Venstre giver feltpræster 'license to shoot' - Avisen.dk\nVenstre giver feltpræster 'license to shoot'\nHvis en dansk feltpræst ikke er til fare for sig selv og kampsoldaterne i Afghanistan, ser formanden for Folketingets forsvarsudvalg, Karsten Nonbo (V), ingen problemer i, at han er med til at forsvare militærlejrene. (Foto: POLFOTO arkiv)\nVenstre og den tidligere regerings støtteparti, Dansk Folkeparti, er helt trygge ved, at danske feltpræster går i krig i Afghanistan.\n24. januar 2012 11:00\n"Hvis feltpræster har en tilstrækkelig militær træning, så fred være med, at de deltager aktivt i krigen i Afghanistan."\nSådan siger Karsten Nonbo (V), der er formand for Folketingets forsvarsudvalg efter at det er kommet frem, at det er normalt, at feltpræster er med til at forsvare danske militærlejre i Afghanistan, når de er i alarmberedskab eller direkte under angreb.\nVenstremanden understreger, at der skal en form for nødværge til, før en feltpræst kan kaste sig ind i kampen.\n"Man kan sammenligne det med en chef, der gerne vil have en ansat til at arbejde over. Hvis både chefen (officeren), den ansatte (feltpræsten) og kollegerne (kampsoldaterne) accepterer det, kan jeg ikke se, at det kan skade," siger Karsten Nonbo.\nFeltpræsten kan ikke forværre krigen\n"Feltpræsten kan ikke gøre tingene værre, end de allerede er i Afghanistan. Han befinder sig jo i forvejen hos den ene af konfliktens parter, og Taliban-krigeren er bedøvende ligeglad med, om han er kombattant eller non-kombattant (ikke-soldat, red.)."\nKasten Nonbo har med andre ord ingen problemer med, at feltpræsterne zapper mellem deres rolle som ikke-kriger og kriger, hvis bare ikke feltpræsterne er til fare for sig selv og kampsoldaterne.\nFormanden for Folketingets forsvarsudvalg bliver bakket op af Dansk Folkeparti:[pagebreak]\n"Jeg ser ikke noget problem i præsternes optræden. De er non-kombattanter, ja. Men det betyder da ikke, at de ikke må forsvare sig selv, når lejren er under angreb. Jeg mener, at vi skal være stolte af præsternes modige hjælp og støtte til de danske soldater. Jeg har stor respekt for dem," siger Marie Krarup, der er partiets forsvarsordfører.\nSkadeligt for andre ikke-soldater og Danmark\nUdtalelsen får både Liberal Alliance og Enhedslisten til at ryge helt op i det røde felt.\nBegge partier kritiserer Venstre og Dansk Folkeparti for at gå på kompromis med Krigens Love, der har til hensigt at beskytte civile og ikke-soldater som for eksempel feltpræster og nødhjælpsarbejdere.\n"Det er yderst beskæmmende, at formanden for Forsvarsudvalget på den måde ignorerer Krigens Love. Genève Konventionerne blev jo netop underskrevet for at mindske fremtidige kriges brutalitet," lyder det fra Nikolaj Villumsen, der er Enhedslistens forsvarsordfører.\n"Desuden kan det være skadeligt for Danmarks professionelle ry. Vi er jo en del af en international koalition og samarbejder med blandt andre USA og Storbritannien i Afghanistan," siger han.\nHos Liberal Alliance fremprovokerer udmeldingen fra Danmarks i øjeblikkets største parti chokbølger.\n"Konsekvensen af Nonbos synspunkt må jo næsten være, at alle der tror, at de kan kaste med hjemmelavede bomber uden at ramme sig selv eller kollegerne, skal have lov til det," lyder det fra Villum Christensen, der er forsvarsordfører for Liberal Alliance.\n"Det forstår jeg ikke. Der er vel en grund til, at soldaterne gennemgår et omfattende uddannelsesprogram?" spørger forsvarsordføreren.\nVillum Christensen er rystet over, at officerer har givet en feltpræst lov til at deltage i en militæroffensiv.\n"Hvis det var vist i en film, ville vi jo sige, at det var for langt ude. Feltpræsterne sætter jo alvorlige spørgsmålstegn ved, om vi skal overholde konventioner, og om hvorvidt vi overhovedet skal uddanne soldater, hvis alle og enhver bare kan kaste med hjemmelavede bomber. Jeg må sige, at jeg er dybt forundret," siger han.\nMinisteren må forklare sig\nEnhedslistens forsvarsordfører, Nikolaj Villumsen, vil nu have forsvarsminister Nick Hækkerup (S) til at redegøre for, hvordan Danmark tolker Genève Konventionerne.\n"Vi skylder feltpræster og andre non-kombattanter en klar udmelding," understreger han.\nHærens top bryder tavsheden\nKaptajn: Normalt at feltpræster bruger våben\nDansk præst kaster med hjemmelavet bombe


En af de største køkkentrends er at skabe rum, hvor vi kan være sammen, selvom vi laver hver vores ting. Bliv inspireret af køkkenindretningen der både fik hyggekrog og en funktionel arbejdsplads.\nSe Sandra fra Hjemmeholdet tale om køkkentrends\nBrug 3D tegneprogrammet til at se, hvordan du kan indrette dit eget køkken\nLED belysning bruger op til 80% mindre energi og holder op til 20 år. Det er både godt for økonomien og miljøet.\nLæs mere om hvordan du sparer energi\nDe rigtige blandingsbatterier sparer på vandet, så du ikke spilder verdens værdifulde vandressourcer.\nSe hvordan du spare vand\nEnergibesparende hvidevarer nedsætter både elforbruget og gør en positiv forskel for miljøet.\nLæs om energibesparende hvidevarer\nAffaldssortering bliver nemmere med det rigtige sorteringssystem. Det bliver faktisk let som en leg.\nLandkøkken med plads til det hele\nOm IKEAJob i IKEA Elev i IKEAMennesker og miljø


