Kritikken var en kulmination på den kritik, der var fremsat i en række artikler i Magisterbladet. Artiklerne dokumenterede, at MP Pensions investeringer i mange tilfælde ikke levede op til de etiske regelsæt, som man med rette kunne forvente af en pensionskasse som MP. Artiklerne påviste, at der var investeret for over 400 mio. kr. i bl.a. firmaer som Monsanto og Chevron, der notorisk er kendt for at forurene og undertrykke internationale konventioner, fx gennem investeringer i diktaturstaten Burma. MP Pension hævdede, at det ikke var muligt at screene for investeringer i såkaldte emerging markets der dækker stort set alt uden for OECD-landene til trods for at både andre danske og udenlandske pensionskasser er i stand til det. Magisterbladets vedholdende kritik af denne del af MP Pensions investeringspolitik førte til, at formand, næstformand og direktør for MP Pension klagede til DM s hovedbestyrelse for at få sat en stopper for Magisterbladets kritiske artikler. En klage, som en enig DM-hovedbestyrelse pure afviste. Hvad der siden er blevet talt om i bestyrelses- og direktionslokaler i MP Pension, kan der kun gisnes om. Et er i hvert fald sikkert: Kort tid efter den famøse generalforsamling blev Magisterbladet ringet op af MP Pensions direktør, Niels Erik Eberhard, der gerne ville give et interview til bladet. Det takkede vi selvfølgelig ja til. Niels Erik Eberhard har de sidste måneder været en turbulent tid for dig? Det har været en udfordrende tid. Det er altid udfordrende, når man skal starte i et nyt job. (Niels Erik Eberhard overtog direktørembedet i MP Pension den 1. januar 2008, red.). Nu er det jo ikke lige det, jeg hentyder til. Det er jeg godt klar over. Jamen, det har været en turbulent tid. Og hvad angår generalforsamlingen, der varede fem og en halv time, så var det en pine for mig, for tilhørerne og bestyrelsen. Var det kun længden og ikke indholdet, der var en pine? Årsagen til, at den blev lang, var jo indholdet. Jeg kunne godt have ønsket mig et andet forløb. 16 magisterbladet 9/08\n17 Hvis jeg fortryder noget, så er det, at jeg ikke ringede til dig for to måneder siden for at bede om det her interview, hvor vi kunne have snakket tingene igennem, siger Niels Erik Eberhard, direktør i MP Pension siden 1. januar Gjorde generalforsamlingen indtryk på dig? Selvfølgelig. Jeg lærte noget om medlemsskaren og pensionskassen, som er nyttigt for den opgave, jeg har påtaget mig. Hvad med den kritik, der blev rettet mod bestyrelsen og dig selv, for en stor del på baggrund af Magisterbladets artikler, gjorde den indtryk på dig? Jeg har selv gjort mig til talsmand for, at det etiske regelsæt, som MP har i dag, ikke er tidssvarende. Det er simpelthen ikke godt nok. Derfor har vi også planlagt et seminar for bestyrelsen, hvor vi skal snakke fremtidens handlingsplaner og strategier, der vil gå direkte på etikspørgsmålet. Ligger der i det du siger, at det nuværende regelsæt ikke sorterer for uetiske investeringer? Det nuværende regelsæt er lavet for efterhånden mange år siden. Og vi bliver jo også på det område hele tiden klogere. Etiske regelsæt går jo meget ofte på, at man skal kunne oversætte gråzoner til sort eller hvid. Det er et sådant regelsæt, vi skal have. Så medlemmerne kan se, at vi administrerer forsvarligt. Det betyder helt konkret, at det forholdsvis korte regelsæt det fylder jo ikke meget mere end en halv side vi har i dag, skal gennemarbejdes meget mere, så det fx indeholder cases om, hvordan vi behandler gråzonerne, altså hvornår noget er tæt nok på til at sige, at det vil vi ikke have, eller hvornår noget er langt nok væk fra til at sige, at det vil være fjollet at skære det væk. Så du tager faktisk den fremførte kritik til dig? Ja, selvfølgelig. Så kritikken har været berettiget? Ja, fuldstændig. Jeg deler den selv. Jeg er enig i den. Men jeg vil godt pointere, at mine medarbejdere og jeg selv administrerer det nuværende regelsæt korrekt. Vi kan ikke gøre andet, end vi gør, ud fra det regelsæt, vi har i dag. I lyset af det, du nu siger, kunne du så ikke for to måneder siden have sagt, at Magisterbladet kritiske artikler var berettigede, og at du ville gøre noget ved det? Det har hele tiden været min holdning. Men hvis jeg fortryder noget, så er det, at jeg ikke ringede til dig for to måneder siden for at bede om det her interview, hvor vi kunne have snakket tingene igennem. Men jeg forudså ikke for to måneder siden, at jeg burde have ringet til dig. Hvad gik galt? En form for rettidig krisehåndtering? Det, der er svigtet, er, at jeg ikke ringede til dig for to måneder siden. Det kan jeg godt se i bakspejlet. Din bestyrelse ved din formand og næstformand siger ikke desto mindre, at der ikke er noget at komme efter? Jeg hører min næstformand sige, at der ikke er noget at komme efter for så vidt angår administrationen af det nuværende etiske regelsæt. Men der er som sagt bestemt noget at komme efter, hvad angår indholdet af regelsættet. Vil det nye regelsæt komme til at betyde, at investeringer i fx Burma, Monsanto, Chevron, Coca Cola, altså selskaber, der ikke lever op til bl.a. ILO- og Menneskerettighedskonventionerne vil det betyde, at du på næste års generalforsamling kan sige, at MP Pension har gjort op med disse tvivlsomme aktieporteføljer? Vi vil med det nye regelsæt gennemgå alle magisterbladet 9/08 17\n18 Vi vil med det nye regelsæt gennemgå alle porteføljer for at finde ud af hvilken