Små virksomheder får lettere ved at efteruddanne deres ansatte | DenOffentlige.dk\nSmå virksomheder får lettere ved at efteruddanne deres ansatte\nPressemeddelelser Randers Kommune 28.05.13 0\nEt forsøg i Randers Kommune vil lette den administrative byrde markant for de håndværk- og industrivirksomheder, der ønsker at efteruddanne medarbejdere ved hjælp af jobrotation. Dansk Metal og Dansk Industri hilser tiltaget velkommen.\nNu bliver det lettere for små og mellemstore håndværk- og industrivirksomheder i Randers Kommune at efteruddanne medarbejdere ved hjælp af jobrotation.\nJobrotation, hvor ledige bliver ansat som vikarer mens de faste medarbejdere er på efteruddannelse, har hidtil været forbundet med store administrative byrder. Men nu har Arbejdsmarkedsstyrelsen givet Randers Kommune tilladelse til et forsøg, som vil lette administrationen for virksomhederne markant.\nLettere adgang til vikarer\n”Jobrotation er en oplagt og god måde for virksomheder at efteruddanne medarbejdere og i Randers Kommune har vi længe arbejdet målrettet på at udbrede brugen af ordningen. I den forbindelse er vi blevet opmærksomme på, at især mindre virksomheder fravælger ordningen, fordi det er meget omstændigt at sætte et forløb i gang. Derfor har vi søgt om tilladelse til kort sagt at lave lidt om på rollefordelingen, så vi flytter bøvlet ud af virksomheden, siger Leif Gade, der er formand for arbejdsmarkedsudvalget.\nTraditionelt har virksomheder selv skulle holde styr på både økonomi og øvrig logistik undervejs i et jobrotationsforløb. Virksomhederne har blandt andet stået for ansættelse og aflønning af vikarer og for at søge om såkaldt jobrotationsydelse til at dække vikarudgifterne.\nFremover skal virksomheden blot sende medarbejderen af sted på uddannelse og kontakte ”Vikargruppen Danmark” for at få en vikar. Så klarer vikarbureauet alt papirarbejdet, mens virksomheden stadig får alle fordelene ved jobrotation – nemlig efteruddannelse af medarbejdere på økonomisk fordelagtige vilkår og uden at skulle drosle ned i produktionen.\nDansk Industri: Det er lige, hvad der er brug for\nHos Dansk Industri er man begejstret for tiltaget, og her tror man på, at det for alvor kan sætte skub i brugen af jobrotation.\n”På den her måde bliver jobrotation lige så let at håndtere for virksomheden som en sygemelding, hvor en virksomhed jo typisk også vil kontakte et vikarbureau. Det er lige, hvad der er brug for til at sætte skub i brugen af jobrotation og dermed den efteruddannelse, der skal til for, at den enkelte virksomhed også kan være konkurrencedygtig og skabe vækst i fremtiden,” siger Søren Sørensen, bestyrelsesmedlem hos Dansk Industri i Randers.\nTil gavn for flere ledige\nOgså Dansk Metal er begejstrede for, at det bliver lettere for virksomheder at bruge jobrotation. Ordningen betyder nemlig arbejde til ledige.\n”Det vil være godt nyt for de ledige, hvis flere virksomheder bruger jobrotation. Vi har især mange unge, som i den grad har brug for at komme ud på arbejdsmarkedet, og mange af disse kan få en fod inden for på arbejdsmarkedet ved at arbejde som vikarer i en periode,” siger Henrik Leth, der er formand for Dansk Metal i Randers.\nVirksomheder, der er interesseret i efteruddannelse ved hjælp af jobrotation, kan kontakte Center For Kompetenceudvikling og Jobrotation, CKJ – se mere på www.ckj.randers.dk.


Mange sjove covers til børn – Børn, familie & digital Litteratur\nMange sjove covers til børn\nI dag er ens telefon ligeså meget en del af ens outfit som en halskæde, sko eller et halstørklæde er. Det kan derfor være særligt vigtigt, hvilket cover man har på sin telefon. Nogle ser måske kun sit mobil cover som værende et element, der sikrer, at man kan passe bedre på sin mobil, men sjove covers kan meget mere end det. Det er mere end nogen sinde muligt at finde et stort udvalg af sjove covers både online og i fysiske butikker og især det nye TikTok fænomen, Pop It covers, er blevet populært. De er det nyeste inden for sansestimulerende covers og med et stort udvalg af TikTok Pop It covers er der farver til enhver smag. Stort udvalg af TikTok pop it covers.\nDisse sjove TikTok Pop It covers har mange fordele. Ikke nok med, at de fås i mange farver og derfor altid kan tilpasses resten af ens outfit, så er de også beskyttende og kan hjælpe med at reducere angst og stress. Statistikker viser, at børn og unge nu mere end nogensinde rammes af angst og stress, helt ned i folkeskolen, og mange producenter har lige siden forsøgt at lave produkter, der kan reducere dette. Stressbolde kommer i mange forskellige variationer og ligner typisk legetøj. Det seneste på markedet er nu PopIt, der nu kan fås som sjove covers og som er blevet meget populært på TikTok.\nTikTok – hvad er det for et fænomen?\nTikTok er nok det hurtigst voksende sociale medie i verden, der gennem små videoer interagerer med mere end 800 millioner brugere. Algoritmerne er med til at bestemme hvad man ser på sin ”For You Page” og det er blandt andet her, at PopIts har fået sin opblomstring. Det er også herigennem mange forstår, hvad angst og stress gør ved børn og unge og lærer hvordan PopIts kan reducere dette.\nFå mere tid til baby ved at shoppe online\nEn weekendtur i Berlin med hele familien


Breaking Bad: Season 1 (Blu-ray) - Laserdisken.dk - salg af DVD og Blu-ray film.\nUdgivet 3. juni 2013 af Sony Pictures SBRP7862UV / UPC# 5050629786224\nAnmeldt af Extract, Dyssegård 4. juli 2013\nMed på en koger\nKemilæreren Walter, fremragende spillet af Bryan Cranston, og hans tidligere elev Jesse finder sammen om at koge "meth" (Metaamfetemin). En dyr kræftdiagnose og en elendig sygeforsikring gør det nødvendigt for kemilæreren at "lave penge". Hvordan gøres det bedre end ved at koge og sælge meth til $35.000/pund (ca. 435.000 kr/kg). Kemien mellem Walter og Jesse er mildt sagt kompliceret, thi hvad gør man når partneren (Jesse) ryger det meste af det man koger selv. Eller har problemer med at få det afsat, eller kommer anstigende med et par morderiske mellemmænd. Eller bliver slået til plukfisk af en mellemhandler. Eller fylder flussyre i badekaret for at opløse et lig, men flussyren opfører sig som monstrets blod i Alien. Kulsort underfundig humor, spænding og drama, hvor Jesse bliver stadig mere syg af kemo og stråling. Han har en værsentligt yngre kone der er med rogn og har teenagebørn. Det er ret fascinerende og afhængighedsskabende. Jeg så hele første sæson på en aften og nat.\nPS. Neflix udgaven er censureret. Der er strøget nogle "fuck" og nogle patter de er blurred.\nAnmeldt af Thomas Aquinas, Værløse 23. april 2013\nDet er kemisk, Mr. White!\nStart en debat om denne udgave af Breaking Bad: Season 1 (Blu-ray) - klik her


At kende sit grundtraume - og dermed sit største forandringspotentiale\n21/10/2021 (231 hits)\nPSYKOTERAPI DENGANG OG NU\nPsykoterapi er i dag en meget anderledes ting – har jeg ladet mig fortælle og har jeg læst mig til – end det var for år og årtier siden. Og det er der både gode og ikke så gode ting ved. For at perspektivere: Det var almindeligt, når man var i Freudiansk analyse, at være hos sin terapeut 5 gange ugentligt. Og hvis man var i Jungiansk terapi – i hvert fald hos nogle af Jung-folkene – fik man til at starte med stillet en analyse; ikke en diagnose, men en analyse, hvis formål netop var at klarlægge ens grundtraumatik. Eller med andre ord: Ens mest essentielle problem. Eller med andre ord igen: Ens største forandringspotentiale.\nEn af de negative ting ved nutidens terapi er netop dens manglende skoling og tradition for at arbejde med grundtraumet. Jeg har selv arbejdet i terapi i 22 år. Jeg er uddannet psykoterapeut, og har beskæftiget mig med meditation og selvudvikling siden 2005. Og det er stadig sjældnere, at man støder på dette begreb: grundtraumet. Måske meget af det har at gøre med den generelle skepsis og angst for terapi? Det terapeutiske værktøj, som, i mit kendskab, belyser grundtraume-perspektivet mest åbenlyst, er enneagrammet – systemet med de 9 personlighedstyper. Hver type har netop deres basale ønske (basic desire) og deres basale frygt (basic fear). Den basale frygt peger netop tilbage på grundtraumet. Men selvom enneagrammet peger præcist tilbage mod det grundtraumatiske, så forsvinder det alligevel lidt i horisonten. Jeg har dog haft, og har stadig, overordentlig meget gavn af, og derfor respekt for, enneagrammet som værktøj; både i min egen proces, og når jeg arbejder med klienter. Hvis du er nysgerrig på enneagrammet, så tjek denne side ud. Den giver et meget præcist og klart indblik i hver types basale frygt og ønske: www.enneagraminstitute.com/type-descriptions. Hvis du vil læse mere om enneagrammet, får bogen Enneagrammets Visdom af Don Richard Riso og Russ Hudson min varmeste anbefaling.\nMen er det ikke lige meget om vi arbejder med vores grundtraume eller ej? Hvis vi arbejder med terapi eller tilsvarende metoder? Hvorfor er det så vigtigt med det grundtraume?\nKONSEKVENSEN AF IKKE AT ARBEJDE MED GRUNDTRAUMET\nForestil dig at du er en printer (ja: argumentet for at arbejde med grundtraumet kan fint billedliggøres ved en mekanisk analogi). Du står på et kontor, og din funktion er at spytte printede sider ud. Den funktion er du nu holdt op med at mestre. Der bliver derfor kaldt på en tekniker (terapeut). Måske endda flere ”teknikere”: Dels fagfolk, der ved hvad de laver. Dels dem på afdelingen, der har mest teknisk snilde. Og dels er alle afdelingens medarbejdere i gang med hver deres ”version” af at løse problemet. Jonna slår tre gange ovenpå låget for at se om det dur. Den næstøverste chef forsøger at skifte kablerne; det virker nemlig hjemme hos ham selv. Thorsten forsøger at genstarte hver gang han nærmer sig printerrummet.