Er der plads til god natur i Danmark? | Dansk Natur\n← Planen, der skal give plads til naturen\nDansk natur er blevet ynket for længe →\nHvad vil vi med Danmark? Hvor vild skal naturen være? De store spørgsmål kommer til debat til efteråret 2014, når regeringen fremsætter forslag til “Naturplan Danmark”. Skejten på Lolland. (Foto: Michael Stoltze).\n»Min vision er, at en tredjedel af Danmark bliver natur«. Sådan skrev tidligere miljøminister Ida Auken den 6. november 2013 i en kronik i Politiken. Nu har hendes afløser på posten, Kirsten Brosbøl, erklæret, at hun vil være naturens minister og fremlægge en langsigtet og ambitiøs plan for Danmarks natur.\nPlanen er skrevet ind i regeringsgrundlaget. Den hedder Naturplan Danmark. Regeringen fremsætter planen til efteråret, 2014. Planen skal sætte rammerne for, hvordan vi skal passe på naturværdierne samtidig med, at vi skal have plads til et sundt og produktivt erhvervsliv. Det bliver en slags masterplan for landet.\nHvad er danskernes drømme og ønsker? Hvad vil vi med Danmark? Det ved man faktisk ikke ret meget om. Derimod er den voldsomme polarisering mellem landbruget og naturforkæmpere velkendt. Polariseringen har eksisteret i årtier, og det er ikke godt for Danmarks udvikling. Der er altså brug for noget helt nyt. Brosbøl og regeringen bliver nødt til at bygge broer.\nBROBYGNING er en vanskelig kunst, men brobygning er nødvendig for at komme fri af den nuværende krise. Som hjælp har regeringens Natur- og Landbrugskommission fremlagt sine anbefalinger, som grundlag for Naturplan Danmark. Det var faktisk kommissionens hovedformål. Miljøministeren har erklæret, at Naturplan Danmark bliver hendes svendestykke. Fint. Planen er dog langt mere end en ministerprøve.\nPlanen skal forme Danmarks fremtid og demonstrere regeringens og Folketingets duelighed. Danmark har brug for arbejdspladser og vækst – lad os kalde det udvikling – for at komme fri af krisen og sikre os en tryg og god fremtid. Samtidig har Danmark brug for at være et attraktivt og mangfoldigt land med en rig natur.\nDet var en vigtig dagsorden, da Danmarkshistoriens største udredning om Danmarks natur, Wilhjelmrapporten, kom i 2001. En rapport, som nu understøttes af Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger.\nUDVIKLING og naturbeskyttelse skal og kan gå hånd i hånd. Det kræver nytænkning og friske øjne. Naturplan Danmark bør blive et mesterværk, der skriver historie. En vældig milepæl på bæredygtighedens vej.\nPlanen skal gavne både natur og erhverv. Det skal være en langtidsholdbar plan for Danmarks arealanvendelse. Planen skal sikre, at naturen får det bedre og får mere plads. Samtidig skal landbrug og skovbrug have bedre rammer. Planen skal løse to meget store opgaver.\nFor det første har Danmark ifølge internationale aftaler i FN og EU pligt til at standse tilbagegangen i naturens levende mangfoldighed – biodiversiteten – senest i år 2020. For det andet råber landbruget, som ejer omkring 75 procent af Danmarks landareal, på bedre og enklere rammevilkår.\nTraditionalister hævder, at de to opgaver ikke kan løses i et hug. Vanetænkningen har bidt sig så fast, at en stor del af naturforkæmperne ganske enkelt ikke vil høre tale om, at planen skal beskæftige sig med forbedringer af landbrugets rammevilkår.\nOg store dele af landbruget vil ikke høre tale om udtagning af dyrkede arealer til naturformål. Naturforkæmpere og grønne organisationer har opbygget et fjendebillede af landbruget. Miljødebatten afslører, at de fleste naturforkæmpere ser landbruget som en fjende, der skal fordrives eller straffes.\nModsat ser en stor del af landbruget naturforkæmpere som drømmende kynikere, der er ligeglade med økonomi og verdens fødevareforsyning. Disse fjendebilleder har i årevis blokeret for konstruktive løsninger. Konflikterne har udviklet sig til frugtesløse skyttegravskrige, som skader både natur, miljø, landbrug og Danmarks økonomi og udvikling. Derfor nedsatte regeringen Natur- og Landbrugskommissionen.\nEFTER ET ÅRS intensivt arbejde kom kommissionen med et sæt særdeles gennemarbejdede anbefalinger i april 2013. Det kan undre, at der ikke øjeblikkeligt blev fulgt op på kommissionens anbefalinger.\nNogen frygter, at det vil gå ligesom med Wilhjelmudvalgets anbefalinger fra 2001. De røg ud under Fogh-regeringens opgør med miljø, Svend Auken, centralisme og eksperter.\nMen nu tegner det til at Naturplan Danmark kommer, og at det bliver den opfølgning, vi aldrig fik på Wilhjelmudvalgets rapport for 13 år siden. Hvad skal planen indeholde? Miljøministeren har ikke afsløret detaljer, men dog, at planen skal indeholde to hovedelementer: En plan for mere og mere sammenhængende natur og en strategi for beskyttelse af biodiversitet.\nHvad skal ske konkret? Det foreligger der ikke noget om. Men det siger sig selv, at det bliver nødvendigt at bruge en del af det dyrkede areal, hvis vi skal have mere og mere sammenhængende natur i Danmark i fremtiden. Og de to hovedelementer i planen får først betydning, hvis elementerne bliver fulgt op af mål, tidsfrister, lovgivning og finansiering.\nSKOV KAN GAVNE både biodiversitet, klima, rekreation, drikkevand og skovbrug. Danmark har siden 1989 haft et mål om at fordoble skovarealet fra ca. 12 procent til ca. 24 procent af landets areal inden 2089. Det er det eneste nationale mål for Danmarks arealanvendelse, men målet har aldrig været til offentlig debat.\nNår vi nu skal have mere og mere sammenhængende natur, vil det være naturligt at revurdere skovmålet fra 1989 og indarbejde det i Naturplan Danmark.\nHvad er det for en slags skove, vi skal have? Hvilken andel af skovene skal være produktionsskove? Hvilken andel af skovene skal være vildtvoksende naturskove uden skovbrug? Skal vi plante skov eller i højere grad lade arealer vokse til af sig selv? Er målet om 24 procent skovdække rimeligt? Er det i højere grad åben natur med enge, moser, sumpe, heder og blomstrende bakker, vi ønsker?\nStaten driver skovbrug i de ca. 18 procent af Danmarks skove, som staten ejer. I løbet af de sidste 25 år har fokus i statens skove bevæget sig i retning fra skovbrug til rekreation og biodiversitet. Men statsskovbruget er stadig intensivt og giver anledning til konflikter mellem det traditionelle, produktionsorienterede statsskovbrug og de nye natur- og biodiversitetsinteresser.\nDet er således et åbent spørgsmål, om staten skal fortsætte med at drive skovbrug, eller kun eje og drive arealer med rekreation og biodiversitet for øje. Statens rolle bør under alle omstændigheder tages op i forbindelse med Naturplan Danmark.\nLOVGIVNINGEN er meget central, og her bør der ske store ændringer. I dag har vi en naturbeskyttelseslov, hvor arealer kan vokse ud og ind af beskyttelsen. De beskyttede arealer er udelukkende beskyttede i kraft af en bestemt vegetation.\nHvis et areal vokser til med en bestemt vegetation, bliver det omfattet af beskyttelse, og hvis den specielle vegetation forsvinder, for eksempel på grund af tilførsel af næringsstoffer, ophører beskyttelsen. Arealer, der er beskyttet efter den nuværende naturbeskyttelseslov, er således ikke beskyttet på matriklen.\nLoven indeholder kun forbud mod tilstandsændringer. Den hidtidige anvendelse kan fortsætte. I den nuværende lov er der ingen krav om fastsættelse af mål, og der er ikke forbud mod gødning, sprøjtning og dræning. Der er kort sagt brug for en ny og bedre lov, der beskytter konkrete arealer på matriklen.\nOg så er der brug for nye regler, så man undgår, at arealer uden videre kan vokse ind i beskyttelsen. Som det er nu, kan man risikere, at et landbrugsareal pludselig bliver omfattet af lovens beskyttelse og ikke må dyrkes mere. Det udløser ingen erstatning og sker, hvis området ligger udyrket hen, og der indfinder sig en bestemt vegetation.\nDerfor bruger mange lodsejere energi på at forhindre god og vild natur i at indfinde sig på udyrkede områder. Det gavner hverken økonomi, landbrug eller natur.\nNATIONALPARKER og naturparker er nye begreber i Danmark. Danmark har indtil videre tre nationalparker: Thy, Mols Bjerge og Vadehavet samt én certificeret naturpark: Åmosen.\nUde i verden er nationalparker som regel ensbetydende med sikring og markedsføring af vild og storslået natur af national og international betydning. Men Danmark har valgt en model, som også lægger stor vægt på kultur og kulturlandskaber.\nDer er flere nationalparker og naturparker på vej i Danmark, og i forbindelse med Naturplan Danmark er det oplagt at se på, hvordan disse nye begreber kan passe ind i arealplanlægningen. Hvis parkbegreberne kommer bedre på plads, kan man forestille sig, at Danmark med tiden får 5-10 nationalparker og omkring 20 naturparker.\nDet er også muligt, at dele af Danmark, for eksempel Bornholm eller Anholt, kan blive udpeget som verdensarv på grund af deres samlede kultur- og naturværdier. Verdensarvudpegninger har stigende betydning globalt.\nDANMARKS NATUR har stadig masser af værdi, variation og steder med høj diversitet af vilde arter. Men arealerne er for dårligt beskyttet, ukendte og ligger ofte spredt og råber på hinanden. Derfor mister vi fortsat arter og steder med god, vild natur.\nHjorte, gæs og andre store dyrearter, der elsker at æde af markens afgrøder, tordner frem. Men de nitratforskrækkede vilde blomsterplanter, sommerfugle og alle de arter, der er knyttet til vilde skove, har det skidt.\nDerfor skal Naturplan Danmark sikre de bestående værdier ved dels at udlægge naturskov og andre områder som urørt natur, og dels sikre en fornuftig drift af de heder, enge og overdrev, der indtil videre er afhængige af en vis kulturpåvirkning fra tamdyr for at bestå med deres overvældende rige naturindhold.\nØvelsen bliver at gøre lodsejernes rolle som naturforvaltere attraktiv gennem enkel lovgivning og rimelig finansiering. Det skal kunne betale sig at drive eller eje et areal, hvor hovedformålet er biodiversitet.\nDer er oplagte muligheder i at ommøblere landbrugsstøtten. Dér findes de nødvendige midler. De må ifølge EU’s regler ikke anvendes direkte til naturgenopretning. Men de må meget gerne bruges til drift, der fremmer biodiversitet.\nENDELIG er der visionen om mere sammenhængende natur. Det skal gøres klogt, så vi hurtigt får styrket den trængte biodiversitet og får god kvalitet for pengene.\nMeget kan gøres ved at tage dårlig landbrugsjord – sandede, skrånende, stenede eller våde arealer – ud af intensiv drift og lade dem springe i skov og krat eller bruge dem til høslæt og ekstensiv græsning.\nNår bare man ikke gøder, sprøjter og dræner, kommer den vilde natur væltende med tiden. Meget tyder på, at omkring en sjettedel af den intensivt dyrkede landbrugsjord med fordel kan lægges om til beskyttede naturarealer og skovbrug.\nMen etablering af ny natur koster penge. Regeringen har sammen med to store private fonde taget det første spæde skridt med Den Danske Naturfond, som skal finansiere genopretning af natur. Men dels er fonden løbet ind i en række startvanskeligheder, og dels er midlerne endnu beskedne.\nForhåbentlig kommer fonden godt i gang og vokser sig så stor, at der årligt bliver nogle hundrede millioner til denne målrettede naturgenopretning, der skal gøre visionen om mere og mere sammenhængende natur til virkelighed.\nIDA AUKENS vision om, at en tredjedel af Danmark skal være natur, siger i sig selv ikke så meget. For hvad er natur? Alt er vel natur af en slags?\nJeg foretrækker en vision om, at en tredjedel af Danmark skal være beskyttet natur, hvor biodiversitet er øverste formål på mindst halvdelen af det beskyttede areal. På den måde vil vi leve op til FN’s målsætning om, at mindst 17 procent af landets areal skal være udlagt med biodiversitet som højeste mål.\nMan kan forestille sig, at Naturplan Danmark opererer med et overordnet mål om, at 5 procent af Danmark skal være urørt natur, og at 30 procent af Danmark skal være ekstensivt benyttet uden sprøjtning, gødskning, og dræning. De resterende 65 procent kan så benyttes til bebyggelse og anlæg, intensivt landbrug og intensiv skovdrift.\nVi skal turde tænke sådanne tanker og erkende, at vi kan gå nye veje med ny viden og ny teknologi. Vi ved, at natur og erhvervsudvikling kan gå hånd i hånd.\nNaturplan Danmark kan lade sig gøre og give mening. Jeg ser frem til den politiske og folkelige debat om indholdet. Fremtiden er ikke noget, vi skal tilbage til.\nOvenstående indlæg er bragt første gang som kronik i Politiken 18. juni 2014 under overskriften Landbrug og natur kan godt være i harmoni\nDette indlæg blev udgivet i Dansk natur og tagget arealanvendelse, Danmarks arealanvendelse, Danmarks Fremtid, Landbrug, natur, Natur og Samfund, Naturbeskyttelse, Naturplan Danmark, Naturpolitik. Bogmærk permalinket.\n7 svar til Er der plads til god natur i Danmark?\nLars Bindholt siger:\nEt udmærket mål med 1/3 del af Danmark som beskyttet natur. Altså ca. 14.000 km2. (2 gange Sjællands areal). Der bør bare fastknyttes en hel række bindinger til dette/disse areal(er). Skal det bare være det samlede areal som til en given tid er beskyttet, dvs. et tidligere beskyttet areal kan nedlægges hvis et tilsvarende areal oprettes et andet sted? Hvad er det mindste areal beskyttet natur som tæller med i den samlede beregning? 1000 spredte parcelhusgrund-store arealer har ikke samme værdi for alle organismer som et sammenhængende større areal. Hvad menes med beskyttet natur? Beskyttet mod hvad? Hvilke arter bør vi tage særligt hensyn til? De sjældne?, de flotte?, de store?, de økologiske nøglearter?\nEr det husdyr som skal pleje bestemte naturtyper eller de store vilde planteædere, kronhjort, europæisk bison, vildsvin? Og er det jægere som skal holde balancen vedlige eller de gamle rovdyr fra Danmarks fortid, ulv, los, bjørn (og løve)? Hvilke slags naturområder og fremfor alt, hvilke arealstørrelser skal der til, for at disse dyr kan trives?\nNår disse spørgsmål er fastlagt, bør man lave en målsætning for, hvor meget af Danmark som maksimalt kan lægges under cement og asfalt. Simpelthen en grænse for, hvor meget vej og bebyggelse man mener, dette land kan bære. Ligesom man kunne fastsætte et mål for den maksimale befolkningsstørrelse. Uanset hvad man prøver at bilde folk ind, er Danmarks befolkning aldrig holdt op med at vokse og gør det stadigvæk. Befolkningen steg med 28.601 fra 2. kvartal 2013 til 2. kvartal 2014.\n21. juni 2014 kl. 13:44\nNår jeg læser Lars Bindholts indlæg og til en vis grad også Michael Stoltzes oplæg, så er det nærmest en konstruktionstegning af en zoologisk have, der efterlyses/forventes.\nJeg er da meget tilbøjelig til at give begge ret, for hvis det kun drejede sig om den biologiske natur alene, uden menneskelig påvirkning, så var det kun et spørgsmål om langtidsfredet plads og det vil sige flere hundrede år ud i fremtiden.\nPladsen har vi ikke for meget af og slet ikke den langtidsholdbare og garantierne for en sådan ville i øvrigt heller ikke være meget værd, så derfor må det blive ”zoologisk have modellen”, der skal på tegnebrættet. Det passer også fint med bevarelse af biodiversitetens niveau og de mange ønsker om bestemte arter af den ene eller anden værdi, selv om det vil ødelægge helheden i det homøostatiske system, som biodiversiteten er og som, i stor målestok, ville kunne finde en ny balance, en ny platform, gennem den naturlige succession.\nDet vil koste penge, rigtig mange penge og det er så den tredje ting vi heller ikke har for meget af, så mon ikke vi bare får lidt mere af den samme skuffe som hidtil. Det vil også falde i tråd med hele denne regel og kontrolmani, der oversvømmer vores samfund, hvor stat og administrationsvældet systematisk overtager ansvaret for alt og derefter delegerer det ud igen efter bedste ”del og hersk” principper. Endvidere så vil klimaforandringerne, uanset om de er menneskeskabte eller ej, også tvinge en sådan forvaltning til at skulle kæmpe mod naturen, for at opretholde sit dogmatiske system.\nJeg tror på at teknologien skal redde os mennesker fra den nådesløse natur. Den gennemsnitlige udløbsdato for en art er 2 millioner år. Den har vi allerede overskredet med ½ million år. Hvis vi ikke gør noget radikalt, som andre arter ikke har prøvet før, så er det slut for os. Derfor må vi finde en måde hvor vi griber mindst mulig ind i det/de homøostatiske systemer og samtidig udvikler teknologi og nye energiformer. Det betyder at vi skal forbruge de resurser vi har på jorden, med tanke på at kunne komme væk fra den og hente nye andre steder fra.\nSvend Ove Jensen siger:\n28. juni 2014 kl. 12:04\nMichael,du skriver et sted om drømmende kynikere,der er ligeglade med økonomi og verdens fødevareforsyning?! Jamen, nævn mig hvor de sultne af verdens befolkning,har glæde af den danske rovdrift af naturen?? Det er en gammel landbrugsfloskel,at frem føre den slags.\nDet er landbrugets udsagn, jeg refererer til. Jeg tager ikke stilling. Men det er næppe de fattige og sultne, der har glæde af dansk bacon.\n28. juni 2014 kl. 22:27\nDet er ikke kun de fattige der behøver mad hver dag. Hvis vi skulle leve af at sælge mad til de fattige på den anden side af jorden, så havde vi intet landbrug, for de har ikke råd til at købe det. End ikke fragten kan de ringest stillede betale.\nDerfor er det så snildt indrettet at vi producerer forarbejdede fødevarer til de mennesker der har råd til at betale for det, og så langt omkring som økonomien rækker. Det aflaster forsyningssituationen og presset på landbrugsjorden i de lande og regioner vi sælger til, med nøjagtig den mængde fødevarer vi sælger og gør at de kan afsætte deres egne landbrugsprodukter indenlands, til priser der matcher det omgivende samfunds økonomiske niveau, evner og behov.\n27. oktober 2014 kl. 08:30


Content på LinkedIn - Digital Works\nContent på LinkedIn\nLinkedIn bliver i stigende grad brugt til at finde og sprede content, og særligt på B2B markedet, er LinkedIn det foretrukne sociale medier ift. content marketing.\nMen hvad er det for noget indhold, der virker på LinkedIn? Det ser vi nærmere på i denne artikel.\nIfølge en undersøgelse foretaget af Content Marketing Institute, bruger B2B folk i gennemsnit 6 forskellige sociale medier til at sprede deres indhold. LinkedIn topper listen med hele 91 %, skarpt efterfulgt af Twitter med 85 %, Facebook med 81 % og YouTube med 73 %.\nLinkedIn har over den seneste tid sat et skarpere fokus på content marketing og deling af indhold og nyheder. Man kan som bruger kan følge både emner, specifikke personer og medier, men også nyere tiltag som deres Publishing Platform, der gør det muligt for almindelige profiler at publicere længere artikler og indlæg på LinkedIn, øger mængden af content på LinkedIn.\nEt af de nyere tiltag fra LinkedIn er deres tool Trending Content. Her kan du blive klogere på, hvilke emner og hvilke historier der trender lige nu, inden for brancher som finansielle services, auto, pharma, marketing m.fl. Et godt værktøj ift. både at finde indhold og til at finde emner, der engagerer målgruppen.\nUpdate: LinkedIn har, siden vi publicerede denne artikel, desværre valgt at deaktivere linket til deres Trending Content funktion.\nNy rapport fra LinkedIn – The Mindset Divide\nLinkedIn har for nyligt udgivet rapporten The Mindset Divide – Spotlight on Content. I den, stiller de bl.a. skarpt på, hvor vi finder indhold, hvor tit vi finder indhold og meget mere. 54 % af de adspurgte tilgår professionelt indhold mindst en gang om dagen via websites og e-mail.\nHvor er vi, når vi læser professionelt indhold?\n76 % er hjemme\n47 % er på arbejde\n15 % er på en rejse\n12 % sidder i bus, tog eller lign.\n11 % er på en uddannelsesinstitution.\nRapporten tager bl.a. også fat på, hvordan vi deler professionelt indhold med vores netværk:\n64 % deler via sociale medier\n53 % deler via deres egen e-mail\n42 % deler via e-mail gennem en del-funktion på sitet\n26 % printer artiklen til senere læsning.\nHvad skaber tillid?\nTillid er en væsentlig faktor, når der arbejdes med content marketing. Men hvilke faktorer skaber den nødvendige tillid ift. professionelt indhold på de sociale medier?\nHent rapporten The Mindset Divide – Spotlight on Content her.\nRapporten er udarbejdet på baggrund af 1.100 respondenter, som er blevet spurgt om, hvilket indhold der skaber professionel værdi, hvordan de finder dette indhold, tillid og lign. Undersøgelsen er udført af Millward Brown Digital, og rapporten er understøttet af LinekdIn’s analyse af adfærden fra 2 mio. amerikanske LinkedIn brugere over 3 måneder.\nArbejder du med Content Marketing?\nLær at optimere indsatsen fra ”underholdning” af målgruppen til at arbejde med indhold der tager højde for positionering, SEO, trafik, leads og thought leadership.