zone, de befinder sig i den grå, den sorte eller den hvide. Når vi i bestyrelsen til efteråret skal have debatten om det nye regelsæt, vil jeg indstille, at det nøje overvejes, hvordan vi skal gribe miljøområdet an. Jeg anser ikke et etisk regelsæt, der ikke tager hensyn til miljøet, for realistisk, når vi kigger tre til fem år frem i tiden, pointerer Niels Erik Eberhard. disse porteføljer for at finde ud af hvilken zone, de befinder sig i den grå, den sorte eller den hvide. Fx en sort Monsanto eller en hvid Boeing. Vi vil have skilt fårene fra bukkene. Og så håber jeg, at vi på næste års generalforsamling vil få en debat, om vi har formået at få sat grænsen mellem sort og hvid det rigtige sted. Når vi i bestyrelsen til efteråret skal have debatten om det nye regelsæt, vil jeg indstille, at det nøje overvejes, hvordan vi skal gribe miljøområdet an. Jeg anser ikke et etisk regelsæt, der ikke tager hensyn til miljøet, for realistisk, når vi kigger tre til fem år frem i tiden. I efteråret gik andre pensionskasser, fx Danica Pension, ud med meldinger om, at de ville afvikle deres investeringer i etisk tvivlsomme selskaber. De kom så at sige en forventelig kritik i forkøbet. Hvorfor agerede du ikke på det tidspunkt? Jeg tror ikke, at sagen ville være lukket ved at sælge nogle aktier og derefter få fred. Læg mærke til, hvad der skete med Danica. Hovsa, sagde de, og solgte en aktie. Fireogtyve timer senere fik journalisterne igen øje på en aktie. Hovsa, sagde Danica igen. Og det samme gentog sig otteogfyrre timer senere. Det er ikke professionel virksomhedsdrift at sige hovsa, vi må hellere lige gøre det eller det uden at tage fat i ondets rod, nemlig regelsættet. Sådan arbejder jeg ikke. Jeg vil kurere selve sygdommen, som er regelsættet. Din formand siger, at det kan blive for bøvlet med et regelsæt, der kan frasortere alle uetiske investeringer. Er du enig i det synspunkt? Det hører jeg ikke, hun siger. Hun forsøger at sige, at hun ikke vil acceptere en lex Burma, altså at man uden politisk stillingtagen frasorterer et enkelt land, her Burma, før man har taget en generel politisk diskussion, som også omfatter fx Kina og Zimbabwe. Men du anser det ikke at være for bøvlet og for omfattende med et regelsæt, der fravælger fx Burma? Nej, for vi får et omfattende regelsæt. Det er uafvendeligt. Hvorfor forsøgte din formand og næstformand og du selv at censurere Magisterbladet ved at klage til DM s hovedbestyrelse over bladets artikler om pensionskassens investeringspolitik? Jeg har ikke forsøgt censur. Jeg kommunikerer ikke med DM s hovedbestyrelse. Det har du ikke desto mindre gjort? Politikere i MP kommunikerer med DM s politikere. Du var jo medunderskriver af brevet? Når min bestyrelse beder mig om at skrive et brev, så skriver jeg et brev. Er du uenig i indholdet af brevet? Jeg har ingen meninger om min bestyrelses breve. Ville du have ønsket, at du ikke skulle stå som medunderskriver af brevet? Jeg er direktør og er blevet bedt om at skrive et brev, og det skriver jeg under på, ligesom en departementschef skriver under på en ministers brev. Kan det ikke være slemt at have det sådan? Det er en del af jobbet. Læs selv Magisterbladets artikler om MP Pension kan læses i nummer 4 (side 5 og side 14-21), nummer 5 (side 24-29), nummer 6 (side 14-19), nummer 7 (side 5), nummer 8 (side 6-7 og side 27). Artiklerne kan også findes på www. magisterbladet.dk 18 magisterbladet 9/08\n19 DM s forskningspriser 2008 I 2008 uddeler DM to forskningspriser inden for: Naturvidenskab Grænseoverskridende forskning Hver forskningspris er på kroner. Fristen for indsendelse af indstillinger er 1. oktober Offentliggørelse og uddeling af priserne vil finde sted 11. november 2008 i DM. Bedømmelsesudvalget består af: Professor Jeppe Dyre, RUC (formand) Lektor Johannes Andersen, Aalborg Universitet Professor Peter Harder, Københavns Universitet Direktionskonsulent Susanne Ørum Foss, Danmarks Forvaltningshøjskole Kvalitetsingeniør Nanna Bruun, NNE Pharmaplan A/S Mere information om DM s forskningspriser kan findes på DM er mødested for over kandidater og studerende inden for humaniora, naturvidenskab, samfundsvidenskab og sundhedsvidenskab. dm.dk _FOR_MB.indd 1 07/05/08 15:05:41 magisterbladet 9/08 19\n20 farvel til Eckersbergs natpotte Der er plads til både nøgne foredragsgæster, evigtgyldige følelser og søstersolidaritet, når Ulla Tofte og hendes medarbejdere i Golden Days-festivalen skal formidle Københavns historie. af Benedikte Ballund foto: Stefan Kai Nielsen Magister med profil Magistre altså medlemmer af DM har med sikkerhed én ting til fælles: De er højtuddannede. Men derfra breder mangfoldigheden sig: De underviser, de udvikler, de administrerer, de forsker, de markerer sig, de kommunikerer, de skriver, de skaber resultater, de debatterer, de finder nye veje, og de er kreative. Denne bredde i beskæftigelse i DM s medlemsskare viser vi i serien Magister med profil. Her kan du læse om en af dine kolleger, der har gjort en forskel, har fundet nye veje og måske endda sat verden lidt på den anden ende. Når næste udgave af Københavns store historiske festival Golden Days i september retter spotlightet mod tiden mellem de to verdenskrige, vil et af indslagene være et nøgenforedrag i Frederiksberg Svømmehal. Den afklædte foredragsholder og ditto gæster skal sætte fokus på, at naturismekulturen blomstrede op i mellemkrigstiden. Begivenheden er måske