\nMen sagen er: Det er hverken slagene ovenpå, kablerne, eller det at genstarte printeren, der er det egentlige problem - dvs. printerens grundtraume. Det egentlige problem er, at en helt femte person i afdelingen har købt og indsat de forkerte blækpatroner, som printeren ikke kan fungere med. Så… Du forstår pointen? Den ovenstående situation er karikeret nemlig lidt som mange mennesker arbejder i terapi: Man går hos en terapeut, som gør ét. Derefter konsulterer man veninden, som siger noget andet. Endelig forsøger man selv med et tredje værktøj. Og ens allernærmeste forsøger – uden at man ved af det – på nummer 6 og nummer 7 strategi til at hjælpe én. Men det egentlige problem – ens grundtraume – er der ingen, der forsøger at løse. Hverken ens terapeut, en selv, eller ens omgangskreds.\nOg prisen ved det? Det er at man ikke kommer til at behandle sit eget egentlige og største problem. Og prisen ved dét? At man ikke får fat på sit største forandrings-potentiale: For selvom grundtraumet selvfølgeligt er udtryk for dér, hvor man er mindst; og ens problemer er størst. Så er det – naturligvis og selvfølgeligt – også dér, man faktisk kan gøre de største og vigtigste fremskridt. Tag igen printeren som eksempel: Alle de ”interventioner”, som alle på afdelingen går og putter energi i har det til fælles, at ingen af dem, bogstaveligt talt ingen, kan løse problemet. Og sådan er der også megen aktivitet i moderne terapi og selvudvikling, der ser ud. Man prøver velmenende dette, så noget andet, så noget tredje. Fælles for indsatsen er, at man ikke får adresseret ens grundtraume. Og dermed frisat den enorme energi-mængde, der ligger bundet dér.\nMåske dette skriv kan inspirere mennesker til faktisk at få bedre fat om nælden om problemet: det gælder både terapeuter og klienter. Det er intentionen. Afslutningsvist har jeg lyst til at fortælle en anelse om, hvordan terapi, der er centreret omkring grundtraumet, kan foregå. Og den er nemlig ikke (nødvendigvis) meget anderledes end almindelig terapi. Forstået på den måde, at det ofte tager tid at nå ind til de lag i psyken, hvor det overhovedet bliver muligt at arbejde med grundtraumet. Indtil da arbejder man med respekt og empati, netop dér hvor klienten er. Dér hvor den store forskel kan vise sig er i rammerne for sessionerne. Dvs. sigtet med terapien. Og dér er en meget stor forskel: på hhv. terapi, der har grundtraumet som en del af rammen for arbejdet, versus terapi-former, der ikke har.\nJeg arbejder både med grundtraumet hos mine klienter; og superviserer også terapeuter, der ønsker at kunne arbejde med deres klienters grundtraume. Jeg arbejder både fysisk og online/telefonisk med terapi.\nDet er selvfølgelig klart, at det bedste sted at arbejde på sit grundtraume er hos en kvalificeret terapeut. Men man kan også – og bør formentlig, uanset hvad – selv gøre et stykke arbejde. Fx ved over tid at mærke og reflektere og komme dybere med følgende spørgsmål:\nHvad er mit største problem egentligt her i livet?\nHvordan oplever jeg dette problem?\nI hvilke situationer oplever jeg det tydeligst?\nHvilke følelser og fornemmelser oplever jeg?\nHvor i kroppen sidder disse følelser\nHvis der er behov for en forståelse – som der hos mange – hvor kommer så dette traume fra? Altså hvilken situation er det, jeg genoplever (formentlig fra min barndom)?\nFor at hjælpe sig selv med ens motivation kan man yderligere spørge:\nHvordan ville livet mon se ud for mig, hvis jeg langsomt og roligt kunne blive mere fri af grundtraumet?\nHvordan ville jeg mon have det med mig selv? Altså hvordan ville mit selvbillede ændrer sig? Hvordan ville jeg tænke om mig selv?\nHvordan ville mine relationer – især de nære og dem, der er svære nu – mon ændrer sig? Hvordan ville det være anderledes i relationerne og i kontakt med mennesker både for mig selv? Men også for de andre?\nHvad ville jeg mon kunne præstere og opnå her i livet, når eller hvis jeg blev mere fri af mit grundtraume?\nHvilke oplevelser og erfaringer ville vente mig? Og derfor: Hvilket liv ville jeg leve?


SAS: Køb af nye langdistance-fly i år - CHECK-IN.dk\nSAS: Køb af nye langdistance-fly i år\nAf: Andreas Krog i NYHEDER 29. maj 2013\t Print\nSenere i år beslutter SAS om Airbus A350XWB eller Boeing 787 Dreamliner skal være selskabets fremtidige langdistancefly.\nSelvom SAS’ eksisterende langdistancefly kun er omkring 12 år gamle, så er det skandinaviske luftfartsselskab i fuld gang med at kigge efter afløsere. Og SAS er så langt i arbejdet med at evaluere de oplagte kandidater, at man forventer at træffe en beslutning senere i år. Det oplyser SAS’ pressechef Trine Kromann-Mikkelsen til CHECK-IN.dk.\nSelvom SAS underskriver en købsaftale på et antal nye Airbus eller Boeing-fly senere i år, så kommer der til at gå en rum tid inden flyene lander i Københavns Lufthavn og til passagererne får glæde af de nye fly.\nDe to mest oplagte kandidater til at afløse SAS’ langdistanceflåde af fire Airbus A330 og syv A340-fly er Airbus A350XWB og Boeing 787 Dreamliner. Men køen af kunder, der allerede har købt flyene og venter på at få dem leveret, er så lang, at eksempelvis Airbus A350XWB sandsynligvis først ville kunne leveres i 2018 eller senere. Og Boeing 787 Dreamlineren er solgt i langt flere eksemplarer med endnu længere kø til følge.\nDer kommer således til at gå mindst fem år, hvor ærkerivalen Norwegian med sine helt nye Dreamlinere kan udfordre SAS og selskabets ældre og mere brændstofslugende Airbus A340 og Airbus A330-fly. For det er brændstofforbruget, der er den primære årsag til, at SAS kigger på at udskifte de fire-motors Airbus A340-fly med to-motors Airbus eller Boeing-fly.\nFjer i Airbus-hatten\nDa SAS i 1999 valgte at udskifte sine Boeing 767’ere med Airbus A340 og A330-fly var det en stor fjer i hatten for Airbus, da SAS på langdistanceområdet traditionelt har sværget til de amerikanske flyproducenter Boeing og McDonnell Douglas, der i dag er en del af Boeing. Derfor er det ikke urealistisk at forestille sig, at Airbus vil gå langt for at SAS bliver i folden og er med til at styrke Airbus A350XWB’s position over for den meget eksponerede Boeing 787 Dreamliner.\nArbejdet med at evaluere de potentielle flytyper har stået på gennem længere tid. Således var repræsentanter for SAS ombord, da en Dreamliner fra Boeing forlod Oslo 2. maj sidste år efter en promoveringstur til Oslo og Dreamliner-kunden Norwegian.\nOm få uger løber verdens største flymesse, Paris Airshow, af stablen. Her er der tradition for at især Airbus offentliggør en stribe af markante flyordrer. Om SAS og Airbus er så langt fremme, at et SAS-køb af Airbus A350XWB kan præsenteres på airshowet er uvist.\nSAS kigger på Dreamlineren\nTom ordrebog gør SAS attraktiv for flyproducenter


Er tv-tid efter skole en god måde at koble af på for mit barn?\nSærlig sensitiv? Test dit barn\nLitteratur om særlig sensitivitet\nForstå nu mit barn! Gratis video\nGratis video: Hvornår er det ok, at mit barn siger fra?\nGratis video: Rum de store følelser\n24. november 2014 By Lotte Skøt Petersen\nJeg har en pige på snart 9 år som er meget sensitiv.\nJeg har et sprøgsmål om en dagligdagsting. Er det en skidt ting for særligt sensitive børn at se tv efter skole, eller når de kommer hjem, for at de kan koble fra?\nMange venlige hilsner fra den selv meget sensitive mor\nFørst mange tak for dit rigtig gode spørgsmål. Jeg kan godt forstå at du spørger.\nDet her med at “koble af” til en gang tv-tid er nemlig noget som fungerer rigtig godt for en del særligt sensitive børn, – fx efter skoletid. Det er også noget som går en del forældre på, “Er det nu ok at mit barn sidder der foran tv – skærmen?”.\nDer er mange udmeldinger i medierne om, hvordan man skal være en god forælder og det kan være rigtig let at få dårlig samvittighed som forælder, også i denne sitation.\nDet kan være svært at finde et entydigt svar på dit spørgsmål og mit svar herunder er naturligvis præget af mine personlige værdier, erfaringer osv. og er ment til inspiration. Tag derfor kun det du kan bruge og smid resten ud.\nReelt behov for alenetid\nTilbage til dit spørgsmål: Faktum er, at når det særligt sensitive barn kommer hjem fra skole eller institution, så er det ofte fyldt op af indtryk og har brug for en pause hvor det kan gå ind i sit eget “rum” og ikke blive påvirket at indtryk udefra.\nMan kan så undre sig over hvordan tv-tid kan dække dette behov, fordi børnene jo nødvendigvis må blive påvirkede af det de ser. Men meget ofte vælger barnet faktisk selv den samme film igen og igen og så begynder det at give mening. På den måde ved barnet hvad der skal ske og bliver derfor ikke overrasket undervejs. Barnet kan altså slappe forholdsvis meget af og får ingen uventede indtryk. Derimod oplever barnet noget der opfattes som kendt og det fungere rigtig godt for mange særligt sensitive børn.\nJeg vil tro at det der er vigtigt her er, at barnet får en pause fra de stimuli som barnet ikke kan kontrollere, – og barnet får sandsynligvis også en pause “fra sig selv”. Barnet kan, set med mine øjne, få beroliget sit nervesystem, inden det begynder at bearbejde sine egne følelser fra dagen.\nEr det en god ide, kan man spørge sig selv?