Du er her: Start / Nyheder / Reaktioner efter 2-1 sejren over FCK\nReaktioner efter vores 2-1 sejr over FCK\nDer var naturligvis en fantastisk stemning i omklædningsrummet efter den flotte sejr over FCK. Her er hvad spillerne sagde efter kampen.\nSøren Henriksen, som i 2.halvleg overtog en skadet Andreas Kaltofts plads i forsvaret:\n“Når man er bagud med et mål i pausen, så er det bare fremad. Vi havde intet at tabe. Vi spillede mere frit og da vi først scorede på et godt tidspunkt, så følte vi, at det kunne blive til mere end ét point. Og det gjorde det jo. Desuden var det dejligt, at vi kom frem til chancer og fik scoret. Vi spillede en rigtig flot kamp hele vejen igennem- og at vinde 2-1 over FCK viser klasse”, sluttede en tilfreds Søren Henriksen af.\nMikkel Wohlgemuth, som spillede en flot kamp på midten -og som havde sin første hele optræden på Nord Energi Arena:\n“Det hang rigtig godt sammen og da vi først fik justeret lidt, så sad vi på det hele. Da jeg fik “snor” i både Moses (Opondo, red.) og Morten (Knudsen, red.), så kunne de for alvor træde i karakter, var vi effektive – og skulle måske have været endnu mere effektive. Det er faktisk ikke helt gået op for mig, at vi har vundet over et af Danmarks bedste hold. Det var en stor skalp og en platform, som vi kan bygge videre på.”\nNicolai Flø, som måtte bide i græsset efter mødet med et par FCK- knopper – og efterfølgende havde en superredning et par minutter før det forløsende slutfløjt.\n“Jeg blev noget nervøs da jeg så mit ben, men heldigvis, så gik det. Men lidt øm i morgen bliver jeg nok! De først 10-15 minutter løb vi meget, men efterhånden fik vi spillet os fint ind og dejligt med en sejr.”\nDaniel Christensen, som ligeledes ydede en superpræstation – både defensivt og med god støtte i det offensive spil:\n“At få 3 points er det som vi spiller for hver uge, men at gøre det mod FCK, gør det hele lidt sjovere. Så bare at vi kan få tre points hver gang, så er jeg glad,” siger Daniel Christensen med et smil på læben.\nMorten Knudsen, som blev kåret som “Man of the match” – og desuden blev matchvinder med sin scoring til 2-1.\n“Jeg følte, at med vores præstationer mod AaB og Brøndby, så kunne vi også spille med om sejren i dag (i går, red.). Det vidste vi, at vi havde i os. Men selvfølgelig har vi været lidt ramt på selvtilliden, når vi ikke havde vundet i 8 kampe. Vi havde dem, hvor vi gerne ville, og på trods af det lidt ærgerlige mål, som FCK fik, så troede vi på det. Da vi så fik scoret, så fik vi endnu mere blod på tanden og presser dem endnu mere. Vi kunne mærke, at FCK var lidt “shaky” og så laver de nogle fejl, og så scorer vi igen”\nCheftræner Jens Berthel Askou var naturligvis glad for sejren og nøgtern sagde:\n“Vi tror på, at vi kan få points ved alle kampe. Også i dag. Men vi vidste godt, at der skulle meget til. Men når alle levere, som spillerne gør i dag, så kan alt lade sig gøre – og det kommer til at ske igen. Det er kun et spørgsmål om, at alle kan svinge sig op til at levere max og troen på sig selv – også når vi møder de allerbedste hold”\n“ Vi havde en gameplan, som blev fulgt til punkt og prikke. Vi stod lidt mere defensivt, end vi plejer, og kompakt i kæderne igennem hele kampen. Det er flot at kunne holde så godt et hold som FCK væk fra store chancer. Deres mål opstod jo også lidt tilfældigt. Det var jo en kold spand vand i hovedet, men vi blev bare ved. Og i dag hakkede vi den bare ind. Vi krigede den hjem, så det var bare en fornøjelse. Især fordi der har været kampe, hvor vi skulle have vundet. Så gør vi det i dag mod et så godt hold som FCK,” slutter vores anfører af.\nI FCK-lejren var der naturlig kæmpeskuffelse over nederlaget. Midtbanespilleren Rasmus Falk sagde:\n“Vi går efter at blive danske mestre, så alle kampe er vigtige og vi skulle have haft 3 points her. Så vi er alle skuffede over vores egen præstation. Vi skaber ikke meget offensivt, og samtidig laver vi fejl i det defensive, så det er ikke det, vi forventer af os selv” slutter en meget skuffet Rasmus Falk.\nFighterindsats gav tre point Højdepunkter: Vendsyssel FF – FC København


Stallmann hævder, at hans kommentarer knyttet til seksualforbryderen Jeffrey Epstein blev misforstået.\nMarius Jørgenrud/digi.no Onsdag, 18. september 2019 - 13:01 6\nRichard M. Stallman (66) trækker sig med øjeblikkelig virkning fra stillingen som gæsteforsker ved MIT, Massachusetts Institute of Technologys institut for datavidenskab og kunstig intelligens.\n»Jeg opsiger min stilling ved MIT med øjeblikkelig virkning. Det gør jeg grundet pres mod MIT og mig efter en serie misforståelser og miskarakteriseringer,« hedder det i en kort meddelelse mandag.\nLæs også: Richard Stallman: Manden bag 'fri software' tordner mod streaming-tjenester\nFree Software Foundation skrev mandag, at deres grundlægger har sagt op som præsident, og at arbejdet med at finde en erstatning starter med det samme.\nPåstår, at han er blevet misforstået\nAfgangen sker, efter at hans dømmekraft er blevet draget i tvivl. Blandt andet med påstande om, at han har forsvaret den afdøde seksualforbryder Jeffrey Epsteins handlinger.\nSelv afviser han disse påstande på det kraftigste. Stallman skrev lørdag:\n»Intet kunne være længere fra sandheden. Jeg har kaldt Epstein en ‘serievoldtægtsmand’ og sagt, at han fortjente fængsel. Men mange tror nu, at jeg forsvarede ham. Jeg er virkelig såret over, hvad de tror, at jeg har sagt.«\nDet kræver lidt baggrundsviden at forstå, hvad der er sket.\nFor nylig kunne avisen New Yorker afsløre, at MIT har taget imod millioner af dollars fra Epstein, selv om de vidste, at finansmanden var dømt for seksuelt misbrug af børn helt ned 14-årsalderen.\nMens eliteuniversitetet holdt sig for næsen, og internt kaldte donoren ‘Voldemort’ (ham, hvis navn ikke må nævnes), tog ledelsen efter sigende skridt til at skjule, at pengegaverne kom fra Epstein. Skandalen førte også til, at MIT Media Lab-direktøren Joi Ito gik af i forrige uge.\nSidste fredag viste MIT-studerende deres afsky mod ledelsens hemmeligholdelse med en demonstration på campus. Indkaldelsen nævnte flere prominente MIT-folk, som Epstein plejede omgang med, blandt andet MIT-professor og AI-pioner Marvin Minsky, som gik bort 88 år gammel i 2016.\nEt af Epsteins ofre har tidligere hævdet, at hun som mindreårig, 17 år gammel, blev tvunget til at have sex med blandt andet Minsky. Han er anklaget for overgreb mod pigen, står der i en parentes i indkaldelsen til protesten.\nStallman reagerede mod brugen af ordet ‘overgreb’. I stedet argumenterede han for, at den 17-årige højst sandsynligt gav indtryk af at byde sig til over for professoren helt frivilligt.\nHan gav også udtryk for, at det er »moralsk absurd« at definere voldtægt som afhængig af »mindre detaljer«, såsom om offeret var 18 eller 17 år gammel. Dette gjorde han i en e-mailtråd på MIT-instituttet, hvis indhold siden er offentliggjort af mediet Vice.\nAlt dette udløste krav fra flere om, at Stallman skulle fjernes fra sin stilling ved universitetet, skriver blandt andet Engadget.\nFredag publicerede Daily Beast desuden en dræbende artikel, hvori de påstår, at Stallman i mere end 15 år har skrevet dusinvis af tekster på egne hjemmesider, hvor indholdet kan tolkes som støtte til legalisering af pædofili og overgrebsbilleder.\nStallman har kultstatus som hovedarkitekten bag operativsystemet GNU, forfatter til compileren GCC, teksteditoren Emacs og GPL-licensen, for blot at nævne nogle.\nSom stærk modstander af proprietære systemer startede han fri software-bevægelsen først i 1980’erne, netop ved prestigeuniversitetet MIT.\nHan er en af de mest markante bidragydere til software, som i dag er grundlaget for store dele af internettet. I 2013 blev Richard Stallman indlemmet i Internet Hall of Fame.\n18. sep 2019 Denne artikel\n#1 svend eriksen 6. oktober 2019 - 15:19\nhvad skete der - læs her\nnøjagtigheden i sproget, er vigtig, for at forstå virkeligheden.\nha' en go' dag 8O)\n#2 svend eriksen 6. oktober 2019 - 15:52\nfolk læser virkeligt hurtigt.. 17 a4 sider fra linket: https://sterling-archermedes.github.io/index.html for så at stemme det ned efter 15 minutter.. så der er læst og forstået 17 a4 sider på 15 minutter.\neller osse er der nogen der er fakta-resistente og bare hader alt og alle.\nha' stadig en go' dag 8O)\n#3 svend eriksen 6. oktober 2019 - 17:09\nja... man kan kun stemme ned en gang..\n#4 Hans Nielsen 6. oktober 2019 - 17:40\nor så at stemme det ned efter 15 minutter.. så der er læst og forstået 17 a4 sider på 15 minutter.\nGiver gerne en thums up, også uden at have læst eller forstået alt. Men der skal være en meget gyldige grunde til at give en down.\n#5 svend eriksen 7. oktober 2019 - 15:42\nEnig og tak, for at pointere det 8O)\n#6 svend eriksen 7. oktober 2019 - 15:48\nHvorfor stemme dette indlæg ned.. ? der står jo bare, at man kun kan stemme noget ned en' gang.\nnå, pyt-knappen er trykket i bund og alt er ok.\ntimectamb's siger alt.. og ha' nu en god dag ;O)