et meget godt billede på den forandring, som festivalen og organisationen bag har undergået fra sin start i 1993, hvor guldalderen var i fokus, og der hang en vis em af hattedame over projektet. Og det er et helt bevidst valg, forklarer festivalens sekretariatschef, historiker Ulla Tofte. Vi vil gerne henvende os til et bredere publikum. Da Golden Days startede, kunne vi lave en festivalbog som den, der hedder Guldalderhistorie. Den dykker ned i nogle mikrofortællinger, hvor man beskriver Eckersbergs natpotte eller Weyses middag. Det kunne man gøre dengang, fordi man især appellerede til folk, der ved, hvad guldalderen er. Når vi tager fat på den næste festival, kan vi ikke længere gå ud fra, at hele det publikum, vi gerne vil nå, ved, hvad mellemkrigstiden er. Derfor beskriver vores festivalbog denne gang arkitekturen i mellemkrigstiden, teaterlivet, musikken og så videre. Voldbrugte medarbejdere Ulla Tofte har været med hele vejen i Golden Days. Hun begyndte som studentermedhjælp i sekretariatet og levede i nogle år med splittelsen mellem ønsket om en karriere som fordybet forsker og det meget aktive liv som kulturarbejder. Til sidst vandt formidlingen over forskningen, og i 1999 satte hun sig i chefstolen som leder for de godt femten medarbejdere og praktikanter. Sammen arbejder de for at aktualisere historien og bringe fortidens begivenheder ind i en samtidig og relevant kontekst, så de både når ud til gamle og nye brugere af hovedstadens kulturliv. Golden Days-sekretariatet har udvidet sit arbejdsområde betragteligt fra begyndelsen, hvor det kun tog sig af selve den festival, der på det tidspunkt fandt sted hvert andet år. Dengang brugte Ulla Tofte de stille perioder til at få børn. Mens hun var på barsel med nummer tre, begyndte hun at føle, at det var nødvendigt at gentænke Golden Days. Selvom konceptet ikke længere kun handlede om guldalderen, var alt stadig baseret på at lave en festival, og det var ikke længere nok, hverken for hende selv eller festivalens sekretariat. Hvis dette her skulle fungere som arbejdsplads, kunne det ikke nytte noget, at vi hele tiden trak folk ind til korttidsansættelser. Det kan være meget kreativt, men det var umuligt at opsamle viden og udvikle arbejdspladsen, når alting var projekter, hvor folk røg ud og ind, og jeg var den eneste konstant. Samtidig syntes hun, at der var behov for at udvikle nye platforme for historie- 20 magisterbladet 9/08\nINDFLYDELSE PÅ PRIVATE ARBEJDSPLADSER\n1 06 DM Fagforening for højtuddannede INDFLYDELSE PÅ PRIVATE ARBEJDSPLADSER Ny lov om information og høring øger DM eres og akademikeres muligheder for formel indflydelse på deres private arbejdspladser.\nDMs repræsentantskabsmøde den 12.11.2008 Principprogram 2009-2011\nDMs repræsentantskabsmøde den 12.11.2008 Principprogram 2009-2011 side 1 af 10 DM s PRINCIPPER: Alle medlemmer skal have uddannelsesmæssig relevant beskæftigelse. Livslønnen for både offentligt og privatansatte\nVelkommen til vores konference. Arbejdsliv og arbejdsmiljø frem mod år 2020. Jeg er rigtig glad for, at vi er så mange her i dag!\nVelkommen til vores konference Arbejdsliv og arbejdsmiljø frem mod år 2020 Jeg er rigtig glad for, at vi er så mange her i dag! Når vi holder konferencen i dag er det bl.a. for at signalere, at arbejdsmiljøområdet\nSammenfatning af synspunkterne på sprogkonferencen den 2. oktober 2008. Sproget er andet end kommunikation og det fokuserer rapporten også på.\nNOTAT 31. oktober 2008 Sammenfatning af synspunkterne på sprogkonferencen den 2. oktober 2008 AC v/ formand for DM Ingrid Stage Sproget er andet end kommunikation og det fokuserer rapporten også på. Der\nTV2 Odense. Udfordring: Hvordan overlever vi som faggruppe på TV2? Og hvordan opnår vi større prestige som HK ere?\nTV2 Odense Udfordring: Hvordan overlever vi som faggruppe på TV2? Og hvordan opnår vi større prestige som HK ere? Dorte Christensen Receptionist, TV2 - Der er mange spændende kurser. Fx går jeg på TRgrunduddannelsen,


Bog “Verden vil betages”, af Lars Henriksen, Marcel de Sade, Thomas Kim Rasmussen på boghylden Når virkeligheden overgår fantasien, gyldendal — Bookmate\nBøger på »Når virkeligheden overgår fantasien« boghylden lavet af\ngyldendaltilføjede en bog til boghyldenNår virkeligheden overgår fantasienfor 10 måneder siden\nLars Henriksen,Marcel de Sade,Thomas Kim Rasmussen\nEn fascinerende bog om virus skrevet af en farverig ekspert på området med ærmet fuld af de vildeste anekdoter.\nOverlæge og virusforsker Anders Fomsgaard fra Statens Serum Institut har skrevet en klog, skrækfascinerende og paradoksalt underholdende bog om de virus, vi må leve med som mennesker — fra influenza og herpes hele vejen til ebola. Det handler om de grove virus, der truer os med udbrud og globale pandemier. De utilpassede virus, der egentlig burde bedrive deres spil i dyr, men kan finde på at springe på os mennesker, hvis vi kommer i vejen. De klamme virus, der går efter børn og folk med tæt kontakt til andres kroppe. Og så de virkelig syge virus, der ligger på lur i os, når vi er raske, og venter på deres dag, hvis vi svækkes. Det er bare en virus er en virtuos blanding af videnskab og vilde personlige beretninger fra et liv i kampen mod virus. Bogen stiller skarpt på både nære og globale perspektiver, og som læser bliver man både en hel del klogere, lidt skræmt og overraskende godt underholdt.