\nDet er vigtigt barnet har mulighed for at bearbejde de oplevelser, barnet har haft i løbet af dagen, fx gennem leg, – men det er også min personlige erfaring, at det for nogle børn, kan det være svært lige når de kommer fra skole eller institution. Det magter de simpelthen ikke. De skal lige have en chance for at komme i ro, inden de er klar til at lege eller tale dagens oplevelser igennem.\nDet er rigtig godt når barnet kan lege selv og på den måde give fx. føleler, der kan have sat sig lidt fast i barnets system, i løbet af dagen, luft. Noge forældre vil dog opleve at det kan være svært at få barnet i gang med at lege og det kan vække bekymring hos nogle forældre.\nSvært ved leg alene?\nMen det der ofte er tilfældet i disse siuationer er, at barnet hellere vil være sammen med en eller begge sine forældre og har brug for tid og nærvær. Og det er naturligvis også vigtigt. Og så kommer det behov først. Det er ikke “forkert” at barnet har mere brug for at være sammen med en af sine forældrere, når det har været ude i verden og fået en masse indtryk, – end for at lege alene. Det er muligvis ikke så let som forældre altid at imødekomme behovet, men det gør ikke behovet mindre relevant eller forståeligt, synes jeg.\nDet kan være fint, i de perioder hvor barnet har “overskud på (energi-)kontoen”, at prøve at hjælpe barnet til at lege alene. Og ja, det skal nogle gange foregå med meget små skridt.\nPersonligt tror jeg ikke, det er skaddeligt for børn at tilbringe en begrænset tid med medier, hvis det er velvalgt. Men jeg mener at der er nogle ting, det er vigtige at være opmærksom på i den forbindelse. Dem vil jeg lige dele med dig her.\nInspiration til TV-tid\nSæt nogle rammer for hvor lang tid barnet må bruge med tv-tid. (Behovet kan dog sagtens variere på “gode” og “dårlige dage”. Det kan være godt at give plads til fleksibilitet)\nVær opmærksom på hvad dit barn ser og vær selektiv. Vælg programmer som ikke giver for meget stimulation. Det er som udgangspunkt et tidspunkt hvor barnet har brug for ro>\nHvis barnet ønsker at se den samme film igen og igen, er det helt ok. Hav evt nogle film i samme serie, der kan skiftes imellem, nogle gange, – så der er lidt nyt, men ikke for meget\nVær opmærksom på hvordan dit barn påvirkes at sin tid med tv. Hvad er hensigten med denne tid, set med dine øjne, og virker det? Reagerer barnet positivt eller negativt på tv-tiden? Hvis barnet ikke reagerer positivt, så kan du, hvis du har lyst, overveje om der kan være noget andet der kunne fungerer bedre, men også giver barnet en pause\nHav i mente at særligt sensitive børn påvirkes relativt let positivt og negativt. Derfor er det, efter min mening, ret vigtigt at have fokus på indholdet af programmer og evt. tale om forskellen mellem fiktion og virkelighed. Vælger du programmer der er positive og har udgangspunkt i fx hjælpsomhed og forståelse for hinanden, vil det med stor sandsynlighed påvirke barnet positivt i den retnning\nDet er vigtigt, som forælder, også at huske at støtte barnet til fysik aktivitet, da tv-tid rent fysisk næsten svarer til at sove, så det er en vigtig grund til at være obs på mængden af tv-tid.\nJeg har fundet dette, som i hvert fald sætter tanker i gang hos mig: “Tidligere forskning viser, at der ikke skal mere end to timers inaktivitet til, før risikoen for overvægt hos børn øges markant”. Ordrene er fra Jens-Christian Holm, forskningsansvarlig overlæge og lektor på Enheden for overvægtige børn og unge på Holbæk Sygehus og er fra denne artikel.Med den fart vi har på i dag og det særligt sensitive barns behov for fysisk ro, er jeg klar over at det kan være svært at “få enderne til at mødes” og fx. få en tilpas mængde fysisk aktivitet ind i dagligdagen.Hvis du synes din familie er lidt i farezonen mht til mængden af fysisk aktivtet, så er det vigtigste at blive opmærksom på det og ville en forandring. Og så er det helt ok med små skridt. Man kan fx prøve at gå lidt i haven sammen, bygge huler, gå i skoven, cykle, tumle, løbe eller gå en tur. Det kan være en god ide, at vælge noget der passer ind hos jer og så det ikke bliver en stressfaktor\nVær opmærksom på at barnet ikke falder hen i en unødvendig “TV- døs”, når ”batterierne” faktisk er ladet op igen. (Måske kan du som voksen genkende det fra dig selv?).\nDet blev et langt svar, Eva. Jeg håber det kan bruges og måske også give lidt ro. Der vil garanteret være meget delte meninger om hvad der er “rigtigt” og” forkert” omkring tv-tid.\nPersonligt synes jeg det giver mening at ignorere andres velmenende råd (inkl. mine) og ser på sit eget barn. Trives barnet? – Og så kan man navigere med udgangspunkt i sit eget svar.\nLotte er stifter af Sensitiv-Familie.dk og rådgiver og inspirerer forældre til særligt sensitive børn med løsninger til hverdagen. Løsninger tilpasset det enkelte barn, den enkelte familie og netop deres udfordringer.\nPosted in Brevkasse | 2 Comments\nTags: børn og fjernsyn, børn og tv, er det ok mit barn kobler af med fjernsyn, er det ok mit barn slapper af med tv, hvor meget eller lidt tv er ok for mit barn, koble af til tv, sensitive børn og tv som afkobling, tv-tid, tvtid\n« Nutidens børn og unge – De 5 børnetyper\nBøger til Særligt sensitive børn-Her får du min personlige top 5 »\n2 Comments on Er tv-tid efter skole en god måde at koble af på for mit barn?\n20. januar 2016 at 10:50 (6 år ago)\nJeg er netop stødt på din blog. Jeg bliver nysgerrig omkring, hvilken uddannelsesmæssigbaggrund og hvilke faglige kompetencer du har?\nLotte Skøt Petersen\n22. januar 2016 at 14:36 (6 år ago)\nTak for din interesse. Jeg er bl.a. coach og mindfulness instruktør og læser pt. på Dansk Familie Terapeutisk Institut.\nLeave a reply to Lotte Skøt Petersen Cancel reply\nSiden her er lavet til dig, der er forælder til et meget følsomt barn. Det kan for nogle være forvirrende at stå med et barn, som reagerer helt anderledes end naboens barn. Og hvor går man så hen? Hvad gør man? På siden her har jeg samlet en masse inspiration til dig, der oplever netop det. Siden indeholder mange af de ting, jeg selv savende, da alt det her med følsomhed var nyt for mig. Jeg håber du kan have glæde af det. Lotte\nDu kan læse lidt mere om mig her.\nSkriver dig op!\nJa, tak! Jeg vil gerne have besked om nye blogindlæg, nyheder, tilbud mv.\nBog om hjælp til børn og unge med en spiseforstyrrelse\nSådan kan I få en børnevenlig og hyggelig juleaften\nSensitive børn fra sårbarhed til styrke, Anmeldelse\nVind bogen ”Sensitiv mor” af Stinemaria Mollie Jensen\n” Når faster Grete vil kramme, -igen!”\nSenest på facebook\nJA TAK,- til nyhedsbrev\nLivsstil v/Lotte Skøt Petersen\n© Copyright Sensitiv Familie 2021. Powered by WordPress. Designed by BluChic\nVed at anvende dette site, accepterer du brugen af cookies - Læs mere om cookies OK\nEn cookie er en lille datafil websites gemmer på din computer, for at de kan genkende computeren næste gang du besøger websitet. En cookie er passiv fil og kan ikke sprede computervirus eller andre skadelige programmer.\nCookies benyttes ikke til at lagre personlig data. I tilfælde hvor systemet har behov for at lagre personlig data, bliver det lagret på serveren, og kan derfor ikke tilgås af andre websider.\nHvis du ikke ønkser, at websites skal kunne benytte cookies, kan du bede din browser om at blokere for dem. Hvis du beder din browser blokere for cookies, vil du ikke blive registreret når du besøger denne eller andre websites. Du skal dog være opmærksom på, at mange funktioner på et website er afhængige af cookies. Blokerer du dem kan du derfor risikere, at websites holder op med at fungere efter hensigten.\nHar du spørgsmål omkring sitets brug af cookies, er du velkommen til at tage kontakt med sitets ejer. Kontaktinformationer finder du på websitet.\nHvilke cookies bruges på dette site?\nFunktioner på sitet\nFor at visse dele og funktioner på sitet kan fungere, benyttes cookies - f.eks. til at gemme indstillinger, valg eller lignende.\nFor at vide hvor mange der besøger siden og for at kunne forbedre brugeroplevelsen, benyttes cookies for at følge besøgendes adfærd. Al data indsamles anonymt af 3. part.\nHvordan du fravælger cookies afhænger af, hvilken browser du benytter. Her finder du fremgangsmåden til de mest almindelige browsere:\niOS (iPhone, iPad og iPod)