20 Spørgsmål og svar om din hvalp – Frederiksbergdyreklinik.dk\nHome20 Spørgsmål og svar om din hvalp\nTillykke med din nye hvalp! Vi glæder os til at møde jer og jeres dejlige nye vidunder i vores klinik. På denne side har vi forsøgt at svare på de spørgsmål vi hyppigst møder, når vi har det første møde med nye hundeejere. Vi håber at du kan få svar på dine spørgsmål – og ellers er du meget velkommen til at spørge vores dyrlæge, når vi møder jer til første vaccination på vores klinik. God fornøjelse!\n1. Har I et telefonnummer jeg kan ringe på, hvis min hund bliver syg?\nJa – det har vi!\nDet er altid gratis at ringe til os på 70259008. Her sidder vores faguddannede klinikpersonale klar til at hjælpe dig. Hvis dit spørgsmål er akut og kræver at en dyrlæge er inde over, vil vi sørge for at vores dyrlæge vurderer din situation.\nHvis du har en konkret forespørgsel vedr. sygdom og har brug for at tale med en af vores autoriserede dyrlæger, så sidder disse klar ved telefonen, hver dag ml. 8.00 – 8.30, så du allerede om morgenen kan tale med en dyrlæge.\nHvis du aldrig har mødt os før, er du altid velkommen til at besøge os på klinikken, så du kan lære os at kende. Det er helt gratis at kigge forbi, og vi kan love masser af godbidder.\nRing gerne på 70259008, for at finde et tidspunkt hvor der er ro og tid til et kig ind til os.\nUdenfor klinikkens åbningstid, skal du stadigvæk ringe til 70259008, hvor du vil få nærmere information.\n2. Skal min hvalp have en ormekur?\nDer findes forskellige protokoller for hvor mange ormekure en hvalp bør få hos opdrætteren. Her bør du sikre dig at din hvalp har fået mindst 2 ormekure hos jeres opdrætter og gerne en afsluttende ormekur lige inden du har afhentet din hvalp.\nDa nogle typer orm kan overføres med modermælken, vil vores dyrlæge som udgangspunkt give dig en ormekur med hjem ved jeres første besøg.\nHvis du efter tildelingen af disse ormekure, ser orm komme ud af enden på din hvalp, bedes du venligst ringe til vores dyrlæge, så vi kan notere dette. Hvis der kommer mange orm ud, kan det føre til mavesmerter og kolik, og det kan da være nødvendigt at give din hvalp et kosttilskud i maden, der giver en lettere passage af orm. Vores dyrlæge vil da rådgive herom.\nVær opmærksom på at det ikke er alle slags orm, der kan ses i afføringen.\n3. Hvornår skal min hvalp vaccineres?\nPå Frederiksberg Dyreklinik & Spa vurderes hver hvalp individuelt og din hvalps vaccinationsprogram tilpasses din hvalps behov, på basis af alder, miljø og tidligere vaccinationsprotokol.\nEn normal vaccinationsprotokol for hvalpe består af vaccinationer i 8-ugers og 12-ugers alderen. Hvis der er usikkerhed omkring din hvalps tidligere vaccine, eller hvis din hvalp mangler en vaccine eller er undervaccineret, vil din hvalp også skulle vaccineres i 16-ugers alderen.\nVores dyrlæge vil rådgive dig og gennemgå de vaccinationer der er relevante for dig som bor i Københavnsområdet – samt tilpasse vaccinationerne efter behov, hvis du bor et andet sted.\n4. Skal der behandles mod lopper og flåter?\nVi anbefaler at din hund bliver beskyttet mod lopper og flåter. Behovet er individuelt, men vi anbefaler beskyttelse mod flåter, hvis din hund kommer på gåture udenfor byzonen, i skove og på store grønne områder med højt græs, som f.eks. Amager fælled. I Nordsjælland er der desuden fundet flåter, der er bærere af den flåt-overførte sygdom TBE (Tick Borne Encephalitis), også kendt som centraleuropæisk hjernebetændelse. Ved rejse til Bornholm og Sverige er der ligeledes forøget risiko for smitte med flårbårne sygdomme. Vi rådgiver dig derfor alt efter dit behov.\nBehandlingen med de produkter vi anbefaler kan i de fleste tilfælde starte, når en hvalp er over 8 uger gammel.\nVores faguddannede klinikpersonale vil gerne rådgive dig når vi ses på klinikken.\n5. Hvor meget drikker en hvalp – og hvor meget tisser en hvalp?\nEn voksen hund drikker normalt ca. 70 ml / kg / dag. En hvalp drikker normalt lidt mere, svarende til ca. 80 ml / kg / dag.\nHvis en hvalp eller en hund drikker mere end 100 ml / kg / dag, kan dette være tegn på sygdom, og du bør da kontakte vores dyrlæge. Tilsvarende vil en hvalp eller hund der drikker for meget, have problemer med forøget tisseri.\nEn tommelfingerregel er at en hvalp skal være renlig ved 16-ugers alderen. Hvis der er problemer med renligheden efter 16-ugers alderen, anses dette for at være et problem.\nUrenlighed, store mængder tisseri og dagligt tisseri indendørs vil altid opfattes som unormalt, og du bør da kontakte vores dyrlæge med dine bekymringer.\n6. Skal min hund have en sygeforsikring?\nVi råder alle vores hundeejere til at tegne en sygeforsikring. Det er dig, som hundeejer, der har det fulde ansvar for din hunds ve og vel og det er dig der bestemmer hvilken behandling din hund skal have.\nHvis du ønsker at tegne en sygeforsikring til din hund, er det en god ide at tage kontakt til det forsikringsselskab som du selv bruger, til f.eks. din indboforsikring, bilforsikring, ulykkesforsikring m.v. Din egen forsikring kender dig som kunde og kan give dig et direkte prisoverslag på en kæledyrsforsikring. Du kan også kontakte et forsikringsfirma, der specialiserer sig i sygeforsikring af kæledyr.\n7. Hvornår skifter min hvalp sine mælketænder?\nEn hvalp har 28 mælketænder, der alle er små og meget spidse – men det har du nok allerede opdaget! Hvalpe begynder at skifte deres fortænder i 4-5 måneders alderen, herefter skiftes kindtænderne typisk i 5-6 måneders alderen.\nHjørnetænderne skiftes som de sidste – og for de fleste hvalpe sker dette i 6-7 måneders alderen. For helt små hunderacer, der får en voksenvægt på under 5 kg, sker dette dog ofte tidligere. Her kan det fulde tandskifte allerede være færdigt i 5-6 måneders alderen.\nDe fleste hvalpe sluger deres rokketænder, så det er kun sjældent at du vil finde en tand på gulvet.\nI perioden hvor tandskiftet foregår, kan din hvalp finde på at bide i ting, for at lindre sine kløende gummer – og her kan du med fordel benytte et tygge-reb, dyppe det i vand og lægger det i fryseren. På den måde kan din hvalp få noget køligt og lindrende at bide i, når gummerne klør. Tyggerebet til at tygge i og det frarådes at benytte tyggerebet til trækkelege.\nDet er forventeligt at hvalpen har let dårlig ånde i perioden for tandskiftet. Dette fordi der er vil være dybe tandkødslommer, hvor der kan sætte sig gamle madrester og deraf lugtende bakteriebelægninger.\nNår tandskiftet er afsluttet, har en voksen hund 42 blivende voksentænder. Hvis et menneske får alle sine 4 visdomstænder, kan det blivende tandsæt indeholde op til 32 voksentænder. Hunde har således langt flere tænder end mennesker.\nHvis du er bekymret for din hvalps tandskifte eller har mistanke om at din hvalp har smerter, kan du altid kontakte os.\nSom kunde på Frederiksberg Dyreklinik & Spa kan du altid Bestil en tid online til et GRATIS tandcheck til din hvalp eller hund når behovet opstår – og det gælder hele livet!\nKontakt os på 70259008 for at høre nærmere.\n8. Hvad er “tilbageholdte mælketænder”?\nHvalpes tandskifte foregår i de fleste tilfælde uden problemer. Hos nogle hvalpe kan der dog ses problemer med tandskiftet. Det kan vil typisk dreje sig om problemer med overbid, underbid, skævt bid, eller tilbageholdte mælketænder.\nHvis din hvalp har et problem med tilbageholdte mælketænder, betyder dette at én eller flere mælketænder bliver siddende, og altså ikke falder ud, som de skal. Hvis en mælketand bliver siddende, og altså ikke falder ud, vil det skabe mindre plads til de blivende tænder, der skal sidde i området, og de vil derfor have svært ved at vokse frem. I andre tilfælde vil de blivende tænder blive skubbet et forkert sted hen i kæben. Hvalpen vil da få et forkert bid, der kan give permanente gener.\nI visse tilfælde kan en blivende mælketand sidde så tæt på den blivende tand, at de begge har svært ved et får ordentligt rodfæste i knoglen. Vi kalder dette en trangstilling. I sådanne tilfælde kan begge tænder, på sigt, få alvorlige problemer med tandsten, tandkødsbetændelse og til slut parodontose.\nProblemet med tilbageholdte mælketænder ses hyppigst ved hvalpens hjørnetænder.\nFoto: Chihuahuaen Peanut på 6 mdr har en tilbageholdt mælketand (M), som presser på den blivende tand (B).\nDet er videnskabeligt dokumenteret at tilbageholdte mælketænder kan være et arveligt fænomen. Dette ses især blandt små hunderacer, der får en voksenvægt på under 10 kg. Ejere af små hunderacer bør derfor være ekstra påpasselige med at kontrollere hvalpens tandskifte.\nMen for at du ikke står med dette ansvar selv, efter hvalpen første vaccinationskonsultation hos os, vil du som ejer af en lille hunderace blive indkaldt til en ekstra tandkonsultation, når din hvalp er ved at afslutte sit tandskifte. Dette gælder for ejere af små hunderacer, der får en voksenvægt på under 10 kg. Hold derfor øje med din telefon, da indkaldelsen vil ske via SMS.\nHvis du er ejer af en hvalp og er bekymret for at der er problemer med tandskiftet. Hvis du f.eks. ser tegn på smerter, skævt bid (hvor der kun tygges i den ene side), tydelig blødning, meget dårlig ånde eller andet, er du mere end velkommen til at kontakte os, så vi kan rådgive dig nærmere.\nSom kunde på Frederiksberg Dyreklinik & Spa kan du altid booke et GRATIS tandcheck til din hvalp eller hund når behovet opstår – og det gælder hele livet!\n9. Skal jeg børste min hunds tænder?\nBehovet for daglig tandbørstning er individuelt fra hund til hund og fra hunderace til hunderace. Der er således stor forskel på den enkelte hunds behov for tandpleje. Her ser vi desværre en forøget tendens til problemer med tandsygdommen “parodontose” hos hunderacer under 10 kg. Sygdommen kaldes også “de løse tænders sygdom” og det er dokumenteret at denne tandsygdom kan være arvelig.\nDen mest effektive form for forebyggelse af tandkødssygdomme og parodontose er daglig tandbørstning.\nDer findes en del hunderacer der er disponeret for at udvikle parodontose – især de små racer under 10 kg, f.eks.: Bichon frise, Bichon havanais, Chihuahua, Pomeranian, Cavalier King Charles spaniel, Chinese Crested, Coton de tulear, Gravhund, Malteser, Mops, Shih Tzu, Papillon, Pudel, Shetland sheepdog og Yorkshire terrier.\nHvis du har en lille hunderace, er vores vigtigste råd, at du lærer tandbørstning på din hvalp fra dag ét.\nVed manglende tandbørstning / tandpleje eller ved kroniske mundhuleproblemer, vil der typisk opstå et behov for tandrensning – hos disponerede hunde fra 3 års alderen, hos visse hunde endda tidligere.\nSpørg en af vores veterinærsygeplejersker, der gerne finder tid til at vise dig hvordan du øver tandbørstning.\n10. Findes der en “Plan B”, hvis jeg ikke kan børste tænder på min hund?\nVi vil allerhelst have at du børster tænder på din hund, men vi er også klar over, at det ikke altid kan lade sig gøre. Hvis du må fravælge at børste tænder på din hvalp, findes der en del godkendte tandprodukter og tyggepinde som kan hjælpe dig og din hund.\nPå Frederiksberg Dyreklinik & Spa forhandler vi tandprodukter der er testet og anbefalet af det uafhængige råd for tænder, VOHC® (Veterinary Oral Health Council / American Veterinary Dental College), samt naturlige tyggeprodukter, som vores hundeejere er glade for, fordi de kan se resultater.\nVi anbefaler kun produkter som både dyrlæger og hundeejere er glade for. Spørg gerne, hvis du har behov for rådgivning.\nNår det er sagt, er det vigtigt at huske der aldrig vil være et tandprodukt, der er lige så effektiv som tandbørstning. Dette kender vi også fra os mennesker, hvor alverdens tyggegummi eller mundskyl aldrig vil kunne erstatte kunne en god tandbørstning.\nKontakt os gerne på 70259008, hvor vi kan finde ud af om et gratis tandcheck er et behov for jer.\n11. Må min hund lege med tennisbolde?\nNej – det fraråder vi. Vi fraråder al leg med tennisbolde af enhver art, idet en tennisbold samler grus og sand og derved virker som sandpapir, på hundens tænder. Ved hyppig leg med tennisbold, f.eks. på stranden, ser vi således uoprettelige tandskader og ikke sjældent markant tandslid slid helt ind til tandens rod. Find i stedet legetøj, der ikke skader tænderne.\n12. Hvor ofte bør jeg børste min hunds tænder og hvilken tandbørste er bedst?\nDet er bevist at daglig tandbørstning forebygger tandkødsbetændelse, idet du her børster tændernes bakteriebelægninger væk. Sådanne bakteriebelægninger kaldes også plak. Når der ophobes plak, som ikke fjernes, vil disse belægninger forkalke hvorved der dannes tandsten.\nI mundhulen tager det 48 timer for plak at omdannes til tandsten og det er derfor vigtigt med daglig tandbørstning – og som minimum skal der børstes tænder hver 2. dag.\nSpørg os, når du skal vælge tandbørste, da der findes utallige modeller på markedet, de fleste mere kreative end effektive.\nVi har 2 hunde-tandbørster på klinikken som vi anbefaler. Den ene er en “microfiber begynder tandbørste”, den anden er en “parodontose tandbørste”. Hvis du dog er øvet og har en hund, der ikke har parodontose, er vores bedste råd at købe en blød babytandbørste, som du skifter ud med jævne mellemrum.\n13. Skal jeg købe hundetandpasta eller …?\nVi ser at hundetandpasta er godt at bruge, men ingen nødvendighed, idet den mekaniske rensning, dvs. børstningen af tænderne er det vigtigste når du skal holde din hunds tænder sunde.\nHvis din hund har specielle behov: Hvis der f.eks. er sygdom eller fokusproblemer ved én eller flere tænder, anbefaler vi en dokumenteret hundetandpasta eller tand-gel med enzymer og zink.\nVi har begge typer produkter i vores petshop og vi hjælper dig gerne.\n14. Skal jeg vaske min hvalp?\nHvalpens pels og hud har et naturligt bakterie- og fedtlag, som sikrer at hudens naturlige miljø er i ligevægt. På den made undgås irritation og hudproblemer.\nDin hvalp bør derfor bare skylles med lunkent vand, hvis den har været ude og bade i ikke forurenet, rent vand, f.eks. havvand.\nHvis din hvalp har rullet sig i noget uhygiejnisk eller badet i muligt forurenet vand, f.eks. ferskvand fra en sø, bør du vaske din hund i lunkent vand med en mild hundeshampoo.\nDer er stor forskel på hundens og menneskets hud. Menneskets overhud er f.eks. meget tykkere end hundens overhud, mennesket er derfor bedre beskyttet mod det omkringliggende miljø, og har derfor en stærkede hudbarriere end hunden.\nSom tommelfingerregel kan en hund vaskes 4 gange årligt – flere gange, hvis dette skønnes nødvendigt.\n15. Hvilken hundeshampoo skal jeg vælge?\nEn mild hundeshampoo er en shampoo der ikke affedter huden, men som virker let rensende og evt. nærende, så partikler, såsom bakterier, pollen, støv eller andet uønsket, vaskes ud af pelsen. Når man taler vask af en hvalp, er det utroligt vigtigt at få den rette hundeshampoo, da en forkert hundeshampoo kan føre til tørhed, der næsten altid fører til kløe.\nMenneskets hud er også mere sur, med en pH på 5.5, hvorimod hundes hud pH er mere basisk, med en pH på op til 7.5. Da bakterier trives bedst i et mere basisk miljø, er der flere grunde til at hunde er specielt udsatte, når det gælder hudproblemer.\nDet er en generel misforståelse at tro at alle shampoos er affedtende og at vask bør undgås. På vores klinik har vi økologiske shampoos og dokumenterede hundeshampoos der ikke affedter huden.\nHunden skal frotteres godt efter vask, dette kan gøres med håndklæder. Det kræver tilvænning af bruge en føntørrer, og du må da ikke bruge den varmeste funktion, men gå efter medium-varme, når du føntørrer.\nTag din hund med ned i vores klinik, når du vælger din hundeshampoo. På den måde kan vi mærke din hunds pelsstruktur, så vi kan finde det produkt der matcher din hunds hud og pels.\n16. Hvornår skal jeg klippe neglene/kløerne på min hvalp ?\nHvis du er kunde på Frederiksberg Dyreklinik & Spa, tilbyder vi GRATIS negleklip for alle hvalpe op til 6 mdr.\nDette er en service fra os til alle vores hundeejere, fordi vi ved, hvor vigtigt det er, at hvalpe allerede tidligt lærer at få klippet kløer og er trygge ved situationen.\nI hvalpealderen er behovet for negleklipning ikke det største, men hvalpen skal lære at det er ok at få nulret sine poter og se neglesaksen, for at blive tryg ved at få klippet negle.\nHvis du har brug for råd til negleklipning eller ønsker at booke tid til en negleklipning, så hjælper vi gerne. Når du er tryg ved situationen, kan vi rådgive dig vedr. køb af den rette neglesaks.\nHvis du aldrig bliver tryg ved at klippe neglene på din hund, er du ikke den eneste. Her hjælper vi også gerne, og du kan altid booke tid hos en af vores veterinærsygeplejersker.\n17. Hvor ofte skal en hund have klippet negle/kløer?\nDer er meget stor forskel på hvor ofte og hvor meget en voksen hund skal have klippet sine kløer. Ved gåture på hårdt underlag, f.eks. på et fortov, slides kløerne meget mere end ved hvis din hund luftes på et blødt underlag, f.eks. i parken eller i skoven.\nDu kan selv høre, når din hunds kløer trænger til at blive klippet, du vil da kunne høre kløerne “klikke” når din hund går på et glat gulv.\nAktive hunde og store hunderacer med en stor kropsvægt slider deres kløer lettere og hurtigere end små hunderacer.\nSmå hunde har ofte svært ved at slide deres kløer korte, fordi deres kropsvægt er så lille, og neglene så stærke, så det bare ikke sker. Hos små hunderacer er det derfor vigtigt kløerne klippes med passende mellemrum. Dette vil ofte være hver 4-6 uge. Det samme gælder for inaktive hunde og senior hunde, der ikke går så langt.\nLange kløer er noget skidt, idet de efter kort tid kan give en direkte overbelastning af neglerødderne, der giver smerter. Hvis der ikke gøres noget ved neglene, kan problemet forplante sig helt op i nakke og skulder, fordi din hund ender med at gå skævt. Der er også risiko for at neglene vokser ind i trædepuden.\nHvis du har brug for råd til negleklipning eller ønsker at booke tid til en negleklipning, så hjælper vi gerne.\n18. Skal jeg rense min hunds ører?\nDe fleste hunde behøver ikke at få renset ører. Det er naturligt at hundens ører producerer en lille mængde ørevoks, mængden af ørevoks varierer dog fra hund til hund.\nEt sundt hundeøre er pænt, lyserødt og uden synlig voks i det ydre øre. Lugt til øret, så du kender den naturlige lugt og udseendet af din hunds ører. Kontroller gerne ørerne en gang ugentligt.\nEt sundt hundeøre kan renses vha. en vådserviet uden parfume eller tilsætningsstoffer. Du må ikke bruge vat eller papir til at rense øret, da dette kan efterlade irriterende små fibre nede i øret.\nStore mængder ørevoks vil aldrig opfattes som en normal tilstand og kan ofte være tegn på et underliggende allergisk problem.\nEt sygt hundeøre klør, er beskidt, rødt eller lugter grimt. Hvis du kan se at ørerne producerer mere ørevoks end normalt, eller hvis der ses lugt eller kløe, så kontakt os gerne, så vores dyrlæger kan hjælpe.\n19. Min hund har langt pandehår – hvordan klipper jeg det bedst?\nSom ejer af en langhåret hunderace, der er en klippehunderace, findes der to måder at tilgå langt pandehår på. Det skal enten sættes op, eller klippes så kort, så det ikke giver øjenskader, fordi hårspidserne berører din hunds øjne. Dette gælder både hår fra området over næsen, samt pandehår.\nDa mange familiehunde klippes kort, i et såkaldt bamseklip, 3-4 gange årligt hos en hundefrisør, vil der altid være perioder mellem klipningerne, hvor håret når at blive halvlangt og kan irritere øjet. I slemme tilfælde ser vi at et hår berører hornhinden, hvilket giver dagligt øjenflåd pga. gener, tilbagevendende øjenbetændelse og endda hornhindesår.\nDet vil altid være en god ide at spørge din opdrætter eller hundefrisør, hvordan du på bedst mulig måde klipper din hvalps pandehår, så du har en ide om hvordan pandehåret holdes.\nVi råder også til, at det lange hår omkring øjnene klippes kort. Her bør du bruge en buet saks med bløde kanter.\nDer er også mulighed for at få klippet pandehår og hår over næsen inde på vores klinik – der skal dog bookes tid hertil. Hvis du efter klipningen har mod på at klippe derhjemme, har vi ligeledes de anbefalede sakse i vores petshop og kan rådgive om brugen.\nHvis du vælger at holde pandehåret naturligt, dvs. langt, anbefales det at sætte håret. Mange opdrættere anbefaler her en blød krokodille-klemme, frem for elastikker, da elastikker har tendens til at hive i håret. Hårene over næsen holdes da også lange at de får en naturlig tyngde og fald – de sættes da evt. med lidt vaseline i håret, så hårene holdes væk fra øjnene.\n20. Hvornår er tævehundens første løbetid ?\nDer er stor forskel på hvor hurtigt tævehunde vokser og modnes. Små hunderacer vil komme i løbetid før store hunderacer. Små hunderacer har deres første løbetid når de er 6-8 måneder gamle. Mellemstore og store hunderacer har deres første løbetid når de er 8-12 måneder gamle. Hos tæver af gigantracerne, ses første løbetid i 12-24 måneders alderen.\nEn normal “løbetid” varer ca. 18-21 dage. Løbetiden inddeles i to perioder, den såkaldte “forbrunst” og “brunst”. I slutningen af forbrunsten og i hele brunsten skal din tævehund holdes væk fra hanhunde, da hun kan blive parret.\nForbrunsten kaldes også “proøstrus”. Her ses blødning fra tævehunden. Perioden varer i gennemsnit 9 dage, men kan vare 2-23 dage.\nHvis din tævehund bløder meget voldsomt, eller mere end 21 dage, bør du kontakte vores dyrlæge.\nSå snart blødningen stopper, går tævehunden ind i den såkaldte brunst, hvor tævehunden kan blive parret. Brunsten, kaldes også “østrus”. Hanhunde viser stor interesse for tævehunden i denne periode og tævehunden er nu interesseret i at blive parret. Det optimale tidpunkt for parring er 2-4 dage inde i brunsten, dvs. 2-4 dage efter at blødningen er stoppet. I brunsten ses gennemsigtigt, strågult flåd fra tævehundens skedeåbning.\nBrunsten varer i gennemsnit 9 dage, men kan vare 2-23 dage.\nDu kan læse mere om tævehundens cyklus på vores hjemmeside.