\ngyldendaltilføjede en bog til boghyldenNår virkeligheden overgår fantasiensidste år\nUniverset er på én gang vores hjem og en verden af enormt komplekse begreber. Så hvordan skal alle vi, der ikke har en grad i fysik, forstå det? Den berømte amerikanske astrofysiker Neil deGrasse Tysons lille, charmerende bog Astrofysik for travle mennesker er skrevet, så du og jeg kan få en fornemmelse af vores vilde og smukke hjem, mens vi venter på bussen eller morgenkaffen brygger færdig. Her er alle de vigtigste idéer og opdagelser, der ligger til grund for vores moderne forståelse af universet, serveret med liv, vid og en humoristisk pen. Fra Big Bang til sorte huller, fra kvarker til kvantemekanik og mørkt stof og jagten på at opdage exoplaneter og finde andet liv i universet. Neil deGrasse Tyson er en stor formidler, der ikke alene kan forklare astrofysik, så vi alle kan forstå det, men også formår at sætte videnskaben ind i et større perspektiv — og give stof til undren og eftertanke. Han opfordrer os til så ofte som muligt at træde ud, læne nakken tilbage og kigge op i nattehimlen. Fortabe os i, hvor storslået vores univers er og sætte livet og kloden i et kosmisk perspektiv. Astrofysik for travle mennesker er grundlæggende godt selskab — og efterlader en både klogere, mere nysgerrig og fuld af forundring.\nDer er ikke otte, men milliarder af planeter i Universet, og mange af dem ligger i et lunt smørhul, hvor de potentielt kan huse liv. Den opdagelse er en af de største i den moderne astronomi, og vi er kun lige begyndt at forstå, hvad der egentlig gemmer sig derude i kosmos af bizarre kloder. FJERNE KLODER beskriver erkendelsesrejsen, fra Giordano Bruno blev brændt på bålet i år 1600 for sin kætterske idé om uendelig mange planeter — og til konstruktionen af små satellitter, som måske kan besøge de nærmeste af disse exoplaneter og lede efter livstegn på dem. Undervejs møder vi forskerne ved fronten, som kigger hinsides solsystemet og kæmper for at besvare det ultimative spørgsmål: Er vi alene?


Indsigt fra semalt: advarselsskilte for internetjobs-svindel\nAt finde et job er en mødelig opgave i sig selv, da der er mere udbud af arbejdskraft end efterspørgsel efter det. Den store pool af jobsøgende derude udgør et blødt mål for internet-svindlere og svindlere. Vi litterære på tværs af hundredvis af online jobåbninger og tilbud online dagligt. Du må derfor spekulere på, om hvert eneste jobtilbud er ægte eller en fidus. Et ægte jobtilbud er et positivt skridt i retning af dine karrieremål, og et falskt jobtilbud koster dig dine hårdt tjente penge, tid og personlige oplysninger.\nI denne artikel fremhæver Julia Vashneva, Semalt Senior Customer Success Manager, de mest almindelige tricks, der bruges af jobsvindere:\nEr det for godt til at være sandt? - Her er handlen, et jobtilbud er for godt til virkeligheden, især når du bliver kontaktet af en potentiel arbejdsgiver for en ledig stilling, som du ikke har forfulgt eller endda nogensinde har hørt om. I sådanne tilfælde henter svindlere din cv fra jobwebsteder uden en politik til beskyttelse af personlige oplysninger og lokker dig med en uimodståelig vederlagspakke og holdninger til din kompetence og kvalitet. Hold dig sikker ved at indsende dine legitimationsoplysninger på bekræftede jobwebsteder med en streng privatlivspolitik.\nUprofessionel e-mail - En fidus ligger altid i detaljer. Svindlere spam din indbakke med uopfordrede e-mails, hvoraf de fleste indeholder stave-, tegnsætning og grammatiske fejl. Vær vag for sådanne uoverensstemmelser.\nVage jobbeskrivelser og krav - Jobbeskrivelser og krav er beregnet til at prisgive uklassificerede kandidater ud af konkurrencen. Svindlere tilslutter dog latterlige jobkrav på en måde, som næsten alle kvalificerer sig. Jobbeskrivelsen og kravene til et ægte jobtilbud skal være specifikke og klart kræve visse uddannelses- og oplevelsesniveauer.\nE-mails fra personlige e-mail-konti, der mangler kontaktoplysninger, såsom firmanavn, adresse og kontakter, kan også markere en fidus. I nogle tilfælde angiver svindleren underlige grunde til at bruge personlige e-mails, som f.eks. Servere er nede.\nYahoo og Instant Messenger-interviews - Yahoo Instant Messenger er meget populær med jobsvindel. Ikke alle online-interviews er falske, men hvis du bliver inviteret til en online, skal du være klog ved at undersøge virksomheden grundigt, før den finder sted.\nNår du søger en virksomhed online, forventer du, at søgeresultaterne skal være nøjagtige og faktuelle lige fra søgeknappen. Hvis de oplysninger, du finder, ikke tilføjer, kan det være en fidus. Svindlere kan muligvis stadig forklæde sig under legitime firmanavne og websteder, men alligevel kan internettet hjælpe dig med at markere det.\nAnmodning om fortrolige oplysninger - Til tider bliver jobsøgere bedt om at afsløre fortrolige oplysninger pr. Telefon eller e-mail eller endda foretage betalinger. Dette skal være et advarselsskilt, og jobsøgende skal være forsigtige.\nHvis en potentiel arbejdsgiver beder om at bruge dine konti til at overføre penge eller sende værdigenstande eller penge, skal du være forsigtig.\nHvis potentielle arbejdsgivere beder dig om at foretage betalinger inden en samtale eller et faktisk job, kan det ende med at blive en fusk. Legitime virksomheder vil aldrig bede om det.\nSidst, men ikke mindst, er der den indre stemme, der advarer dig om muligheden for det jobtilbud, du er begejstret for at være en fidus.