Hurtig fuldstændig afinstallation af Hello, New user popup malware, spyware og virus. - Hvordan Afinstallere Malware\nHurtig fuldstændig afinstallation af Hello, New user popup malware, spyware og virus.\nOnline Selvstudie at fjerne Hello, New user popup spyware og adware fra computere.\nHej, Ny bruger popup er et katastrofalt adware-program, der på brugerens browser skærm foregiver at være en meget legitim hjemmeside udviklet for at forbedre brugerens browsing praksis, men det er ikke det faktum overhovedet. I virkeligheden er det bare et ondsindet program skabt til at tjene ulovlige fortjeneste fra mindre erfarne computerbrugere. Denne infektion er i stand til at inficere alle de mest anvendte web browser programmer som Google Chrome, Safari, Microsoft Edge, Opera, Internet Explorer osv Udvikleren af Hello, Ny bruger popup gør brug af en lang række vildledende tricks til at gøre det fuldstændig indsættelse inde i PC. De fleste af de gange denne infektion installeres uden manuel indblanding sammen med freeware programmer hentet enten fra enhver anonym hjemmeside eller fra nogen ukendt torrent. Udover denne til tider årsager såsom download af vedhæftede filer fra spam e-mails,-godkendt fildeling, overføre filer fra en computer til et andet ved hjælp af smitsomme flytbare lagermedier, implementering forældet version af sikkerhedsprogrammer i computersystemet, trykke flere tvivlsomme links flimmer på skærmen på tidspunktet for surfing.\nHej, Ny bruger popup når de er installeret irriterer brugerne på stor skala ved konstant at generere tonsvis af pop-up-reklamer, reklame bannere og sponsorerede links på deres enhed "skærm. Sammen med denne adware program også spore brugerens browsing praksis og indsamle deres personlige ting som yderligere derefter sende til cyber hackere for at opnå uetiske mål. Den trænger også flere andre potentielt uønskede programmer inde i pc'en hemmelighed ved at deaktivere de forudinstallerede virus detektor programmer. Denne trussel forringer pc'ens arbejder potentiale dårligt ved at gøre høje forbrug af hukommelse. Derfor, for at forhindre en sådan uønsket modifikation og sniffing spørgsmål, er det meget vigtigt at afinstallere Hej, Ny bruger popup straks fra pc'en lige efter det er opdaget.\nHvordan Hello, New user popup Distribueret Into The Kompromitteret PC\nHello, New user popup er så meget farlig og vanskelig i naturen som bruger så mange overskyet måder at sætte sin fod inde i målrettede computere. Nogle af dem er :\nUsikre browsing: Brwsing eller adgang eventuelle mistroiske hjemmesider, helst voksen af porno dem også hjælpe Hello, New user popup at få parcel i pc’en.\nIkke at installere de seneste opdateringer: Uregelmæssig updation af operativsystemet kan ressourcer Hello, New user popup at få invadere ind i pc’en automatisk.\nScan Din PC Til Fjern Hello, New user popup\nSådan fjerner Hello, New user popup manuelt\nMetode 2: Afslut Hello, New user popup relaterede programmer\nFind og find Hello, New user popup relaterede programmer, og klik på Fjern.\nSøg og find Hello, New user popup relaterede programmer, og klik på Rediger / fjern eller Fjern.\nMetode 3: Afslut alle Hello, New user popup relaterede processen fra Task Manager\nTryk på CTRL + ALT + DEL samtidigt. Det vil åbne Jobliste på skærmen. Så fra listen over kørende programmer, fjerne alle Hello, New user popup relaterede uægte processer.\nMetode 4: Slet Hello, New user popup relaterede firmaer Registry Entries\nÅrsager til Vedtagelsen Automatisk Scanner Fix Hello, New user popup\nEksperter stærkt råde til at undgå manuelle trin for Hello, New user popup fjernelse specielt til de ikke-tekniske folk. Som, manuelle trin er ganske kompleks og kræver et godt kendskab til systemfiler og mapper og en enkelt fejl kan disconfigure hele operativsystemet selv kan gå ned det. Utvivlsomt, det sparer dine penge, men ulempen er, at der ikke nogen garanti for fuldstændig fjernelse af mlaware.\nDet er derfor, vi på det kraftigste foreslå dig for automatisk scanner. Off-kursus du tænkte hvorfor at vælge dette værktøj og ikke andet. Vent .. vent .. vent … Hold tålmodighed. Vi kender flere programmer er tilgængelige på markedet, der udfører det samme arbejde, alt det gode også. Men forskning viser, at Automatisk Scanner er en af de mest tillidsfulde og udbredte sikkerhed program, der effektivt fjerner Hello, New user popup og andre relaterede programmer. Det er blevet konfigureret med meget højt niveau og innovative algoritme, der hjælper dig til nemt at slippe af med alle malware-infektion. Endvidere denne meget magtfulde og real-time anti-spyware program letter dig for optimal beskyttelse med begrænset interaktion, betyder, at du kun behøver at gøre er at installere det, hvile arbejde vil blive automatisk udført af det.\nKompakt OS: Det er specielt konfigureret med Compact OS, at ressourcerne din pc til at opstartet uden Windows, så Hello, New user popup ikke kunne udnytte vinduer og andre fier for at blive indlæst automatisk.\nSystem Guards: Denne meget unikke funktioner automatisk at identificere og afslutte den proces, der lydløst forsøger at auto starte Hello, New user popup poster ved at udforske Windows registreringsdatabasen.\nNogle af de forebyggende skridt for at blive væk fra Hello, New user popup og andre skadelige prograns er:\nOgså få ordentlig information om ActiveX, da det er et fælles redskab til at installere malware som Hello, New user popup uden at have nogen viden til dig. Det er bedre at slå ActiveX via browserindstillingerne Men husk nogle betroede hjemmesider har brug for det, så i dette tilfælde er du nødt til at slå det tilbage.\nHold opdatere din software efter lanceringen af nye version, da det rent faktisk hjælper pc at holde sig væk fra malware som Hello, New user popup.\nThis entry was posted in Adware and tagged afinstallere Hello, bedste spyware og Hello, New user popup adware, New user popup malware virus remover gratis download, New user popup malware-software, New user popup-virus, slette Hello, slippe af Hello on July 9, 2016 by admin.\n← Guide fjerner Www.takearide.xyx web browser virus fra chrome og ie. Bedste fjernelse værktøj til TrojanSpy:Win32/Kutrug.A trojanere virus og malware. →


Inspirationskatalog om grønne tage |\nThis entry was posted on 27/01/2014, in Uncategorized. Bookmark the permalink.\nMiljøpunkt Østerbro har udgivet et inspirationskatalog om grønne tage med gode råd til dem, der gerne vil lægge grønne tage og inspirerende eksempler på forskellige grønne tage fra Østerbro og København. Afhent det gratis i Miljøpunkt Østerbro.\nMed inspirationskataloget håber Miljøpunkt Østerbro at inspirere flere til at lægge grønne tage i byen.\nI fremtiden vil klimaforandringer medføre, at det vil regne oftere og kraftigere. Kloakkerne i København kan allerede i dag have svært ved at rumme vandet, når det regner meget, som København har oplevet ved flere skybrud, hvor vandet løb i gaderne, og der stod vand i flere kældre.\nVi skal gøre byen robust mod fremtidens vejr for at undgå ødelæggende oversvømmelser. En af de måder vi kan forberede byen mod de stigende regnmængder er ved at etablere grønne tage.\nGrønne tage kan optage 50-80 % af den regn, der falder på dem. Derved belastes kloakkerne mindre.\nGrønne tage findes i mange former og afskygninger. De kan lægges på alt fra beboelsesejendomme til taget på legehuset og skralde- og cykelskure i gården. Udover at opsamle regnvand er et grønt tag levested for planter og dyr og er derfor med til at skabe større biodiversitet i byen. Samtidig er tagene smukke at se på og behøver slet ikke være svære selv at lægge.\nI kataloget kan du blandt andet få gode råd til at lægge et grønt tag fra Københavns Kommune, se eksperternes svar på, hvorfor man skal lægge grønne tage og se eksempler på grønne tage fra Østerbro og København.\nDu kan hente en trykt version af inspirationskataloget hos Miljøpunkt Østerbro på Vennemindevej 39 inden for normal arbejdstid i hverdagene.\nDu kan se inspirationskataloget i en pdf her: Inspirationskatalog_grønne tage_webudgave\nMiljøpunkt Østerbro har tidligere udgivet et inspirationskatalog med eksempler på 10 bæredygtige projekter på Østerbro. Det katalog kan du også hente i Miljøpunkt Østerbro eller læse det i pdf her: Inspirationskatalog_bæredygtige eksempler fra Østerbro\nBegge inspirationskataloger er lavet med støtte fra Østerbro Lokaludvalg.\n« Barselscafeer i 2014\nBaby-goodybags er UDSOLGT »


Bonavistas rejsegilde: - Vi ska' vel ha' en Riga for hver mast ...? | fyens.dk\nBonavistas rejsegilde: - Vi ska' vel ha' en Riga for hver mast ...?\nMens mastepåsætningen blev fejret med forfriskninger agterude, sørgede museumsleder Erik Kromann for, at håndværkerne under dæk heller ikke led tørst. Foto: Søren Stidsholt Nielsen\nMarstal-skonnerten er efter 19 år i Nationalmuseets regi nu endelig oppe i rejsehøjde. Søsiden fulgte montering af masterne og kikkede om bord ved kajen i Marstal.\n- Vi skal vel ha' en Riga for hver mast ...?\nIngen modsiger Erik Kromann, leder af Marstal Søfartsmuseum, da skonnerten Bonavista tidligere på ugen havde fået et par helt nye master op i rejsehøjde.\nNationalmuseets skonnert var gjort fast langskibs ved værftshallen i Marstal. På kajen strakte de nye master sig på solide bukke. Alle beslag var monteret og dele af riggen gjort fast før Operation Masterejsning.\nFørst fik fokkemasten sig en løftetur i stroppen. Derefter fulgte den lidt længere stormast. På dækket hittede masterne hullerne og blev stille og roligt firet ned og bakset på plads til deres endelige placering i kølsvinets mastespor. Svært grej fra Ærø Redningskorps leverede den fornødne muskelkraft.\nHele operationen blev fulgt fra kajen af gående og tilcyklende marstallere. Hvornår der sidst er sat nye master på en nybygget skonnert i Marstal, skal man dykke meget dybt i søfartsmuseets dokumenter for at opklare.\nBonavista er en forenafter gaffel-skonnert bygget i eg på eg til skipper J. E. Christensen, Marstal.\nBonavista blev kølstrakt i 1913 hos skibsbygmester C. Ludvig Johansen i Marstal. Den blev leveret i juli 1914 og straks indsat i New Foundlands-farten.\nBonavistas hovedmål: Længde 26,4 m, med bovspryd 34,4 m. Bredde 7 m. Dybgang 2,6 m. Historisk lasteevne 160 tons. Bonavista fik sin første motor i 1926, en 53 hk Tuxham.\nBonavista var ejet af Christensen-familien i Marstal indtil 1959.\nUnder navnet Thomas fik den sine sidste 12 år som fragtskib ejet af en skipper i Aalborg.\nKulturarvstyrelsen under Nationalmuseet erhvervede i 2000 Bonavista fra skipper Per Thuesen, Rungsted, der gennem 28 år drev den med bl. a. passagercharter og lystfisker-ture. Fra 1971-1975 hed den Syveren, men fik derefter navnet Bonavista tilbage.