Sidsel & Lasse Fredagsmusik: Det skal vi høre på NS16 - Sidsel & Lasse\nEfter min seneste tur til Barcelona har jeg opdateret vores spiseguide, så den nu omfatter endnu\nFredagsmusik: Det skal vi høre på NS16\nSå nærmer Northside ’16 sig med hastige skridt – og vi glæder os helt vildt! Især hvis det bliver så godt vejr, som Aarhus har lige nu (pretty please, vejrguder!). Selvom vi synes, programmet har været stærkere før end det er i år, så er der helt klar en masse musik, vi gerne vil høre. Vi ser især frem til Chemical Brothers fredag aften – det kan ikke undgå at blive en fest! Av av av lørdag aften kommer helt sikkert også til at fyre den af, og det vil vi ikke gå glip af. Derudover har vi ganske høje forventninger til Beach House, Flume og Jamie xx. Og ja, hvis bare vejret bliver godt, kan det jo ikke gå helt galt :)\nHvad skal du høre på Northside i år?\nEfter min seneste tur til Barcelona har jeg opdateret vores spiseguide, så den nu omfatter endnu flere lækre steder. Hvis man ikke har besøgt byen, …


Programoversigt for Mandag 25. juni\nNyheder og En stor malers malende datter (G)\nNyheder En stor malers malende datter (G) Anelises far var den kendte maler Jens Søndergaard. Hun levede selv som maler frem til sin død, men forlod aldrig rigtig sin fars skygge.\nDengang - og i dag - Hærvejsmarch\nI dette afsnit ser vi på, hvordan den første hærvejsmarch forløb i Viborg i 1969 i selskab med Knud og Viola, der har været med alle årene. Og vi møder politikerne i Nr. Felding Landkommune i 1953 – og i dag. 13. okt 2016\nSådan var ... 1991\nSiden d. 1. oktober 1989 har vi fortalt om livet og hverdagen i Midt- og Vestjylland. Det har givet os et unikt arkiv, som vi dykker ned i her. Sådan Var... kigger denne gang tilbage på begivenhederne i 1991.\nFar og datter er taget på på rejse i danske naturoplevelser i 45 dage. 9-årige Karen og eventyreren Erik B. Jørgensen padler, vandrer og cykler fra Thy til Bornholm. Tilrettelæggelse: Rigmor Sams 23. jun 2018\nTeam South mangler stadig noget for at blive gode nok til at være deres teenagere i en Counter-Strike finale. Fællesskabet knager lidt, og samarbejdet skal styrkes. 22. jun 2018\nRundt omkring i det danske landskab står masser af hvidkalkede kirker. Men hvad betyder kirken og kristendommen for én af dem, som til dagligt er med til at passe på de gamle kirker? Menighedsrådsformand Ane Margrethe Bjerre er gæst. 26. nov 2017\nFrisk Fredag - Thy Rock\nVi sender Frisk Fredag fra Dyrskuepladsen i Thisted, hvor 10.000 mennesker er samlet til den 19. udgave af Thy Rock. 22. jun 2018\nAlle har en mobiltelefon, og de fleste er flittiige til at tage billeder og lave videoklip. Vi er taget på jagt efter de bedste mobilklip i Midt- og Vestjylland. 21. jun 2018\nHvor mon Fotovognen ender? Vi kører ud et tilfældigt sted og møder de folk der bor der. Denne gang er Fotovognen på besøg i Nørskovlund. 20. jun 2018\nMikkel Jezequel tror på, at hvis vi får et forhold til noget, så får vi også lyst til at beskytte det. Defor forsøger han at skabe opmærksomhed om naturen gennem sit kamera - blandt andet med en lille ny fotobog - Vesterhavsbilleder. 21. jun 2018\nMan kan sige det samme på mange forskellige måder her i Danmark. Kom med i krinkelkrogene i det danske sprog, når Jylland og øerne tørner sammen i en dyst, hvor det handler om at forvirre hinanden og hjælpe hinanden gennem junglen af lokale udtryk, slang og dialekt. 23. jun 2018\nFast arbejde: Lee Maleren\nLee Maleren har eksisteret siden 1955 og har i dag 50 ansatte. Bjerringbro-virksomhedens medarbejdere maler både små, simple opgaver og er med til store byggeprojekter. I denne udgave bliver der sat kulør på Fast Arbejde.\nNyheder og De skæve kroppe\nNyheder De skæve kroppe. Dennis fra Rødding vil gøre op med den perfekte mandekrop. Han har selv kæmpet med overvægt det meste af sit liv og nu har han arrangeret et photoshoot i en offentlig park for mænd med almindelige kroppe.\nDe seneste år har Skjern Håndbold kæmpet for ikke at blive holdet, der altid tabte til sidst. I finalerne har marginalerne ofte været mod de grønblusede. I denne sæson blev det endnu en gang spændende. 28. maj 2018\nDe bedste historier fra hele Danmark og dagens medvært: Martin Brygmann\nons 19:55 | 27:26 min\nfre 19:44 | 08:45 min\ntor 20:30 | 27:48 min