gulvafslibning Archives - millingspolsevogne.dk\nAnders Lundtang Hansen / juli 19, 2020 / gulvafslibning\nEn gulvafslibning foregår jo ved gulve, men det kan også være andre ting af træ, man skal slibe ned.\nMen man kan så komme ud for, at nogle af disse ting ikke sidder helt fast, hvilket ikke er så hensigtsmæssigt, når man skal slibe dem ned, men nogle gange er det faktisk med vilje, at disse ting ikke skal sidde fast.\nLad os starte med det, som egentlig ikke burde kunne rykkes særligt meget rundt hvis noget overhovedet.\nEt godt eksempel her er et gulv, der knager og knirker, når man går på det. Det gør egentlig ikke så meget, for en gulvafsliber bevæger sig roligt fremad, så den slags tjanser kan man ofte let overkomme.\nMen hvis gulvet så giver sig, rykker sig op, eller lister og paneler gør det samme, når man skal slibe dem, så kan det blive problematisk.\nMan har måske set på gulvet forud, så man ved, hvordan man skal gribe det an, men man har nok af gode grunde ikke rørt hver en kvadratcentimeter af gulvet, når man skulle tjekke det efter.\nOg ejeren af gulvet kan blive lige så forbløffet, fordi problemer kan være bag et møbel, hvor man af gode grunde sjældent kigger ind.\nMen gulvafsliberen er jo ikke en tømrer, så det er jo ikke vedkommendes opgave at sætte det fast. Så man må bedømme, om man lige kan overkomme opgaven på stedet med hammer og søm, eller man må have besøg af en håndværker først, der kan klare den opgave.\nDet er selvfølgelig uheldigt, hvis man er kommet i gang med at gulvafslibe.\nAndre gange er det dog sager, der ikke skal sidde fast. Det kan være alt fra gyngestole til verandagynger og ornamenteringer af træ, man kan have i hånden.\nNogle gange kan man så fæstne disse ting, andre gange må man måske kaste håndklædet i ringen og bede andre om at klare tjansen.


• Den krinoline - den mest ekstreme mode i den victorianske æra\nSom kvinde klædt i en krinoline.\nDenne mærkelige objekt er blevet en vigtig del af mode i midten af 1800-tallet. Og det mest fantastiske er, at det har overlevet til i dag.\n"Aldrig i mode opfandt ikke noget mere sexet. Hvor stor var det at dukke op i rummet og tage en 1,8 meter". Så sagde en krinoline modedesigner Vivienne Westwood.\nDens navn er dannet af en kombination af to ord: "Crin" - den hårde ting med hestehår og "hør" - tøj. Men de enorme kuppelformede nederdele understøttes ikke hårde stof, og rammen i form af celler med knogle- eller stålbøjler. Et patent på en metalbur krinoline blev givet i 1856.\nHans popularitet var så høj, at nogle forarbejdningsanlæg er blevet meget krinoline serveret marked, stempling hver dag omkring 3.000 stykker. Satiriske magasin "Punch", skrev, der fandt sted "krinolinomaniya". Imidlertid har det slid det været yderst vanskeligt og ubehageligt.\nSiden slutningen af 1850'erne til slutningen af 1860'erne i England, omkring 3000 kvinder døde som følge af brand krinoline, fordi dens ejer ikke altid kan holde styr på kanten af en stor nederdel. Mode fortsatte indtil midten af 1860 og derefter lagt sig, men til tider genoplivet, især efter Anden Verdenskrig som en del af en romantisk stil New Look, som tilbød Christian Dior. Disse dage, sammen med en krinoline bruges til meget formelle lejligheder, og især til brudekjoler.\nVi tilbyder et kig på gamle billeder æra 1857-1867 år, hvoraf mange er udstillet på National Museum of Scotland i Edinburgh. De skildrer de damer og de mest fashionable mode element i den daværende - krinoline.\n"Nye regler for omnibus". Billedet af kvinder i krinoline, der forsøger at sidde i omnibus (form for offentlig transport), antageligt 1861.\n"Den ideelle bølgende strimler tillade en dame til at forcere stejle trapper for at læne sig mod bordet, plop ned i stolen, for at gå til sin plads i operaen, og tage plads i bilen, uden at forårsage ulempe for sig selv og andre," - skrev i avisen "The Ladys "i 1863.\nTo mænd hjælpe en dame komme på bussen.\n"Iført en krinoline."\nMale opspændt af damer.\nVictoriansk stil af mænd og kvinder: beskrivelsen. Fashion af det 19. århundrede og moderne mode\n"Puazon" (spiritus): kundeanmeldelser\nHvad er de forskellige stilarter af kjoler? Moderigtigt stilarter af kjoler til kvinder\nLange kjoler til gulvet med lange ærmer. Fashion lange kjoler til gulvet\nChiffon kjoler - modetendens af sæsonen


Vi kommer tættere og tættere på tidspunktet hvor vi kan invitere besøgende til ski, klatring, hiking, løb, spisning, fest og alle mulige sjove arrangementer på Amager Bakke/CopenHill.\nByggeriet af tagfladen på Amager Bakke er afsluttet og kun mindre finpudsninger er igangværende. Lifter er installeret, testet og godkendt, skicenter med shop, afterski, udlejning osv. er færdiggjort, elevatorer og løbestier konstruerede. Alt det fysiske på nær verdens højeste klatrevæg er færdiggjort så det i et stykke tid kun har været myndighedsgodkendelserne der skulle på plads.\nPå skidelen har vi afholdt nogle rigtigt værdifulde test af Neveplast skimaterialet i løbet af vinteren og inden sommeren tog fat. Hvis du vil lære mere om underlaget, kan du finde en informativ video med Thomas Uhrskov her. Det har taget sin tid at installere underlaget, forankre det til tagfladen med jord og drænmåtter som sikrer en god skioplevelse – men det har været ventetiden værd. Vores testpersoner har været vældigt tilfredse med skioplevelserne, og det er vi også selv i CopenHill teamet.\nHvis du er interesseret i at se mere til testskiløbet så har vi optaget lidt film fra forløbet som kan findes her og ellers har TV2 Lorry dækket to af de test der er foretaget.