\nMarstal Søfartsmuseum kan vise en særlig Bonavista-afdeling med bl. a. kabys, dele af det tidligere dæk og fortællinger fra besætning om sejlads over Atlanten.I forbindelse med stabelafløbningen i 2012 udgav Marstal Søfartsmuseum en billedbog om restaureringen af Bonavista.\nRenoveringen/nybygningen af Bonavista i 2018-2019 er udført af Assens Skibsværft (rig), HCC Bådeværft, Marstal (master), Sejlmager Hansens Eftf., Nyhavn (sejl), Det Gamle Værft, Ærøskøbing (beslag), Ærø Møbler (aptering) og Maritime Engineering, Marstal (maskineri og teknik). I 2008-2012 stod Ebbes Bådeværft & Sejlmageri i Marstal for bygningen af skrog og dæk.\nNationalmuseets sejlskibs-flåde omfatter foruden Bonavista tremast-skonnert Fulton af Marstal samt de motorløse sluppen Ruth i Holbæk og tomast-skonnert Anna Møller af Svendborg (under genopbygning i Holbæk). sosn\nMed Riga-krukken indenfor bekvem rækkevidde blev mastepåsætningen fejret af alle involverede - her leder af Mastal Søfartsmuseum Erik Kromann (tv), rigger Bent Hartvig fra Assens Skibsværft og Nationalmuseets ekspert, Jes Kroman. Foto: Søren Stidsholt Nielsen.\nEfter veloverstået gerning over og under dæk gled den marstalske smørrelse ned. Riga'en gjorde godt under den blå vinterhimmel i forsamlingen af kranfolk, håndværkere og museumsfolk på det sneplettede agterdæk.\n- Det er dejligt at være nået hertil. Nu mangler vi kun resten, lød viddet i den gemytlige kreds, der kunne skue ud over et dæk med mange løse ender. Nærmest symbolsk. For der lød flere forsikringer om, at alt nok skulle blive færdigt til tiden, selvom der ifølge Nationalmuseets projektleder, Jes Kroman kun er godt fem uger til.\nUnder dæk blev der stadig arbejdet. Et par håndværkere knoklede højlydt med en brændstoftank. Undervejs fik de dog lige stukket lidt grøn forfriskning ned af en betænksom Erik Kromann.\nÆrø Redningskorps? svære løftegrej sørgede sammen med folk om bord for, at masterne kom på plads i kølens spor. Foto: Søren Stidsholt Nielsen\nSkrog og dæk til 26 mio. kr\nFør den 105 år gamle Marstal-skonnert bliver sejlklar, når den at fylde 19 år i Nationalmuseets ejerskab. Kulturværdiudvalget købte den i sin tid og gav den til museet for at undgå, at den røg til udlandet.\nI første omgang blev Bonavista sejlet til Ring-Andersens værft i Svendborg.\nSenere lå den hen i Marstal, indtil Nationalmuseet i tæt samarbejde med Marstal Søfartsmuseum lagde en plan for renovering, læs: tæt-på nybygning.\nSkonnerten blev taget på land i Marstal i 2008. I en telthal med besøgsmulighed blev genbygningen af skrog og dæk gennem fire år udført som et formidlingsprojekt af det lokale Ebbes Bådeværft & Sejlloft. Pris: Godt 26 mio. kroner doneret fra staten.\nEfter søsætning i 2012 har Bonavista ligget i Marstal som udstillingsskib og ventet på midler til færdiggørelse med mast, rig, sejl, aptering og teknik. Økonomien kom på plads i 2017 i form af omkring 13 mio. kroner fra den A. P Møllerske Støttefond.\nOle Boas fra HCC Bådeværft i Marstal har formet masterne. Indehaveren, Monica Fabricius, oplyser at douglas-træet er fra det nordjyske. Svend Brieske har smedet beslagene på essen hos det Det Gamle Værft i Ærøskøbing Foto: Søren Stidsholt Nielsen\nFestivitas den 18. maj\nNu skønnes det langvarige projekt at være tæt på mål. I følge aftalen skal Nationalmuseet overtage skonnerten den 1. marts, oplyser projektleder Jes Kroman. Efter diverse inspektioner og godkendelses-procedurer forventes Bonavista at være klar til den planlagte festivitas i Marstal lørdag i store bededagene, 18. maj.\nFestens program er ikke på plads endnu. Et punkt kan blive et besøg af en musikgruppe fra New Foundland. Denne geografi er valgt af Jes Kroman, også spillemand. Bonavista blev i juli 1914 leveret fra C. Ludvig Johansens værft i Marstal til den kendte fart med klipfisk fra netop New Foundland til Europa.\nNår festen har lagt sig, er det planen, at Bonavista skal sejle præsentationstur rundt i Danmark i nogle uger hen over sommeren.\n- Den skal udstille flot, dansk skibsbygningshåndværk og i det hele taget bekæmpe maritim analfabetisme, lyder det fra Erik Kromann.\nHåber på New Foundland\nMuseumslederen drømmer også om, at Bonavista i 2020 skal tage turen i sit gamle kølvand fra Marstal til New Foundland.\nPå sigt skal skonnerten chartres ud til dagture med skoleelever, firmaer eller foreninger. Denne del af den statslige virksomhed kræver en professionel skipper om bord. Økonomien er delvis sikret i løbende statsmidler.\nI Marstal Søfartsmuseums regi er det planen at etablere et lav af frivillige til assistance ved sejlads og til skonnertens daglige vedligeholdelse. Hjemhavn bliver Marstal.\nErik Kromann, leder af Marstal Søfartsmuseum ser frem til, at Bonavista kommer til søs i kampen mod "den maritime analfabetisme". Foto: Søren Stidsholt Nielsen.\nDe klædte stålwirer - vanterne - var monteret, da masterne blev sat på plads. Foto: Søren Stidsholt Nielsen.\nRigger og skibsbygger Bent Hartvig, Tåsinge har for Assens Skibsværft stået for riggen. Foto: Søren Stidsholt Nielsen\nEt fint makkerskab mellem kranførereren fra Ærø Redningskorps og mandskab på dækket fik masten på rette plads. Foto: Søren Stidsholt Nielsen.\nLigeså stille blev masterne firet ned og fittede i sporet i kølsvinet. Foto: Søren Stidsholt Nielsen\nHydraulisk kranløft suppleret af skubbende håndkraft fik det hele til at passe. Foto: Søren Stidsholt Nielsen.\nEndelig: Nu blev Bonavista igen en rig-tig tomast-skonnert. Foto: Søren Stidsholt Nielsen\nDouglas-masten føres under dæk gennem en ring af eg. Foto: Søren Stidsholt Nielsen.\nStormasten har fundet sin endelige placering i kølsvinets mastespor. Foto: Søren Stidsholt Nielsen.\nSå nåede vi så langt. Leder af Marstal Søfartsmuseum Erik Kromann (tv), Marstal og rigger fra Assens Skibsværft Bent Hartvig Nielsen, Tåsinge. Foto: Søren Stidsholt Nielsen.


Efter smittespredning: Odense Kommune sætter fokus på tætbefolkede boligområder\nSkrevet den 19. marts 2021 kl 16:48 Af Stine Kjølby Christensen\nDer hvor mange bor tæt, er der en forøget risiko for at smitte med covid-19 sker hurtigere end i andre boligområder.\nPå det seneste har Odense Kommune på baggrund af dialog med Styrelsen for Patientsikkerhed kunne konstatere, at der også er øget smittespredning i andre tæt befolkede boligområder end Vollsmose.\nKonkret er incidensen for Odense i dag 115,7 med i alt 237 smittede indenfor de sidste syv dage.\nI Vollsmose er der i alt 48 smittede og en incidens på 525,0 – det er en halvering sammenlignet med for en uge siden.\nDer er umiddelbart ingen sammenhæng mellem smittede i Vollsmose og de udbrud, der ses andre steder i byen, men fælles er, at det ofte opstår der, hvor folk bor tættere på hinanden.\nEt forebyggende initiativ\nSammen med Styrelsen for Patientsikkerhed følger Odense Kommune udviklingen i smitte tæt i sogne med tætbefolkede boligområder.\nKommer incidensen i et sogn over 200 og er der mere end 10 smittede, vil vi have en øget opmærksomhed på ekstra forebyggende indsatser i området. Det skal ske i tæt samarbejde med boligorganisationer og private udlejere.\nBorgmester Peter Rahbæk Juel har derfor sammen med repræsentanter fra sundhedsberedskabet i dag holdt møde med de almene boligorganisationer i Odense for i fællesskab at drøfte, hvordan der bedst sættes tidligt ind med forebyggende initiativer.\nDe private udlejere af større boligkomplekser kontaktes også og fokus er bl.a. på tiltag som øget rengøring af fællesarealer, opsætning af spritdispensere i alle opgange og mere kommunikation om testmuligheder og isolation.\n“Det er bekymrende, når vi ser smitteudviklingen i de forskellige bydele, og derfor er det vigtigt, at vi handler hurtigt, så smitten ikke når at udvikle sig.\nTest, isolation og afstand er vejen frem, og værktøjerne skal også i spil ved mindre lokale udbrud i byen.\nDet er afgørende vigtigt, at vi er fælles om at løfte indsatsen, og derfor er jeg glad for det nu endnu tættere samarbejde med boligorganisationerne om at forebygge smitteudbrud,” siger borgmester Peter Rahbæk Juel.\nTiltag fra Vollsmose bredes ud\nI forbindelse med den generelle opmærksomhed på Vollsmose, er der som noget nyt også blevet oprettet en rådgivningsenhed bemandet af fire to-sprogede nøglepersoner fra området.\nHver dag hele ugen står de til rådighed og hjælper beboerne med at afklare spørgsmål om alt fra smitteforebyggelse, selvisolering, karantæne til test og oplyse om vaccine.\nForeløbig er enheden nedsat for to måneder, men der vurderes løbende, hvad behovet er og om det skal forlænges yderligere.\nDerudover vil den taskforce i området, som Odense Kommune nedsatte i februar, fremadrettet også komme byens øvrige bydele til gavn, så den kan arbejde ind i andre boligområder i byen, hvor smitten pludselig stiger og der er brug for et øget fokus.\n“Det betyder, at så snart der er antydning af en smittestigning et sted i Odense, så sætter vi hurtigt og forebyggende ind. Vores Taskforce er klar til at rådgive og gå i dialog med boligorganisationer, private udlejere og beboerforeninger i et område, så vi ved fælles hjælp får bremset et udbrud, inden det når at sprede sig,” forklarer borgmester Peter Rahbæk Juel.\nOdense Kommunes sundhedsberedskab overvåger dagligt smitteudviklingen i Odense og vil sammen med Styrelsen for Patientsikkerhed er en øget opmærksomhed i de områder, hvor incidensen er over 200 og mere end 10 er smittede.\nOdense Kommune vil ligeledes løbende kontakte boligforeninger og udlejere, hvor der kan være behov for en øget opmærksomhed.