Gods og arv\nAdelsgods bestod i regelen af en konkret families ejendom. Ejendommen igen bestod af dele, som kom fra, hvad manden havde arvet eller fået ved skifte eller som gave af sine forældre, og dele, hustruen bragte med sig ind i ægteskabet (arvet eller tildelt). Man drev ejendommen som en samlet "fotrretning" (far drev altså ikke sit, og mor sit), men man vidste nøje, hvor hver eneste godsbid stammede fra. Det hændte ofte, at første hustru døde og manden omgiftede sig. Så skulle alle børn arve efter faderen efter gældende regler, men børnene af første ægteskab skulle alene arve deres moders dele, dem af andet ægteskab arve efter deres moder. Denne nøjeregnethed kan føres tilbage til tider, hvor ikke enkeltpersoner eller en familie, men slægten ejede jorden i fælleskab. Slægtens jord skulle blive i slægten, og det blev den på denne måde.\nGældende arveregler i de tre danske landskabslove, altså også i Sjællandske Lov, var, at drenge tog broderparterne, piger søstredlene. En søsterdel var en halv broderpart. Så sagt på godt dansk: Piger fik kun det hale af, hvad drengene fik. Det er dog bemærkelsesværdigt, at de i det hele taget fik noget. I mange andre lande, også i Europa, kunne døtre ikke arve. Og i en del lande var det endda kommet så vidt, at kun den førstefødte broder arvede godset. Han skulle så kompensere øvrige søskende v.hj.a. pengegaver. Eller en god klostergivelse. Det, at man ikke delte godset op ved dødsfald, indebar, at man bevarede godserne intakte. Deleriet i Danmark betød, at et gods blev splittet op ved dødsfald. Og hvad der i en generation var stort og mægtigt, kunne et par generationer senere - f.eks. p.gr.a. mange børn om at dele kagen - være sunket ned til ussel lavadel. Tegningen herunder viser arvedelingen efter en fader mellem 3 sønner og 2 døtre.\nMan ville uvægerligt blive minde godsrig, and faderen havde været! Kun ved at gifte sig rigt, kunne man nærme sig det, man var kommet af. Hvis familien altså havde 5 børn som her. Det er klart, at man fik en rigere arv, jo færre børn, der skulle arve. Hvilket er en af grundene til, at familer investerede i at uddanne drenge til magistre, så de kunne leve af kirkelige embeder, og piger kunne sendes i klostre mod en mindre medgift.\nEt andet problem ved arvedelingerne var, at det var svært at holde gods samlet, hvilket gjorde driften besværlig. Ofte delte man alle enheder op i det antal, der skulle deles i. Og alle fik småbidder hist og pist. Dermed enssvarende værdi. Bagefter gav man så til at bytte (mageskifte), så man kunne samle godset. Helst i samme sogn omkring en hovedgård (sædegård, hvis man selv havde sæde på den), men gerne i samme herred og retskreds.\nForud for arvedelingerne opgjorde man godset.1 bol kan sættes til ca. 4 sjællandske normalfæstegårde. Der går 24 ørtug på et bol og 12 penninge på 1 ørtug. Med 15 fæstere er man ikke en stor godsejer, men man var mere end en landsbyvæbner.


Stjerner før sengetid af Claire Grace – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nStjerner før sengetid En mindful fald-i-søvn-bog af Claire Grace\nEn bog fuld af afslappende øvelser og magiske fortællinger om nattehimlen. Bogen hjælper børn med at slappe af, blive parate til at sove og falde i søvn hurtigere. Den indeholder afspændingsøvelser, fantasirejser og nemme yogastillinger, der hjælper de små med at komme ned i gear og forberede sig på at sove.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Stjerner før sengetid' af Claire Grace i de 382 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 92.188 andre anmeldelser af bøger.


Efterår – Side 2 – Troensehaven\nAlle blogindlæg, Efterår, Havearbejde, Nyttehaven\n(Denne artikel har været bragt i Jysk fynske mediers magasin Livsstil) Da vi flyttede til Grønnegade i efteråret 2012, brugte jeg hver dag mange timer nede bagerst i haven, for her skete der ting og sager, der satte minder og forventningens glæde i gang. Det meste af haven stod bar og klar til at blive…\nSpis flere grøntsager og frugt, der passer til årstiden\nAlle blogindlæg, Efterår, Madopskrifter, Nyttehaven, Vinter\nI supermarkederne kan man købe stort set de fleste frugter og grøntsager året rundt. Er de ikke i sæson i Danmark her om vinteren, transporteres de hertil fra varmere himmelstrøg. Men det er noget af en tam affære at sætte tænderne i et jordbær her midt om vinteren. Tomaterne smager heller ikke af sol og…\nAlle blogindlæg, Bål, Efterår, Havedesign\nIlden og varmen fra bålet skaber hygge, når man en vinterdag tænder op for at lave mad over bål.Læs mere her:


Messi mistænker: Fem mand er under luppen - Nyheder - BarcelonaFC.dk\nMessi mistænker: Fem mand er under luppen\nNyheder - 3. februar 2021\nI weekenden offentliggjorde avisen El Mundo private detaljer omkring Messis kontrakt med Barca. Der er meget få mennesker, som generelt set har adgang til spillernes kontrakter, og derfor bør det ikke blive et stort mysterie at finde frem til den skyldige. Bartomeu har allerede frataget sig rollen som den skyldige i et interview.\nDe fem mennesker, som kan åbne op for kontrakternes informationer, er alle under luppen. Messi og Barca har i samarbejde tænkt sig at sagsøge de relevante personer - ligesom El Mundo også får en sag på nakken. Selvom Messi var i hopla mod Bilbao samme dag, som informationerne blev lækket, så har det helt sikkert været en irriteret argentiner, der måtte forberede sig til kampen.\nIfølge RAC1 er følgende fem personer under luppen og mistænkt af Messi og Barca:\n- Josep Maria Bartomeu: Tidligere præsident\n- Jordi Mestre: Tidligere vicepræsident\n- Oscar Grau: Direktør\n- Carles Tusquets: Midlertidig præsident - daværende økonomichef\n- Roman Gomez Ponti: Juridisk chef\nAlle fem mand kunne på den ene eller anden måde få indsigt i kontrakterne da de stadig var i klubben. Tusquets er stadig at finde i klubben og han har adgang til kontrakterne, da han fungerer som midlertidig præsident, og derfor er han også under luppen.\nBartomeu var ude og fratage sig ansvaret og slog fast, at det er imod loven, at offentliggøre kontraktlige detaljer om professionelle spillere. Han kunne dog ikke pege på, hvem han tror den skyldige er. En ting er helt sikkert: Messi har tænkt sig at holde fast i sin sag indtil den skyldige er fundet.\nDet er desuden i Barcas egen interesse at finde frem til den skyldige, da man dermed kan undersøge dybere, om der er videregivet øvrige detaljer. Desuden vil Tusquets blive afsat på stedet hvis man finder ud af, at han har brudt reglerne.


Smitte blandt børn på Nuuk-skole | Sermitsiaq.AG\nLørdag, 16. oktober 2021 - 09:34\nAtuarfik Hans Lynge i Nuuk oplever et smitteudbrud i en klasse. Det bekræfter Kommuneqarfik Sermersooq overfor Sermitsiaq.AG.\nEn elev udviklede symptomer lørdag i sidste uge, hvilket betyder, at barnet kan have været smitsom i skole fredag. Eleven blev testet positiv onsdag denne uge.\nSelvom der ikke har været skolegang i denne uge på grund af efterårsferie i Nuuks byskoler, kontakter skolens inspektør de umiddelbare nærkontakter til eleven.\n- Der er i går aftes (torsdag aften, red.) blevet fundet tre yderligere smittede i samme klasse. Endnu engang går lederen i gang med at kontakte forældrene og opfordrer til test og giver råd om forebyggelse og opmærksomhed på symptomer, hvis børnene har haft ophold med de tre smittede eller haft omgang med dem i miniklubben, oplyser kommunen.\nTest før mandag\nElever, der er nærkontakter gennem skolen, kan komme tilbage på skolebænken mandag, hvis de er testet negative og ikke har symptomer. Dermed går de ikke glip af skoledage.\nElever, der er nærkontakter fra AKO’en, opfordres til at blive testet onsdag d. 20., og må først derefter komme tilbage ved et negativt testsvar.


Niels Bonde fra Bol af J.R.R. Tolkien – Ord fra en bibliofil\nNiels Bonde fra Bol af J.R.R. Tolkien\nNiels Bonde fra Bol af J.R.R. Tolkien , 1992. Gyldendal. Opr. udgivet som Farmer Giles of Ham i 1947. Antal stjerner: 4/5\nFindes der stadig drager og kæmper og hvis ja, hvordan kan man bekæmpe dem?\nDenne bog handler om Niels Bonde, som pludselig har mere mel i munden end han kan klare. Bol, hvor størstedelen af historien foregår, er en lille landsby og ikke langt herfra bor en kæmpe, som en dag besluttede sig for at gå på eventyr i det nærliggende område. Gram, som var Niels Bondes hund, var den første som så denne kæmpe og løb hjem med nyheden. Bonden, som ejede en muskedonner (et kort gevær forklaredes der i bogen), besluttede sig for at afprøve dette våben, og selvom den ikke dræbte kæmpen, så blev denne forskrækket og stak af.\nMen han nåede dog at se en stor del af det menneskelige samfund og blandt hans bekendte ses en drage, som hed Chrysophylax Dives, og denne er både snu og nysgerrig. Dog ved han ikke at der er sket ting og sager i denne lille by siden kæmpen var der og bonden ejer nu et ganske specielt sværd, som kan hjælpe ham med at besejre hvem som helst. Dette sværd har han fået af kongen for hans heltemod og dragen er bestemt ikke glad for at blive truet med sværdet, der kaldes Halebider og rigets store ormedræber har tidligere haft dette som sin følgesvend ifølge sagn på bondens tid. Men hvordan kan en simpel bonde med list blive ejermand over en drage?\nDenne bog er mere tiltænkt børn, men voksne kan også lære en god lektie heraf og jeg kan helt bestemt anbefale at få fat i denne bog og læse Tolkiens sjove, lille historie om bonden fra Bol.


Biludlejning USA - Lufthavnsguiden\nSøg efter billig billeje og ledige lejebiler i alle byer og lufthavne i USA fra mere end 500 biludlejningsfirmaer.\nUSA er bare noget helt særligt – nærmest mytisk – for den, der ønsker at mærke suset fra den åbne landevej. I USA er vejene ligefrem kendte, fra den verdensberømte Route 66, til den kystnære Highway 1 i Californien og den uforlignelige Overseas Highway i Florida Hvis du vil opleve det bedste af USA, så lej en bil og kør ud i det blå.\nUSA er lige så forskelligt, som det er enormt. Fra kyst til kyst møder du enorme vidder over mere end 3.000 miles mellem Atlanterhavet og Stillehavet. I mellem de to kyster finder du alt fra golde ørkener til frodige skove og tårnhøje bjerge, sammen med utallige kendte motiver, som du vil genkende fra mange af de største film.\nHvis du planlægger en tur på tværs af “Guds Eget Land«, er der så mange fantastiske seværdigheder, vartegn, nationalparker og spændende byer at se på tværs af de 50 stater, at du vil føle dig forkælet, uanset hvilke valg du tager. For du er nødt til at vælge – USA kan ikke indtages på en, to eller tre rejser: Det er et livstidsprojekt.\nSådan lejer du en bil i USA\nHos Profil Billeje tilbyder vi dig at sammenligne priser fra alle de største biludlejningsfirmaer i USA, på ét og samme sted. Vores service leveres i samarbejde med Cartrawler, som er en af verdens største formidlere af billig billeje.\nI menuen til venstre kan du klikke dig ind på forskellige destinationer i USA, som vi beskriver med fokus på oplevelser og praktisk information. Eller indtast det sted, du ønsker at hente din lejebil, i søgeboksen her på siden – der kommer automatisk en række forslag op, som du kan vælge imellem.\nPå næste trin får du tilbudt biler fra alle de største biludlejninger i USA, og du kan få et indtryk af de forskellige bilmodeller. På din voucher får du oplyst, hvor og hvordan du kan hente din lejebil. Nogle gange foregår det direkte i lufthavnen, mens det typisk er billigere at få leveret bilen til kantstenen, eller bliver transporteret derhen med minibus.\nVi har alle sammen set dem på TV. De enorme veje, med 8 spor i hver retning, enorme udfletningsanlæg, og trafikpropper med tusindvis af biler. Og sådan er USA, når du er inde i eller omkring de store byer.\nMange af de flotteste veje i USA kan man få næsten for sig selv. Billedet er fra highway 95 i Utah. (foto: Lars Krogh Jensen, Profil Billeje)\nMen USA er også store, åbne vidder, og pga. den store afstand mellem byerne, kommer du ofte meget let ud på veje som har meget lidt trafik, og hvor du rigtigt kan nyde naturen og kulturen. Vi anbefaler, at man hurtigst muligt forlader de store veje og bevæger sig ud, hvor der også er modkørende trafik. Find en lokal diner og indtag en burger med fritter – mere amerikansk bliver det bare ikke.\nLav en plan inden du tager hen til biludlejningen og henter din bil. Du skal vide hvad du gør, når du kører ud fra lufthavnen, og husk at man i USA ofte skilter mere med vejenes numre, end med egentlige destinationer og byer.\nI de fleste dele af USA finder du spektakulære veje indenfor få timers kørsel. Gå efter de såkaldte “scenic highways”, som ofte bringer dig ud på en lille omvej, hvor du kan nyde storheden og stilheden uden ret mange andre i nærheden.\nKendte veje i USA:\nUSAs utrolige nationalparker\nHvis du lejer en bil i USA for at tage på roadtrip, så snyd ikke dig selv for et besøg i en eller flere af de mange nationalparker. Vejforholdene er som regel helt i top, med mindre der dog er lukket pga. sne eller jordskred. Det betyder at du kan indtage det hele i ro og mag bag rattet, og stige ud masser af gange, når de vilde udsigter skal besigtiges og fotograferes.\nHvor den østlige del af USA er relativt fattig på parker, får man dem\nI Utah ligger en af USAs mindre, men mest spektakulære nationalparker, Zion NP.\ntil gengæld i overflod fra Rocky Mountains og vestpå, og med et årspas til kun USD $80 kan man besøge lige så mange parker, som man har lyst til, indenfor 12 måneder, inklusive bil og passagerer. Det er vores påstand at man intet andet sted i verden får så meget for så lidt.\nDet typiske udgangspunkt for et besøg i nationalparkerne er Los Angeles eller San Francisco på vestkysten, Las Vegas på vestsiden eller Denver på østsiden af Rocky Mountains. Alle fire byer har store, internationale lufthavne, og masser af biludlejning at vælge imellem, også inde i byerne.\nKendte nationalparker i USA:


Peoplebooking | Mikael Bertelsen\nLEDELSE / REJSEFOREDRAG / MODERATOR\nMikael Bertelsen, født Mikael Simson Bertelsen, den 5. oktober 1967, er en markant, dansk radio- og tv-personlighed, der nok er bedst kendt som vært i tv-programmerne "Bertelsen - DR2´s Talkshow" (1999), "De uaktuelle nyheder" (2002), "den 11. Time" (2007), "Bertelsen på Caminoen" (2010) og "Læsegruppen Sundholm" (2011).\nBertelsen var i to år leder af Ungdomsredaktionen på Danmarks Radio (1996-1998) og i tre år redaktør og medlem af Chefredaktionen på DR2 (2003-2006).\nI 1998 var han udsendt af Udenrigsministeriet, i forbindelse med opbygning af to radiostationer i Thailand. Fra august 2011 har Bertelsen været kanalchef på Radio24syv.\nDet lå ikke i kortene at Mikael Bertelsen skulle rejse verden rundt med sit arbejde.\nSom skolebarn fik han så voldsom hjemve på lejrskoler, at han fik feber, og senere i livet blev han så angst for at flyve, at det var svært for ham at komme afsted.\nAlligevel har han i sit arbejdsliv været på en jordomsejling, startet radiostationer for FN i Thailand og gået på pilgrimsruter fra Santiago i Spanien til Shikoku i Japan.\nDet handler alt sammen om at flyve, sejle og gå, for at finde hjem til sig selv.\n"Døren går op, hvem kommer ind", det gjorde du.\nPå egne vegne, tak for et forrygende foredrag med masser af humor, smil og god respons fra salen.- ja, dejligt med al den latter.\nVil du hilse Mikael Bertelsen og sige tusinde tak for hans oplæg til Skolelederforeningens årsmøde i sidste uge. Vi har fået mange positive tilbagemeldinger på årsmødet generelt og i særdeleshed var medlemmerne glade for Mikael Bertelsens oplæg. Jeg kan med sikkerhed sige, at medlemmerne syntes at det var det bedste oplæg under hele årsmødet. Vi i hovedforeningen fandt også hans oplæg yderst sjovt, relevant, og spændende. Tak for det.\nJannick Stærmose Mortensen, Skolelederforeningen


TSG Fuel Retail leverer nøglefærdige løsninger til selskaber, der driver tankstationer. Vi tilbyder en fuld pakke af produkter, der er afgørende for effektivt at drive en tankstation både på forpladsen og i butikken. TSG kan levere, installere og servicere udstyr til olieselskaber, offentlige og private instanser, samt selvstændige stationsejere.\nUanset om du bygger en tankstation fra bunden, eller renoverer og forbedrer en eksisterende station, kan vi tilbyde dig et komplet udvalg af produkter og tjenester. TSG kan levere, installere og vedligeholde et bredt sortiment af produkter, som er skelsættende for at styre en moderne tankstation. Alt fra brændstofstandere og pumper, målesystemer til tankniveau, kontaktløse betalingsterminaler og bilvaskeanlæg, er en del af udvalget hos TSG.\nTSG Fuel Retail leverer skræddersyede eller nøglefærdige løsninger til operatører og ejere af tankstationer. Med vores brede sortiment og markedsledende udstyr, har du kun behov for én leverandør – TSG Nordic A/S.


En regional fredsproces er lettere sagt end gjort\nAf Anders Hjorth Vindum 07. March 2017\nHvorfor er det Israel og USA, der foretrækker de arabiske lande som mæglere i en fredsproces, mens palæstinenserne foretrækker de europæiske lande?\n»Jeg kigger på en stat og på to stater. Jeg er glad for den løsning, som de to parter kan finde ud af.« Udtalelsen, som kom fra Donald Trump i forbindelse med besøget fra Netanyahu for et par uger siden, var vist mere et udtryk for, at den amerikanske præsident ikke har nogen markant holdning til spørgsmålet om en fredsproces, end et udtryk for en oprigtig tro på en enstatsløsning. Havde nogen nævnt en trestatsløsning eller firestatsløsning, havde han sikkert også været med på den – »så længe parterne selv kan finde ud af det«.\nEn regional løsning\nMen helt ligeglad er Trump ikke, kom det senere frem under hans og Netanyahus pressemøde. Den israelske premierminister talte begejstret om den »regionale løsning«, som han også tidligere har nævnt. Det er kort fortalt en tilgang til fredsforhandlinger, hvor man vil inddrage mange af de arabiske lande; Saudi-Arabien og Qatar bliver ofte nævnt, selvom Netanyahu ikke selv direkte har sagt, hvilke lande der er tale om.\nTanken med en sådan tilgang er, at palæstinenserne vil være mere tilbøjelige til at acceptere en fredsløsning, hvis det er de arabiske naboer, der foreslår den og bakker op om den. Disse lande vil i samme ombæring skulle anerkende staten Israel og oprette diplomatiske forbindelser til Israel, hvilket vil gavne dem i form af eksempelvis handelsaftaler og sikkerhedskoordinering – ikke mindst med henblik på den fælles fjende Iran.\nDet lyder jo alt sammen meget godt. Men er det realistisk? Ikke hvis man spørger Khaled Toameh, som er skribent hos Gatestone Institute. Ifølge ham er der især følgende grunde til, at en regional fredsløsning ser mere end almindelig svær ud:\nPalæstinenserne stoler ikke på deres arabiske naboer. De frygter, at de arabiske lande vil presse dem til at gøre indrømmelser, som de ikke kan acceptere: anerkende staten Israel som en jødisk stat og opgive ”retten til at vende tilbage” for de mange palæstinensere, som bor i flygtningelejre.\nDet Palæstinensiske Selvstyre foretrækker europæiske lande såsom Belgien, Frankrig, Sverige og Norge som mæglere.\nMange af de arabiske naboer er slet ikke interesserede i at hjælpe palæstinenserne. Libanon er bange for, at de vil skulle give statsborgerskab til de mange i flygtningelejrene. Jordanerne frygter, at en del af deres land vil blive inddraget i en palæstinensisk stat. Syrien lider under borgerkrig, og regimet tager sig ikke engang af sin egen befolkning - tværtimod. Hvorfor skulle de så bekymre sig for palæstinenserne? Og i Egypten frygter man, at man vil blive nødt til at afgive noget af Sinai til befolkningen i Gaza. Nogle arabiske ledere har talt varmt for den mulighed. Der mangler simpelthen politisk incitament til at engagere sig hos mange af naboerne.\nEn regional løsning vil kræve, at de arabiske lande anerkender Israel, inden aftalen indgås. Det vil i mange palæstinenseres øjne være forræderi.\nHvem stoler på hvem?\nMan kan vel sige, at palæstinensernes forhold til de arabiske lande minder lidt om Israels forhold til de europæiske. Selvom de har mange værdier til fælles, stoler de ikke på dem.\nMan kunne synes, at det burde være omvendt; at Israel ønskede de demokratiske, europæiske lande som fredsmægler, og at palæstinenserne foretrak de muslimske lande. Men tingene er ikke altid, som man forventer – slet ikke, når det gælder den komplicerede konflikt i Mellemøsten.


Castell del Rei, kongens slot, vandretur til ruinerne af middelalderborgen\nHjem » Castell del Rei, Kongens Slot\nVandreturen til Castell del Rei, er blandt de mest populære i Pollença. Den gamle borg, der på dansk bærer navnet ‘Kongens Slot’, ligger på en bjergtop godt 7 km nord for selve Pollença by.\nOBS! Det kræver tilladelse fra kommunen i Pollença, at få adgang til stierne der fører til Castell del Rei! Følg dette link hvor du finder en kalender med besøgsdatoer, nederst på siden er linket til formularen du skal udfylde og sende til dem.\nCastell del Rei er bygget et strategisk sted, på en klippetop i bjergene, hvorfra det kigger ud over hele den smukke Port de Pollenca.\nDenne borg er muligvis én af Mallorcas ældste af sin slags – faktisk er den bygget omkring år 975, under arabisk styre på øen. Nogle mener endda, at Castell del Rei går helt tilbage til forhistoriske tider.\nMange kampe er blevet kæmpet her, det var et af de sidste steder de arabiske maurere holdt stand ved, under reconquistaen af Mallorca i 1229-1231.\nOp gennem 1500 tallet, hvor piratangreb var hverdagskost på Mallorca, fungerede Castell del Rei som udkigstårn. Men som flere tårne blev opført langs kysterne, der lettere kunne kommunikere med hinanden og med byerne, blev Castell del Rei med tiden overflødigt. I det 18. århundrede var borgen forladt.\nRejser til Pollenca og Port de Pollenca\nFlere spændende seværdigheder i Pollenca-området\nPuig de maria, panoramaudsigt fra bjergtopklosteret\nKalvarietrappens 365 trin og kapel\nMuseet for Marti Vicenc\nHusmuseum efter Dionis Bannassar\nSant Domingo klosteret\nRuinerne af den romerske by\nBymurene fra middelalderen\nSa Calobra og Cala Tuent\nFlere interessante destinationer i Tramuntana\nAucanada, smuk halvø med uspoleret natur\nCala Sant Vicenc, mindre kendt feriedestination med uspoleret natur\nFormentor, ikonisk halvø fyldt med udfordringer og smuk natur\nBunyola, oplagt landsby til aktiv ferie i bjergene\nValldemossa, oplagt besøgsmål med mange seværdigheder\nEsporles, smuk landsby i grønne omgivelser, oplagt for cykelister\nBanyalbufar, historisk middeladerby med fantastisk udsigt over kysten\nDeia, smuk og romantisk bjergby med masser sjæl\nEstellencs, aparte kystby i flotte omgivelser\nSóller, smuk by med stor kulturarv og sjæl\nFornalutx, øens smukkeste landsby\nLlucalcari, mini-landsby lige på klippeskråningerne over kysten\nPort de Soller, malerisk havneby med masser kulturliv og god mad\nPuigpunyent, grønt og frodigt område perfekt for cyklister og vandrere\nGalilea, eksklusivt boligområde i bjergene med udsigt over sydvestkysten\nSant Elm, smuk og rolig badeby for foden af de grønne bjergskråninger\nPort de Andratx, eksklusivt tilflytterområde\nAndratx, middelalderlig by med prangende fincaer\nAlaró, historisk og smuk bjergdal mellem dramatisk bjergtoppe\nMancor de la Vall, rolig bjergby på skråningerne\nCaimari, olivenbyen og opgangen til bjergene\nEscorca, hjemsted for de blå søer\nOrient, smukt naturområde gemt i en grøn dal


Besøg Greendeer.dk lige her - Kalkovnen\nHvis man ikke har besøg GreenDeer.dk i dag, bør man virkelig give det et forsøg. Hos Greendeer.dk finder du ting til børn og deres værelser, og der er rigtig mange fede ting og vælge imellem i dag. Det er alt andet lige noget, som godt kan være lidt af en udfordring, hvis det er man skal til at indrette børneværelset, og ikke har nogle ideer til hvordan man skal gøre det. Det er alt andet lige noget, som mange har noget erfaring med, og hvis man besøger GreenDeer.dk er der også store chancer for, at man kan finde noget med det samme, som man har lyst til at putte ind i værelset.\nDet er alt lige fra træbogstaver til knagerækker til legetøj og så videre. Der er rigtig mange ting, som man kan vælge og putte ind i børneværelset i dag, og noget af det afhænger af, om det er en pige eller en dreng og andre ting gør ikke. Giv det et forsøg i hvert fald og kom ind og besøg en af de mange hjemmesider som kan hjælpe dig på vej.\nEt sted hvor du finder gode priser\nHvis man også vælger at besøge GreenDeer.dk kan du også nemt finde ud af, hvad der er til drenge og piger og hvad der er populært og ikke. Hvis man kigger på sådan noget som træbogstaverne, er det som regel også noget som man måske har lagt mærke til i ens barns børnehave. At de har knagerækker, som er lavet af træbogstaver, og det kan være at nogle af dem ligner klovne som er formet som bogstaver, og det er jo både sjovt og lærende for børnene.\nFor hvis det er noget som man ser hver dag, og man husker fordi det er ens plads. Så kan man også lære nogle bogstaver fra man er helt lille af, og det er jo også noget som kommer til at gavne en del, hvis det er man har lidt svært ved det i forvejen. Så det er en god investering at foretage sig, hvis det er man tager ind på nettet og får kigget sig lidt omkring efter ting til børn.