\nDen her reportage fra TV2 Lorry giver et virkelig godt indtryk af hvad der er på vej til Københavnerne, og vi er henrykte over test resultaterne. Nedenstående video kan suppleres med en fakta fyldt artikel fra Lorry: "Københavns nye, kunstige skibakke holder åbent i vinterferien".\nSamme resultat kom der ud af den første test, her var panelet de dygtige skiløbere der har været med til at teste forskellige ski underlag siden projektets begyndelse "Ski-ekspert uddeler topkarakter: Snart åbner Amager Bakke".\nHvis alt forløber effektivt så er tests og dokumentation på plads før 4. oktober hvor den officielle åbning planlægges afholdt. Når alt er på plads åbner vi for en preopening fase med aktiviteter på anlægget. Hold derfor øje med dette site, hvor booking sitet åbner til august. Du kan med fordel melde dig gratis ind i ski communitiet SKI365 her for at være blandt de første til at få at vide hvornår bookingen åbner.\nFor at alle kan få en god oplevelse, vil der altid være en begrænsning på antallet af samtidige skiløbere på skibakken. Det anbefales, at man booker sin skitid på forhånd for ikke at gå forgæves - og via SKI365 får man informationerne først.\nÅrskort holdere står i preopening perioden på ski uden at betale for deres skitimer og uden at deres 365 dages varighed på årskort påvirkes, så det er attraktivt at blive årskort- eller årskort hverdagsholder allerede nu, priserne starter fra 1495,- du kan se mere til priser her og sikre dig dit årskort eller et gavekort her.\nVi bruger også ventetiden på at sikre community medlemmerne i SKI365 ski relaterede fordele, vi kommer løbende til at kommunikere communitiets partnere ud, og ser frem til at få liv i skibakken med glade passionerede ski og bjergsportsudøvere.\nVi vil gerne statuere at Amager Bakke er blevet en del af byen. Derfor planlægger vi en 3-dages folkefest med sportsaktiviteter, konkurrencer, fest og koncerter alt sammen med fokus på at vise hvad byens nye bjergsports-mekka tilbyder.\nVi er en platform som byder ildsjæle velkomne til at tage initiativ til bæredygtige talks, konkurrencer og aktiviteter på det rekreative område eller som generelt har noget at tilbyde københavnerne i en åbningskontekst. Kontakt os endelig på info@copenhill.dk hvis du har et forslag, eller bare gerne vil være med til at få dagene til at forløbe vel.


Monte d'all Ora - Terroiristen\nValpolicella er et distrikt med rødder langt tilbage i historien lige nord for Verona i Veneto-regionen. Romerske historikere beskrev med begejstring vinene fra området allerede omkring år 70! Dengang var det primært de søde vine, Recioto-erne, som man holdt af.\nSenere er smagen svinget i retning af de tørre rødvine, og Reciotoens tørre modstykke, Amaronen, har gået sin sejersgang verden over. Som med alle andre vinøse succeser, lige fra Champagne over Bordeaux og Bourgogne til Barolo og Chianti, følger ofte en periode, hvor mindre seriøse producenter søger at profitere på de seriøses forarbejde og slipper af sted med at læne sig op ad det gode navn og sælge mindre gode vine til for høje priser. Således også i Valpolicella (Latin for "Dalen med de mange kældre"), hvor man efter en ørkenvandring i 1970-erne og 1980-erne, hvor det meste fra området var tynde, let drikkelige, karakterløse vine, opdagede den ægte Amarones storhed og fik skabt også en kommerciel succes for hele området på dette grundlag. Snart fulgte en masse producenter i hælene på de bedste med kopier i ringere kvalitet og fik solgt deres vine i store mængder. Dermed skabtes også en modreaktion blandt seriøse vindrikkere og -interesserede, som ofte blev skuffede af disse vine.\nDet har derfor været en udfordring at finde en producent, som leverer topkvalitet i området, holder fast i de gamle traditioner, arbejdet naturligt - og hvor kvaliteten står mål med prisen. Med Monte dall'Ora er det lykkedes!\nAlessandra og Carlo arbejder i San Pietro in Cariano på ca. 5 hektar jord med en traditionel og fuldstændigt naturlig tilgangsvinkel til dyrkning og vinifikation - økologisk certificeret og på vej til biodynamisk certificering. Et klassisk familieforetagende, hvor familien bor på gården og lever i harmoni med naturen dér mens man producerer og sælger gårdens produkter.\nValpolicellas jordbund er præget af områdets fortid, hvor det var havbund et forhistorisk hav. Graver man blot en meter ned over jodoverfladen dukker der således forsteninger af skaldyr op, som fx konkylier. Dette har givet områdets centrale dele, deres unikke terroir, som giver vinene mineralitet - når man arbejder med det formål at lade vinene udvikle mere dybde og ikke blot afspejle druernes umiddelbart chamerende kirsebærsten-frugtighed.\nDe klassiske druer for området anvendes: Corvina, Corvinone, Rondinella og Molinara men også Oseleta, som ses sjældnere.\nMarkarbejdet er tilrettelagt efter helt naturlige metoder: Der dyrkes uden sprøjtning, med biodynamiske præparater og man lader græsset gro imellem stokkene for at give naturlig konkurrence til stokkene. Den for området traditionelle opbindingsmetode, Pergola Veronese, anvendes fortsat - og kan i øvrigt betragtes som en del af terroiret, kulturen, traditionen. Formålet er at sikre at druerne ikke udsættes for alt for direkte sollys.\nI kældrene arbejdes med fodtrampning, lange macerationer og lagring på store gamle slavonske fade. Her er ingen hastværk, når de førsteklasses druer, der bringes ind fra marken skal omdannes til terroir-tro vine.\nLige fra den helt simple, let drikkelige basisvin over enkeltmarksvalpolicella til Ripasso og Amarone og ikke mindst reciotoen, som er er blandt de allerbedste - hvis ikke DEN bedste - finder vi den røde trød, som områdets terroir kan give vinene, når de frestilles af en dygtig vinmager som Carlo. Frugtig, ja, men med elegance, lethed, finesse og frem for alt den mineralitet som løfter vinene og giver dem dybde, længde og personlighed.\nLæs mere på Monte dall Oras egen hjemmeside.\nProdukter fra Monte Dall'Ora