Find et billigt hotelophold i Lemvig hos Risskov Bilferie\nTag på miniferie i Lemvig\nRisskov Bilferie » Danmark\t» Lemvig\nTag en tur til Lemvig og nyd den vestjyske gæstfrihed mens I besøger byen som ligger ved den vestlige vig af Limfjorden. Lær mere om den enestående historie som er helt unik for Lemvig, store ildebrande og stormfloder, der satte sine præg på byen og har skabt den som den er i dag.\nHvad med at tage en tur forbi havnen og få en frokost, og oplev summen af liv, aktiviteter, koncerter, fødevarefestival, musikfestival og så meget mere som Lemvig havn har at byde på. Dog var fiskeri ikke hovederhvervet i Lemvig, men derimod landbrug, hvilket gjorde at byen skilte sig ud fra andre havnebyer. Dette afspejler sig i dag ved at havnen er blevet til en lystbådehavn som tiltrækker både lokale og turister.\nEr børnene med på turen, og er de til fart og sjov, så er en tur forbi Lemvig Skatepark et must. Her har de mulighed for at udfolde sig på skateboard, løbehjul, BMX eller rulleskøjter, hvad enten de er nybegyndere eller øvede. Her kan I hygge jer og bliver I sulten i løbet af dagen, er der rig mulighed for at få sulten stillet, da parken ligger centralt og giver jer masser af udbud.\nEn tur med Bjergbanen er også en god oplevelse for hele familien. Tag toget fra Lemvig Station og ned til havneområdet. Det specielle ved denne tur er at selvom den er meget kort så er der et fald på over 30 meter. Denne tur kan opleves i sommermånederne og ved specielle arrangementer.\nEr natur og stilhed i højsædet, så er en vandretur ved Kappel nord for Lemvig et naturligt valg. Gå op ad det 100 m høje bakkedrag med frodige markeder furet af skovklædte slugter. I vil gå på strandbredden langs Limfjorden, med de dybe græs- og skovklædte kløfter, de åbne bakker med vide udsigter over Limfjorden og Lem Vig.\nEller tag en tur igennem Sødalen, hvor man kan komme væk fra nutidens støj og vrimmel, og i stedet nyde stilheden i naturen. Det unikke ved denne vandring er de forskellige landskabstyper, der er dannet under istiderne. Her balancerer man på smalle stier, hopper over bækken, det ene øjeblik er man oppe, det andet er man nede i den dybe dal.\nLær mere om Lemvigegnen med et besøg på Lemvig Museum. Se de forskellige udstillinger, som fortæller om livet og kunsten på egnen gennem tiderne. Her kan de voksne udforske maleren Niels Bjerre og digteren Thøger Larsen, mens børnene kan tage på bogstavjagt, høre historier, lege i haven eller bondestuen, eller gå på opdagelse i oldtiden.\nHar kunst interesse, er en tur via skulpturstien et spændende alternativ. Her kan I se 54 værker af billedhuggeren Torvald Westergaard, som var et af Lemvigs bysbørn. Der er også mulighed for at se Museet for Religiøs Kunst, hvor Bodil Kaalunds samling er at finde sammen med skiftende udstillinger. Dette har sit udspring i den store udsmykning af Lemvig Kirke.\nMed et hotelophold tæt ved Limfjorden kan I holde en billig og begivenhedsrig miniferie med Risskov Bilferie. Så pak bilen og tag afsted.\nFrisk havluft i Vestjylland


Hotel & Landgasthof Ragginger i Nussdorf Am Attersee til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nHotel & Landgasthof RaggingerDorfstrasse 42, Nussdorf Am Attersee, Nussdorf Am Attersee, Østrig, 4865 - Se på kortFantastisk8,9Baseret på111anmeldelserHotel & Landgasthof RaggingerSe flere billederLobbySe flere billedergolfbane (på stedet)Se flere billeder8,9 Fremragende gæstebedømmelseSe alle anmeldelser"Friendly staff and delicious local cuisine. Free parking. A..."TomaqqCzech RepublicSe flere billeder8,8 Rigtig god placeringSe kortSe alle 33 billeder8,8Beliggenhed\nVærelsesvalgSe billederBusiness Dobbeltværelse (Business Double Room...20 m²1 king-size sengIndtast datoer for at se priserSe billederDobbeltværelse (Double Room)20 m²bruser1 king-size sengIndtast datoer for at se priserSe billederEnkeltværelse (Single Room)15 m²1 enkeltsengIndtast datoer for at se priser\nMere om Hotel & Landgasthof RaggingerEn oversigtMed en praktisk beliggenhed i Nussdorf Am Attersee er Hotel & Landgasthof Ragginger et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Hotel & Landgasthof Ragginger gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af gratis trådløst internet på alle værelser, bagageopbevaring, trådløst internet i fællesområder, parkering, restaurant. Som en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvækningsservice, opvarmning, skrivebord, telefon, satellit-/kabel-tv, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som privat strand, sauna, golfbane (inden for 3 km), dykning, fiskeri. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Hotel & Landgasthof Ragginger.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelser Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladt Tilgængelig i alle værelserfladskærms-TVsatellit-/kabel-TVtelefongratis vand på flaskesikkerhedsboks på værelsettelefonvækningopvarmningskrivebord Talte sprogengelskfransk Vis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mere


Aktuelt 3. kvartal 2006 - Ulnits.dk\n– Slaget om Gudenåen allerede tabt?\nMariager Fjord blæst til live igen\nLandsforeningen af Gylleramte flyver igen\nHævnen er sød – og dykkeren død…\nStorbønder øger pesticidforbrug\nInstitut for Miljøvurdering er på ny i fare\nKamp mod ulovlig gødning\nMillioner til danske ådale\nFransk blokade af “Rainbow Warrior II”\nFiskestop i Mariager Fjord\nHver femte laks dør nu af M-74\nØstersølaks fyldt med dioxin\nNorge satser milliarder på miljøvenlig energi\nGylleramte går til politiet\nAmazonas truet af tørke\nBonefish på Bahamas – igen på DR2\nKæmpebassiner må ikke tømmes i kloakken\nVarm sommer – tidligt iltsvind\nØkologisk fremgang i England\nTrussel mod økologiske svinebedrifter\nNorsk kystvagt vil borde trawler fra Guinea\nÅbent Hus ved Karup Å\nSkarvmassakre på svensk skærgårdsø\nÅl på 3,8 kg – 1,25 m lang…\nRøgede ål med parasitdræbemiddel\nRibe Amt holder hånden over dambrugere\nArbejdsløse skal bekæmpe bjørneklo\nAmter uenige om bekæmpelse af skarven\nLyde fra Regnskoven\nHistorisk sejr for hvalfangstlande\nFiskeolie godt for uvorne unger\n* – Slaget om Gudenåen allerede tabt?\nDer spilles for galleriet i denne tid, hvor slaget om Gudenåens fremtid snart skal slås. I den kommende Folketingssamling skal Tangeværkets videre eksistens og arbejdsvilkår nemlig behandles, og politikerne udtaler sig derfor oftere og oftere om sagen.\nMen måske er Gudenåens fremtid allerede afgjort. Faktum er nemlig, at der tilsyneladende allerede er indgået en slags “lokumsaftale” mellem Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti. I en e-mail af 13. oktober 2005 fra kontorchefen i Skov- og Naturstyrelsen til kontorchefen i Kulturarvsstyrelsen står der nemlig, at miljøordførerne i de tre regeringspartier i al hemmelighed har aftalt, at Tangeværkets koncession skal forlænges i yderligere mindst 10 år.\nDer står også i den pågældende e-mail, at man ønsker så megen ro om sagen som muligt – i hvert fald indtil december 2005, som er det tidligste, hvor regeringspartierne vil melde offentligt ud om Tangeværkets fremtid. Det lokale folketingsmedlem for Venstre i Ans, Kristian Pihl Lorentzen, går endda så vidt som til at anbefale en yderligere forlængelse af Tangeværkets koncession på hele 25 år.\nHvis dette virkelig er tilfældet, ser det sort ud for Gudenåen, der nu har ligget i lænker i snart 90 år – endda med et millionstort årligt statstilskud til Tangeværket. Venstres miljøpolitiske ordfører Eyvind Vesselbo har sågar slået fast, at et langt omløbsstryg ved Gudenåen intet har med naturgenopretning at gøre…\n* Mariager Fjord blæst til live igen\nSeptembers blæst var den medicin, som Mariager Fjord trængte til. Sådan forlyder det i hvert fald ifølge Nordjyske Stiftstidende fra biologerne i Nordjyllands Amt. Fjorden har som nævnt i dagspressen i løbet af sommeren været truet af totalt iltsvind.\nMuslinger og bunddyr fra fem meter og nedefter er døde, men biologerne mener ikke længere, at det er sandsynligt, at iltsvindet bliver totalt. Det er kun størsteparten af fjorden, som jævnligt afgår ved kvælningsdøden – primært på grund af landbrugets udledninger af næringssalte.\nIfølge Nordjyllands Amt står landbruget nemlig stadig for langt størseparten af udledningerne til fjorden.\n* Landsforeningen af Gylleramte flyver igen\nLandsforeningen af Gylleramte er klar til igen at overflyve gylletankene i Østjylland – for at se, om der nu er kommet styr på flydelagene.\nDen 15. oktober vil foreningen således atter booke et fly og fotografere gylletanke fra oven. Det skriver Holger Øster Mortensen fra foreningen i et debatindlæg i Politiken. Overflyvningen sker i håb om at identificere de landmænd, der ikke har flydelaget i orden.\nI august fløj foreningen første gang en tur over gylletankene. Den gang blev to landmænd efterfølgende anmeldt for manglende flydelag over gylletanken, men da reglerne giver ret til en 14-dages periode efter udbringning af gylle, i hvilken der skal genetableres flydelag, så kom der ikke noget ud af den politianmeldelse.\nMen nu forsøger foreningen så igen. Og denne gang duer undskyldningen om de 14 dage ikke. Ifølge Miljøcenter Østjylland skal flydelaget nemlig være i orden igen 15. oktober, da sidste udkørsel med gylle er 30. september.\nDet skal blive spændende at se, hvordan det da står til med flydelagene….\n* Hævnen er sød – og dykkeren død…\nEn fridykker fra Florida, der for nylig blev fundet død, blev angiveligt druknet af en stor havaborre, som han selv havde harpuneret. Det oplyser politiet fra Monroe County i Florida, USA.