Skoleprojekt inspirerer unge til uddannelse\n"Jeg vidste allerede i 7. klasse, at jeg gerne ville være politibetjent". Foran 40 elever fra Nørrebro Park Skole stod Hüseyin, der arbejder i PET. Han fortalte eleverne om sin målrettede vej fra folkeskolen til han efter mange år med uddannelse og arbejde i bl.a. militæret endelig blev optaget på Politiskolen. Eleverne lyttede intenst, især da Hüseyin fortalte om sit daglige arbejde i Politiets Efterretningstjeneste.\nHüseyin var én af fem danskere med anden etnisk baggrund, der fortalte hver deres historie om, hvad uddannelse har betydet for deres vej til at få et spændende job. I løbet af dagen hørte eleverne oplæg fra journalisten Nagieb Khaja, folketingspolitikeren Naser Khader, vicepolitiinspektør ved Københavns Politi Kabeer Takiar og Shaina Jabbar, der er partner i Plesner og ansvarlig for skoleprojektet.\nIkke én af de fem historier var ens - men fælles var, at uddannelse har været afgørende for, at de har fået et godt job og et godt liv i Danmark. Journalisten Nagieb Khaja fortalte sin helt særlige historie om, hvordan han fik vendt sit had og sine destruktive tanker til noget positivt ved at tage en uddannelse og arbejde på at gøre en forskel som journalist.\nNaser Khader vidste alle i rummet, hvem var - men denne dag var han ikke kommet for at tale politik. I stedet hørte eleverne om, hvordan han var nået dertil, hvor han er i dag. De hørte blandt andet om, hvordan Naser Khader som ung måtte tage et opgør med sin far, da han valgte at springe fra ingeniørstudiet for i stedet at læse økonomi.\nSpørgelysten til alle oplægsholderne var stor hos eleverne, der tydeligvis havde forberedt en række gode spørgsmål hjemmefra. Emnerne kom vidt omkring, og der blev spurgt om alt fra James Bond, kidnapning og tørklæder - til naturligvis en række spørgsmål om uddannelse.\nDe to sidste rollemodeller, vicepolitiinspektør Kabeer Takiar og partner Shaina Jabbar, blev interviewet samtidig på scenen. De var begge gode eksempler på, at selvom de ikke helt fra start har haft en målrettet vej til en bestemt karriere, kan det med vedholdenhed og hårdt arbejde lykkes at komme meget langt. Det var også deres fælles budskab: "Opfør jer ordentligt og sørg for at lave jeres ting i skolen - hvis I gør en indsats og går efter at få en uddannelse, så åbner mulighederne sig".\nEn lang dag med masser af input blev afsluttet med, at bestyrelsesformand Jørgen Permin fortalte om Plesner, og eleverne kom på en tur rundt i "Kobbertårnet" og hørte om de mange forskellige jobs, der er i et stort advokatkontor.\nArrangementet var en del af Plesners skoleprojekt, der siden 2011 har fulgt en række skoleklasser på Nørrebro Park Skole og siden 2013 på Blågård Skole. Formålet med skoleprojektet er at inspirere eleverne til at forstå vigtigheden af at tage skole og uddannelse alvorligt - og motivere dem til at fokusere på de mange jobmuligheder og frihedsgrader, som videreuddannelse kan give.\nSkoleprojektet har skabt tydelige resultater. Blandt de elever, der har deltaget i projektet og nu har afsluttet 9. klasse, har langt de fleste valgt at fortsætte ad uddannelsesvejen på bl.a. gymnasiet, teknisk skole eller 10. klasse.\nLæs mere om skoleprojektet i Plesners nyeste CSR-rapport:\n"UN Global Compact Communication on Progress 2015"


Shells tekniske partnerskab med Ducati | Shell Danmark\nShells tekniske partnerskab med Ducati\nMotoGP World Championship følges af millioner af dedikerede fans hvert år, og Shells innovation og udvikling inden for sporten har gjort dem i stand til at hjælpe Ducati Corse frem til mere end 30 løbssjere som følge af det tætte tekniske partnerskab.\nShell og Ducati har konkurreret sammen i MotoGP siden 2003, scoret en podieplads i teamets debut og i 2007 vundet mesterskabet for kørere, team og konstruktører. I denne sæson fortsætter historien med både Ducati Corse og Pramac Racing.\nDucati er også blevet en vigtig ingrediens i Superbike World Championship, siden det begyndte i 1988. 2014-sæsonen markerede en tilbagevenden af et vinderpartnerskab, som tidligere har gjort, at Shell og det italienske team sammen har vundet seks World Superbike Championship-titler for kørere og ni World Superbike-titler for konstruktører som en del af en relation, der går helt tilbage til 1999.\nKig nærmere på disse Ducati-sider, hvor Shell tager dig med om bag kulisserne, så du kan se, hvordan Shells brændstoffer og smøremidler bliver udviklet i det ekstreme og dynamiske miljø, som motorcykelløb er, til gavn for motorcyklister over hele verden.\nDet tekniske partnerskab med Ducati\nShell bruger det, man lærer på banen, til at udvikle sine Shell V-Power-brændstoffer og Shell Advance-smøremidler til gadebrug, så motorcyklister over hele verden kan få gavn af den nyeste teknologi, der udvikles på banen.\nResultaterne har været konstante under hele samarbejdet, og det er fortsat Shells mål at give Ducati 100 % pålidelighed og samtidig optimere motoreffekten fra motorcyklen.\nAndrew Greenall, projektleder, Shell Advance Technical Partnership med Ducati:\n“Shells tekniske partnerskab med Ducati er en uvurderlig del af vores udvikling af højtydende gadeprodukter. Vores arbejde med Ducati i MotoGP og Superbikes er det ultimative testmiljø for Shell Advance-motorcykelsmøremidler og Shell V-Power-brændstoffer, og vi kan overføre innovation og teknologi direkte fra banen til vores gadeprodukter.”\nKernen i forholdet er en fælles passion for teknologi: Ducati udvikler sine legendariske motorcykler til løbs- og gadebrug, mens Shell arbejder på at designe højtydende brændstof og smøremidler til gavn for motorcyklister over hele verden.\nShell og Ducati i MotoGP\nShell bringer alle de vigtige MotoGP-oplysninger, du har brug for, inkl. historien, sæsonens løb og Ducati Desmosedici GP-motorcyklen.\nShell bringer alle de vigtige superbike-oplysninger: historien, sæsonens løb og Ducati 1199 Panigale-motorcyklen.


5.th.e: april 2013\nIndsendt af Anne-Mette kl. 16.56 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nJeg har vist som så mange andre altid gang i flere projekter af forskellige sværhedsgrad. Så kan jeg altid vælge, hvad jeg vil lave alt efter temperament. I går aftes greb jeg fat i et projekt, der har ligger længe, for nu skal det snart være færdigt. I virkeligheden ved jeg ikke helt, hvad det skal blive til, men det finder jeg vel ud af henad vejen. Men det er vel bagsiden ved at have gang i mange ting på en gang - nogle gange får de sig nogle lange pauser og ligger glemt i kurven.\nDet er vist også lidt tid siden, at jeg har vist broderiet frem. Her får I lige bagsiden først - jeg synes altid det er sjovt at se de mønstre, der dannes på bagsiden, når jeg broderer.\nSidst jeg viste status på broderiet var her. Og nu ser det således ud:\nMit indlæg er inspireret af Aslis indlæg forleden, hvor hun fortalte om et af sine evighedsprojekter. Og det fik mig til at finde dette broderi her frem igen.\nIndsendt af Anne-Mette kl. 00.00 3 kommentarer: Links til dette indlæg\nKender du følelsen af, at sætte sig foran computeren klar til en lille opdagelsesrejse ud i den virtuelle verden af kreative billeder og inspiration på nettet? Den nysgerrige, udforskende kildren i maven, hvor jeg endnu ikke ved, hvad der venter forude - på næste side og bag det næste link. Jeg elsker den glæde, der er ved at se de mange skønne billeder og ideer, som giver mig fornyet inspiration til at kreere mine egne versioner.\nMange gange starter jeg på Pinterrest og lader mig føre med strømmen. Det leder mig som oftest til skønne blogger rundt i verden. I dag endte jeg derfor på denne blog med en god idé til en flot to-do liste med post-its. Lige noget for mig...\nNu har jeg aflivet min lille liste over dagens gøremål på bagsiden af kuverter eller en kvittering. Den hænger nu til offentligt skue i gangen! Jeg faldt over en skøn liste på Pinterest lavet af Cornflower Blue Studio og en alternativ fortolkning af SuperMessySuperMommy. Og det fine ved den er, at jeg løbende kan skifte opgaverne ud, da de er skrevet på post-its. Nu får vi se, hvordan det går med den, men jeg kan godt lidt idéen.\nSelve plakaten ligner overhovedet ikke originalen, som du kan se via linket ovenfor. Jeg er nemlig slet ikke så ferm til doodling, som de to. Jeg har derfor klippe-klistret i stedet. Jeg har brugt næsten et helt ark Rie Elise Larsen papir som baggrund, og klippet cirkler af fire forskellige papirer. Jeg synes selv, at resultatet er skønt.\nOg nu er jeg klar til at angribe ugens opgaver!\nDen sidder lige inden for døren - så jeg hele tiden kan holde fokus på opgaverne. Når en opgave er færdig, kan jeg fjerne sedlen.\nBlå post-its for at bryde med det røde look.\nDer er plads til 6 opgaver. Og jeg har udsmykket hver ramme med sit eget mønster og jeg har tegnet en stiplet linje rundt, hvor post-it-sedlen skal sidde.\nJeg har ladet mig inspirere lidt af mine invitationer fra sidste uge. Cirkler og en hvid "strimmel" på tværs.\nIndsendt af Anne-Mette kl. 15.40 2 kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af Anne-Mette kl. 14.24 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af Anne-Mette kl. 22.47 1 kommentar: Links til dette indlæg


Børnenes Rekordbog 2021 af Mikael Brøgger - Indbundet Bog - Gucca.dk\nBørnenes Rekordbog 2021 - Mikael Brøgger - Bog\nÅrets udgave af Børnenes rekordbog med masser af nye danske rekorder og skøre påfund i børnehøjde. Bogen er fyldt med fotografier og QR-koder til videoklip med nogle af de vildeste rekorder.... Læs mere.\nHandel på Internettet skal være sikkert for vores brugere. Vi vil derfor aldrig gå på kompromis med sikkerheden. NETS er den overvejende garanti for sikker betaling på Internettet, og vores løsning for Internetbetaling er selvfølgelig NETS godkendt. Køb og betaling er derfor altid helt sikkert.\nDer er ingen indskrænkninger i din returret. Vi har 30 dages fuld returret på alle produkter. Det betyder kort sagt, at hvis du fortryder købet, eller af andre årsager alligevel ikke måtte ønske din vare, kan du uden videre returnere varen til os, hvorefter vi sender dine penge retur. Du er selvfølgelig velkommen til at kontakte os, såfremt du har spørgsmål, inden du sender et produkt tilbage.\nVi er klar over, at du venter på din vare, og vi har derfor skruet op for leveringstempoet, så varen kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Hvis vi er lagerførende, så vil du som regel få varen leveret indenfor 1-2 hverdage. På vores webshop fremgår lagerstatus ud for det enkelte produkt, så du kan altid få svar på, om vi har det på lager. Vi sidder klar på e-mail og ved telefonen, hvis du er i tvivl om lagerstatus og leveringstiden.\nDu har mulighed for at vælge blandt mange former for betaling, når du køber hos os. Du skal selvfølgelig vælge den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Du handler altid trygt og sikkert, lige meget hvilken af vores betalingsformer du gør brug af. Se alle vores betalingsmuligheder ved at klikke på førnævnte link. Først når din vare bliver afsendt, bliver beløbet trukket fra din bankkonto.\nOpstår der problemer med dit besøg på Gucca.dk, eller har du spørgsmål, så tag endelig fat i os. Du kan ringe eller sende e-mail til os mellem klokken 10-15 på hverdage, og vi bestræber os altid på, ikke bare at give dig den hjælp du har behov for, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nVi giver dig selvfølgelig mulighed for at spore ordren hele vejen til du modtager den. Når købet er helt færdiggjort, kan du efterfølgende gå ind på din egen ordreside. På din personlige ordreside kan du følge med i, hvornår din pakke er blevet afsendt. I det øjeblik pakken er på vej til dig, får du leveringsinformation herom via e-mail.\nBørnenes Rekordbog - Bøger\nBørnenes Rekordbog 2021, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Børnenes Rekordbog 2021\nVores brugere har bedømt Børnenes Rekordbog 2021 Bog til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 2 bedømmelser og 0 anmeldelse\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__børnebøger path__mikaelbrøgger path__børnenesrekordbog path__børnenesrekordbog2021