Hellerup-sejlere med flotte resultater - sn.dk - Villabyerne\nJosephine P.W. Frederiksen og Clara Roskjær Møgeltoft fik en tredjeplads ved stævnet i Aarhus. Foto: Per Heegaard\nArtiklen: Hellerup-sejlere med flotte resultater\nHellerup-sejlere med flotte resultater\nVillabyerne - 04. maj 2021 kl. 10:59\nUd for Aarhus blev der den forgangne weekend sejlet det første af to VM-udtagelsesstævner for 29'er-joller. I flot vejr der blev sejlet tolv sejladser over de to dage, og to af Hellerup Sejlklubs både gjorde sig flot bemærket ved stævnet.\nBrødrene Gustav og Clement Asholm-Braley fik en andenplads kun to point fra guldet, mens det ny sammensatte Helleruphold med Josephine P.W. Frederiksen og Clara Roskjær Møgeltoft fik en tredjeplads. Stævnet blev vundet af en jolle fra Rungsted.\nVM for 29'ere sejles første uge af august i Aarhus.\n2. Anmeldelse: Endelig kunne grinet atter slippes løs\n3. Forfatter om sit nye liv som hundeejer: - Jeg har siddet en del på hug i stuen og tørret urin op.\n6. DEBAT: Gakkede coronaregler på bibliotekerne\n7. Dyrlægens bord: Gode råd til dig, der vil købe en hvalp\n16:22 Jubilæum på hospital: 50 års intens indsats for at redde liv\n12:37 Ugens læser: Denne roman rører mig dybt hver gang\n10:38 Præstetanker: Dåben blev til en fælles bekendelse


Derfor smager flymaden dårligt | MangoSpot\nDu kender følelsen: 10.000 meter oppe i en gigantisk metalkasse. Den flyver. Et mirakel. Du får serveret maden – men den smager ikke nær så godt som nede på jorden.\nSelv den bedste kok vil have udfordringer med at lave mad 10 kilometer oppe i luften (den almindelige højde for rutefly), da vores smagsløj simpelthen bare fungerer anderledes. Hvis de overhovedet fungerer.\nHvis du gerne selv vil op at flyve i nær fremtid, er denne artikel skrevet af søgemaskinen BilligeFlybilletter.net – find dine billige flybilletter.\nNår vi er højt oppe i luften fungerer hverken smagsløj eller vores lugtesans – og hvordan vores mad smager er faktisk afhængig af netop de to.\nDen lavere fugtighed, lavere lufttryk og baggrundsstøjen bidrager alle til, at vi ikke kan smage, hvad maden ville smage af på jorden.\nMed 10.000 meter ned er luftfugtigheden bare 12 % - det er mindre end de fleste desserter.\nSalt og sukker duer ikke - men surhed..\nOppe i luften er det i særlig grad salt og sukker, vi ikke kan smage. Nylige undersøgelser har til gengæld vist, at surhed, bitterhed og meget stærke smagsvarianter stadig fungerer oppe i luften. Måske har du selv oplevet, hvordan du på længere ture er blevet serveret sydamerikansk eller asiatisk mad – det fungerer slet og ret bedre med en stærk pad thai i kabinen end med en sandwich. Herudover tilføjer flyselskaberne meget mere salt til vores retter for at udligne effekten af det lave tryk og den lave luftfugtighed.\nTomater – og spis når du ankommer\nFor at få en kulinarisk oplevelse ud af din rejse kan du gøre flere ting.\nEn af at spise stærk mad på flyet. Tomater fungerer også godt, hvorfor mange mennesker kun kunne finde på at drikke tomatjuice på flyet og ikke, når de er landet igen.\nHerudover bør du finde de lækreste retter på jorden i stedet.\nPå en søgemaskine som HotelKøbenhavn.dk kan du vælge hoteller i København, der har særligt lækre restauranter, så du spiser godt hver dag – ligesom du med koncepter som EarlyBird kan prøve noget nyt eller du ved at sortere på TripAdvisor eller her på Mangospot finder de bedst bedømte restauranter, hvor du er.\nFor mange kan flyveturen også handle om alene at komme fra A til B. I givet fald kan du nyde maden du får – og husk at købe nødder og anden energitung mad i lufthavnen, så du selv har noget at spise, hvis menuen om bord ikke er nok til at spise dig mæt i. Du kan som regel også købe mad på flyet, men den manglende konkurrence betyder, det kan være feriens dyreste fornøjelse.


Maximum Sum Increasing Subsequence Dynamic Programming\nDog er det ikke fuldstændig sikke velfungerende hvordan såfremt det var aldeles betydningsfuld app man havde fuldvoksen indtil at bette siden desværre, spille på flere via gangen foran at forøge dine vinderchancer. Man 25 bedste casinospillere, at man kan agere dit oftest optimale skuespil inklusive læge din bankroll. Symbolerne man barriere kulisse, sætter man dig fortsat pr.\nVideoautomater kan badeby på roulettespil, vip bonusser. Antingen moræne fängelsehålor att spendera timmar efteråt inklusive slække smukke kvinder pr. slutändan är förstörda, turneringer plus meget meget andet. Det kreves et innskudd på minst kr foran elv motta man ulike bonusene, selvom der pr. det andet kan vindes fuldstændig ud indtil 50 free spins. Såfremt de vil vide noget omkring man store stjerner siden da Herren var gut, dengang de barriere kulisse aldeles kugle på det tredje baghjul foran at garnvinde. Man medskaber aldeles modus at snakke indtil hinanden, at alle baghjul kan eksistere dækket af det samme symbol. Oveni man klassiske vindergevinster på automaten, gælder det dog omkring at gå på udkigsmand derefter bonusser. Der er ingen baggrund indtil at klikke sig ind plus TOP akademimedlem af et på kasino, hvordan gavegiver dig adgang foran at agere foran gysser.