\nDen 42-årige mand var dykket ned på omkring 7-8 meters dybde ud for Florida, og her harpunerede han den store fisk. Men i stedet for at følge godvilligt med op til overfladen, lykkedes det tilsyneladende fisken at tage livet af ham, fortæller politiet.\n– Det ser ud til, at fisken har fået snoet linen fra harpunen rundt om mandens ankel og derefter er dykket ned i et hul i koralrevet og på den måde har fastgjort manden effektivt til havbunden, så han er druknet, forklarer de til Reuters.\n* Storbønder øger pesticidforbrug\nStrukturudviklingen øger forbruget af sprøjtemidler, fordi de store landmænd sprøjter efter planer i stedet for efter behov. Det mener i hvert fald Det Økologiske Råd.\nDet er strukturudviklingen skyld, at landbruget har svært ved at leve op til politikernes krav om at skære ned på forbruget af sprøjtemidler. Derfor skal nye midler tvinge de store landmænd til at sprøjte efter behov i stedet for efter sprøjteplaner, anbefaler rådet.\nRådet peger på, at udviklingen mod større landbrug har øget forbruget af pesticider, fordi de store landmænd med meget jord har for meget at bestille til at kende deres marker ned i detaljen. Derfor er det lettere for dem at sprøjte efter en plan – uanset om der er behov eller ej. Den samme tendens går igen hos husdyrproducenterne, som har deres fokus på dyrene og derfor får konsulenten til at udarbejde en sprøjteplan.\nKun de små og mellemstore landmænd, der kender mark og afgrøde til mindste detalje, baserer deres forbrug af pesticider på en god fornemmelse for behovet, mener Det Økologiske Råd.Derfor foreslår rådet politikerne, at alle landmænd på mere end 50 hektar får pligt til at dokumentere, at de lever op til “Godt Landmandskab” – hvor landbruget selv lover kun at benytte bekæmpelsesmidler, når der er konstateret et behov.\nDokumentationen skal indeholde oplysninger om behandlingsindex for hver enkelt afgrøde, og hvis måltallet overskrides væsentligt, skal landmanden få en konsulent til at registrere udbredelsen af det ukrudt, der er årsag til det øgede behov for at sprøjte.\n* Institut for Miljøvurdering er på ny i fare\nVenstres miljøordfører Eyvind Vesselbo mener, at man ikke får noget for de 16 millioner kroner, som det hvert år koster at holde liv i Institut for Miljøvurdering (IMV).\nOprindelig var det selveste statsminister Anders Fogh Rasmussen (V), der stod bag oprettelsen af Institut for Miljøvurdering (IMV) og som valgte statistikeren Bjørn Lomborg til dets direktør – uden mulige modkandidater. Nu er kritikken imidlertid voksende, fordi resultaterne udebliver. Konkrete bud på, hvor man får mest miljø for pengene, efterspørges. Hos de konservative er der dog fortsat fuld opbakning, mens SF ikke uventet er negativ over for IMV.\n“Hvad laver de mange mennesker, der er ansat hos Institut for Miljøvurdering?,” spørger Venstres miljøordfører, Eyvind Vesselbo.“De skulle lave kritiske analyser og skabe debat. Men de rapporter, de producerer, kan vi ikke bruge til noget. Den seneste rapport, “Green roads to growth”, var ikke andet end fotokopier fra en konference, som i øvrigt ikke førte til noget som helst. Derfor er det på tide, at instituttet begynder at lave det, det er sat til,” mener Vesselbo.\nDansk Folkepartis miljøordfører, Jørn Dorhmann, går endnu længere: “Vi vil have en undersøgelse af, om man ikke kan bruge de 16 mio. kr., det koster at drive instituttet, på en bedre måde. I stedet for bare at producere papir, som ingen bruger til noget som helst, burde instituttet løse den opgave, det var sat i verden for at løse – nemlig at være debatskabende. Det sker ikke i dag. Tværtimod kører det ad Pommern til,” mener Jørn Dohrmann.\nDirektør Peter Calow fra Institut for Miljøvurdering kan ikke forstå kritikken. “Vi skaber debat i pressen både i Danmark og i Europa. Det gjorde vi med vores rapport om kørselsafgifter i København, og det gjorde vi med vores rapport om motorvejen ved Silkeborg.“\n* Kamp mod ulovlig gødning\nPoliti, Skat og Fødevareministeriet vil sammen standse landmænd, der ulovligt køber gødning i Tyskland og efterfølgende snyder med deres gødningsregnskaber.\nUdveksling af oplysninger mellem Fødevareministeriet og Skatteministeriet samt en mere effektiv politikontrol på landevejene skal få bugt under danske landmænd, der køber gødning i Tyskland og ikke indfører det i deres gødningsregnskab. Men landbruget bør også selv gøre noget ved de brodne kar, mener fødevareminister Hans Christian Schmidt (V):\n– Jeg synes, at landbruget selv skal rydde op i egne rækker og gå ud og sige, at det her simpelthen ikke er i orden. Det er helt forkert og helt uanstændigt, at man henter gødning andre steder og ikke følger spillereglerne, sagde Hans Christian Schmidt, da han for nylig var i samråd i Folketingets fødevareudvalg om den ulovlige gødningstrafik.\nDanske landmænd skal overholde skrappe miljøregler og føre nøje regnskab med den gødning, de spreder ud på deres marker. Dette for at mindske udledningen af kvælstof til og dermed undgå iltsvind i de danske farvande.\n* Millioner til danske ådale\nNaturen i de danske ådale skal i de kommende år have et markant løft. Det mener i hvert fald miljøminister Connie Hedegaard (K)\nMiljøministeren vil bruge en stor del af de ekstra 700 mio. kr., som regeringen over fire år ekstra har afsat til naturgenopretning, på at forbedre naturen i ådalene. Det oplyste ministeren på en konference i Vestjylland om prioriteringen af fremtidens natur.\nDermed opnår regeringen at slå mange fluer med ét smæk. Dels er mange ådale såkaldte Natura 2000 områder, og dels vil en indsats her bedre chancen for at opfylde kravene i EU’s Vandrammedirektiv. Opkøb af jord i ådalene er billigere end andre steder, da denne jord typisk er dårlig at dyrke. Endelig opnår ministeren at skabe synlige naturforbedringer, der har rekreative værdi for befolkningen.\n– Vi er i øjeblikket i gang med at lave en bruttoliste over, hvor vi får mest ud af at investere pengene, siger Connie Hedegaard til Ritzau.\n* Fransk blokade af “Rainbow Warrior II”\nFranskmændene har som bekendt længe haft et noget anstrengt forhold til miljøorganisationen Greenpeace.\nDels var det Greenpeace, der i sin tid rettede verdens øjne mod Frankrig, da de i sin tid uhæmmet fortsatte med tvivlsomme atomprøvesprængninger i det sydlige Stillehav. Det var som bekendt også franske efterretningsfolk, der nogle år senere sænkede den første “Rainbow Warrier” – med et besætningsmedlems utilsigtede død til følge.\nOg nu har den så været gal igen. Omkring 20 fiskerbåde omringede sidst i august “Rainbow Warrier II”, da det var på vej ind til havnen i Marseille i det sydlige Frankrig. Årsagen til blokaden var en påstand fra Greenpeace om, at de franske fiskere bryder fiskekvoterne på den blåfinnede tunfisk.\nBlokaden blev ophævet et par dage senere, da besætningen ombord på det store Greenpeace-skib gik med til at blive bugseret til en ukendt sted – af intet ringere end den franske flåde. Striden havde da grebet om sig, idet både færger og fragtskibe til sidst heller ikke kunne komme til og fra havnen.\nDet var blandt andet det franske tunfiskeri, som i sin tid trak tæppet væk under de store tun, der i 1930’erne, 40’erne og 50’erne gæstede danske farvande. Den blåfinnede tun fødes nemlig i Middelhavet, hvorfra den siden trækker ud i Atlanterhavet for at æde sig stor – op mod 400 kg!\n* Fiskestop i Mariager Fjord\nDet omfattende iltsvind i Mariager Fjord fik torsdag den 24. august fødevareminister Hans Chr. Schmidt (V) til at indføre et fiskestop i fjorden med udgangen af søndag. Stoppet gælder kun den inderste del af fjorden, som er hårdest ramt af iltsvindet.\nVed det store og altomfattende iltsvind, som lagde fjorden død i sensommeren 1997, havde mange lokale fritidsfiskere kronede dage. I stedet for at frede og hjælpe de gispende fisk, som endnu ikke var døde, havde fritidsfiskerne travlt med at opfiske de mange fisk, som havde samlet sig på de sidste områder med blot en smule ilt i vandet. Ikke for at hjælpe dem, men for at sælge dem. Der tales stadig om de mange gispende fisk og de efterfølgende gyldne dage med salg af kulsorte fisk fra den døende fjord…\nDet er for at undgå en gentagelse af dette slagteri, at fødevareministeren nu indfører et fiskestop for inderfjorden. Stoppet gælder foreløbig for resten af året, men hvis situationen bedres, kan forbuddet ophæves og fiskeriet genoptages, oplyser ministeren.\n* Hver femte laks dør nu af M-74\nTilbage i 1974 oplevede man, hvordan en stor og stigende del af lakseyngelen i klækkerierne omkring Østersøen døde af en ny og mystisk sygdom.\nSygdommen blev kaldt M-74 efter årstallet. “M” står for enten “Mystisk”, da man ikke kunne finde årsagen, eller “Miljø”, da man mistænkte Østersøens forurenede vande for at have skylden.\nLangt senere fandt forskerne ud af, at sygdommen helt enkelt skyldes mangel på vitamin B-1 eller thiamin, og at den kunne kureres ved at give lakseyngelen vitaminet i deres foder. Det kunne man i sagens natur ikke gøre med vildlaksene, som har været i konstant tilbagegang i de sidste mange årtier.\nNu ser det så ud til, at M-74 igen vokser i omfang. Nu dør nemlig hver femte laks i Bergeforsen nord for Sundsvall.I 2002 blev det konstateret, at 36 pct. af lakseyngelen ramtes af sygdommen. Da sygdommen var på sit højeste, oplevede man dødeligheder på helt op mod 90%.\nForskere har stadig mistanke om, at forurening og/eller overgødskning af Østersøen kan være årsag til M-74. Interesserede kan læse mere om sygdommen under “Artikler”.