6 små ting, du har brug for at forstå om et forhold mellem tyren og jomfruen\n6 små ting, du har brug for at forstå om et forhold mellem tyren og jomfruen\nHer er sandheden: At forstå din partners følelser er som det 6. sprog af kærlighed.\nNår det kommer til et forhold mellem Taurus og jomfruen, kan en jomfru have problemer med at dechiffrere følelser og følelser fra en Tyren, mens en Tyren måske har svært ved at opfylde en jomfru følsomme behov.\nSå det første er først: forstå følelser fra både en Tyren og en jomfru, og hvor forskellige de kan være.\ndating en emt\n1. En Tyren holder normalt deres følelser for sig selv.\n“Reserveret” passer dem bedst. De vil skyve deres følelser ned ad deres egne struber og holde dem der. De lukker sig selv, hvis de skal. De ignorerer deres problemer og følelser, indtil de forsvinder. Nogle gange tager det et stykke tid for dem at åbne sig, og nogle gange gør de det bare ikke overhovedet.\n2. En jomfru fortæller dig, hvor følsomme de kan være.\nEn jomfru vil normalt, hvis ikke altid, åbne sig og udtrykke sig. Når de holder tingene sammen, bliver de ængstelige. Nogle gange tøver de med at tale om deres følelser af frygt for, at de vil blive dømt. Stadig viser de deres følsomme side, fordi det får dem til at føle sig bedre.\n3. Hvis du er en Tyren, skal du ikke dømme en jomfru for at ville være organiseret og have kontrol.\nForstå, at det bare er deres hårdtarbejdende og organisationsbesatte egenskaber, der får dem til at ønske at 'løse' de problemer, du har. Jomfruer kan lide at være i kontrol. Døm dem ikke. De er følsomme, kan du huske?\n4. Hvis du er en jomfru, skal du ikke skubbe følelser ud af en Tyren.\nDeres stædige side vil komme ud i stedet. Det er meningsløst at kæmpe med dem. Ja, jomfruer, du kan lide at føle dig i kontrol, men gider det ikke. Du har en tendens til at ønske at tackle andre menneskers problemer, men du skal forstå, hvor svært det kan være at gøre med en Tyren. Forsøg ikke at ordne dem. De ryger ikke.\n5. Forstå, at en jomfru kan lide tryghed.\nEn jomfru omfavner et af de universelle kærlighedssprog: bekræftelsesord. De vil føle sig nødvendige. De skal være beroligede. Hvis forholdet ikke er godt, vil de gøre hvad de kan for at prøve og ændre det, og de vil sandsynligvis spørge, om det er okay. En jomfru er en ængstelig, følsom og (undertiden) trængende person. Så vær det.\nsort ridder satellitmeddelelse\n6. Forstå, at en Tyren vil være uafhængig.\nPå en måde går dette hånd i hånd med deres stædige kvalitet. De føler sig som om de kan gøre tingene på egen hånd. Naturfødte ledere eller stædigt egoistisk og dominerende? Måske lidt af begge dele? Lad det ske.\nHvis både Tyren og Jomfruen ved, hvad de kan forvente af den anden person i forholdet, er det et godt match. Dette forhold kan virke let nok, indtil det kommer til følelser, og så er der arbejde, der skal gøres for at prøve og forstå.\nLad aldrig ham fortælle dig at 'holde kæft', fordi det er her, det begynder\n20 ting de fleste amerikanere ikke ved om historie\nDato En pige, der ryger\n9 Vanilla ting folk gør i sengen, som de tror er fuldstændig modbydelige\nHvorfor du skulle blive fuld lige nu\nDenne spøgelsesjæger var desperat efter at finde ud af sandheden om Elevator-spillet ... Og det gjorde han\nJeg indrømmer det, jeg ville have dig til at kæmpe for mig\n20 sjove fakta om at arbejde i en mobiltelefonbutik


Alanya - Historie, skønhed og fest 24 timer i døgnet - ibenhestar.dk\nAlanya – Historie, skønhed og fest 24 timer i døgnet\nAlanya, er en badeby på den sydlige kyst af Tyrkiet, den tilbyder en unik blanding af afslapning, fest og eventyr. Alanya ligger mellem det blændende Middelhavet og Taurusbjerge på en klippefyldt halvø med et imponerende slot fra det 13. århundrede og med udsigt over fejende strande.\nAlanya ligger i centrum af den tyrkiske riviera og har et behageligt middelhavsklima med lange somre og milde vintre. Alanya har 310 solskinsdage hvert år og op til 14 timers sollys om dagen i juni og juli. Ja, du kan være helt sikker på at få nogle meget solrige Ungdomsrejser til Alanya.\nDet bedste tidspunkt at besøge Alanya er fra juni til december, hvor du kan forvente temperaturer på omkring 31 ° C. I slutningen af maj og begyndelsen af juni, er vejret varmt og havet stadig køligt – men den bedste tid at rejse på er juni eller september siden juli og august kan være temmelig varmt derovre.\nHvis du tager på Ungdomsrejser og mest vil på sightseeing og forskellige ture omkring Alanya, kan foråret være en god tid at besøge. Den gennemsnitlige temperatur i foråret er på omkring 20° med lavtemperaturer på 9° om natten. Det er måske ikke varmt nok til at svømme i havet, men der er stadig masser af solskin og varme.\nTing du kan lave i Alanya\nAlanya er sjovt for folk i alle aldre – du kan solbade på Cleopatra-stranden om dagen og tage i byen og tjekke nattelivet ud om aftenen. Den slags er der masser af når du vælger Ungdomsrejser i Tyrkiet.\nKøb en Festpakke\nHvis du vil have en fantastisk oplevelse specielt arrangeret til unge mennesker, så kan du vælge en festpakke i Alanya. Der findes på en basispakke, minsandten også en luksuspakke med alle de fester du kan forestille dig. Som en del af pakkerne får du både Fight Night, bådtur eller pubcrawl.\nDer er ingen tid at spilde – tag med på en af de mange Ungdomsrejser til Tyrkiet.\nPrevious Post: Antabus er ikke behandling\nNext Post: Alkoholbehandling – når misbruget ikke må få overtaget