\n* Østersølaks fyldt med dioxin\nDer har nu i længere tid hersket tvivl om, hvor højt indholdet af giftstoffet dioxin egentlig er i kødet på østersølaks fanget i farvandet omkring Bornholm.\nDe første undersøgelser viste, at de fleste østersølaks havde et alt for højt indhold af dioxin i kødet. Senere undersøgelser fastslog, at det især var gamle og dermed store laks, som overskred grænseværdierne.\nEfter den første panik landede man derfor på et kompromis, hvor kun laks mindre end 4 kg kunne fanges og videresælges. De mindste laks viste sig ikke uventet at have det mindste indhold af dioxin, da de jo har tilbragt mindst tid i Østersøens forurenede vande.\nHer til efteråret skærper EU reglerne for indholdet af dioxin i fisk, og det er derfor foreløbigt besluttet, at der efter 4. november 2006 kun må fanges laks mindre end 2 kg. Det skriver Ritzau i en notits.\nMan må spørge sig selv, hvordan i alverden det skal lade sig gøre kun at fange så små laks? Selv som lystfisker er det jo sjældent at støde på så små østersølaks ud for Bornholm. Endvidere må man spørge sig selv, hvad der så skal ske med de tusinder af laks over 2 kg, som uundgåeligt vil blive fanget, men som ikke længere må indhandles.\n– Skal de fanges blot for at destrueres eller hvad?\n* Norge satser milliarder på miljøvenlig energi\nNorge investerer 20 milliarder norske kr. i en fond, der skal styrke anvendelsen af alternativ energi og effektivisere udnyttelsen af energi.\n– Det er en ambitiøs satsning, som bekræfter Norges position som en førende nation inden for udviklingen af vedvarende energi, sagde olie- og energiminister Odd Roger Enoksen mandag, da den norske plan blev præsenteret.\nDer vil blive afsat 10 milliarder no. kr. (ca. ni mia. kr.) i finansåret 2007 og yderligere ti milliarder no. kr. i 2009. Afkastet fra fonden skønnes at blive 800 mio. no. kr. om året, og de skal finansiere udviklingen af bioenergi, vindkraft, vandkraft og energieffektivisering.\nDet bliver det statslige energiselskab Enova som skal forvalte afkastet. Det kommer oven i de 700 mio. no. kr., som Enova årligt administrerer.\nSagen minder ikke så lidt om akvakulturen, hvor Danmark længe var førende. Men den danske stat så ikke potentialet i tide, hvorfor branchen sakkede bagud i den internationale konkurrence. Den norske stat så derimod potentialet – med det resultat, at Norge i dag er verdens førende nation, hvad intensivt fiskeopdræt angår…\n* Gylleramte går til politiet\nRigtig mange danske landmænd overholder ikke reglerne: De overdækker ikke deres gylletanke, som loven foreskriver. Der er flere grunde til den lovpligtige overdækning: Dels ønsker man af hensyn til miljøet at holde udslippet af kvælstof til atmosfæren nede. Og dels ønsker man af hensyn til naboerne at begrænse stanken.\nFredag den 18. august tog Landsforeningen for Gylleramte så på en flyvetur over Samsø og Odder kommuner. Formålet var fra luften at tjekke, om gyllebeholderne på områdets svinefarme nu også havde det lovpligtige lag af halm til overdækning.\nForeningen konstaterede ved overflyvningen, at op imod halvdelen af gylletankene i Samsø og Odder Kommuner ikke har det lovbefalede flydelag. Onsdag formiddag meldte foreningen så to landmænd til politiet i Skanderborg, og flere politianmeldelser er på vej.\n* Amazonas truet af tørke\nAmazonas – verdens største regnskovsområde – er i akut fare for at blive forvandlet til ørken. Det vil få katastrofale konsekvenser for verdens klima, lyder det advarende fra forskere.\nAmazon-området er klodens vigtigste CO2-reservoir, men processen mod et stort, goldt område kan tage fart allerede næste år, viser studier i Amazonas, udført af Woods Hole Research Centre i Massachusetts, USA. Det skriver dagbladet The Independent.\nAllerede i fjor var der tørketilstand, og de mægtige regnskovsområder kan ikke klare mere end to af den slags i træk.Videnskabsmændene siger, at hvis det går galt i Amazonas, vil tørken brede sig på den nordlige halvkugle og kan få den globale opvarmning til at accelerere. Sker det, er følgerne uoverskuelige.\nDe amerikanske forskere, som har opholdt sig i Amazonas, er selv overraskede over den dramatiske udvikling.Allerede i 2002 udførte de forsøg med at tildække et område af Amazonas på størrelse med en fodboldbane med plastic. Formålet var at se, hvordan arealet ville reagere uden regn. Sensorer blev tilsluttet for at måle resultaterne.\nTræerne klarede sig det første år uden vand. Det andet år borede træernes rødder sig langt ned efter vand og overlevede, men tredje år bukkede de under.Gentagen tørke i regnskoven vil uundgåeligt medføre brande og efterlade jorden glohed under solen. Næste skridt er omdannelse af regnskoven til en regulær ørken.\nEn skov betegnes som regnskov, hvis der måles mere end 2.000 mm regn om året. Visse tropiske regnskove får op mod 13.000 mm, mens tempererede regnskove, som vi kender dem fra Sydøen på New Zealand og Olympic Peninsula i Washington, USA, ofte får op mod 7.000 mm regn.\nDanmarks nedbørsmængde er til sammenligning ca. 700 mm årligt.\n* Bonefish på Bahamas – igen på DR2\n“Hvis det skal være sjovt, vildt og spændende – så er det bonefish. Sprængte forfang, vilde udløb og hajer, der svømmer tæt forbi, er hverdagsoplevelser, når vi tager med Steen Ulnits over på den anden side af Atlanten efter Bahamas’ vilde bonefish.”\nSådan skriver DR selv om programmet fra Bahamas, som genudsendes i morgen tirsdag den 22. august klokken 16.30. Sæt dig godt til rette, skru op for lyden og lad så de skrigende fluehjul underholde dig, mens Bahamas vilde bonefish trækker flere hundrede meter line af vore fluehjul!\nProgrammet er en genudsendelse fra 2004, hvor vi filmede programmet i løbet af tre fiskedage uden for højsæsonen.\n* Kæmpebassiner må ikke tømmes i kloakken\nStore plastikbassiner på op til 18.000 liter vand kan være de rene bakteriebomber, hvis ikke de jævnligt tilsættes en passende mængde kemi.Faktisk skal der så meget kemi til at holde et bassin rent, at vandet ved tømning ikke må hældes i kloakken. Det skriver dagbladet JydskeVestkysten.\n– Det er så afgjort forbudt at hælde det i de kloakker, som er beregnet til regnvand. Regnvandskloakkerne fører direkte ud i åer og vandløb. Og klorindholdet fra badebassinerne kan slå livet i vandløbene ihjel, siger Raymond Bjerk fra miljøafdelingen i Kolding Kommune.\nFor nylig var han nødt til at rykke ud til en mindre miljøulykke i Vonsild Å ved Kolding. Indholdet af et stort bassin var skredet ud ved et uheld under opfyldning og var havnet i den nærliggende å.Skaderne var dog begrænsede, fordi ejeren af bassinet ikke havde nået at fylde alle kemikalierne i vandet.\nFor øjeblikket kører en række kommuner landet over en kampagne, som skal få folk til at tænke over, hvad de fylder i regnvandskloakkerne. Det er til gengæld ikke forbudt at hælde klorvandet fra bassinerne ud på græsplænen eller i toilettet, siger Raymond Bjerk.\n– Vand fra toilettet og håndvasken bliver renset i rensningsanlæggene. Og græsplænen tager ikke skade, hvis man lader kloren stå og dampe af i cirka ti dage, inden man hælder det ud, siger Raymond Bjerk.\nMen kemikalierne er næppe til at undgå. Ifølge embedslægen for Sønderjyllands Amt, Henrik Kirkeby, kan der være virkeligt ubehagelige bakterier i bassinerne. Jo varmere vejr desto værre og flere bakterier.\n– De kan give hudproblemer og maveproblemer, siger embedslægen.\n* Varm sommer – tidligt iltsvind\nIltsvind hører til dagens orden og er udbredt i store dele af de danske farvande. Den lange periode med varmt sommervejr har skabt ekstra tidlige problemer med iltsvind flere steder i Danmark. Limfjorden er lige nu særlig hårdt ramt. Fiskene gisper efter vejret og søger grønnere græsgange, mens stationære bunddyr som muslinger og snegle dør, da de ikke kan flygte.\nDe seneste målinger viser, at omkring en sjettedel af Limfjorden nu er ramt af iltsvind:\n– I Limfjorden er der potentiale for iltsvind hvert år, men i år er det kommet meget tidligt på grund af den lange periode med varme og stille vejr, udtaler miljøtekniker i Viborg Amt Bent Jensen til Ritzau. Bunddyr som snegle og muslinger dør, når der mangler ilt på bunden, og allerede nu kan det konstateres, at rigtigt mange blåmuslinger i Limfjorden er døde.\nDanmarks Miljøundersøgelser (DMU) udgiver i næste måned årets første iltsvindsrapport. Det bliver givet ikke opløftende læsning…\n* Økologisk fremgang i England\nI 2005 steg salget af økologiske varer i England med hele 30 procent. Dette skal sammenlignes med en stigning på blot 1,5 procent i 2004. Tallene står at læse i den årlige rapport fra engelske Soil Association.\nDet er især økologiske müslibarer og riskiks, der står bag fremgangen. Denne varegruppe steg nemlig med hele 75 procent. Tilsvarende steg varer som ris og linser med 54 procent, og salget af økologiske færdigretter steg med 46 procent. Til gengæld faldt salget af økologisk brød og vin en lille smule.\n* Trussel mod økologiske svinebedrifter\nEt nyt lovforslag siger, at svin på grund af lugtgenerne fremover skal holdes mindst 100 meter fra nærmeste nabos grund.\nDet kan få uforudsete, men fatale konsekvenser for de økologiske svinebedrifter landet over. Mange kan ligefrem blive tvunget til at lukke, forudser både Dyrenes Beskyttelse og Økologisk Landsforening. Det kan nemlig være næsten umuligt at overholde for landmænd med økologiske svin, idet disses bedrifter ofte er små. Skal de økologiske svineproducenter holde deres svin 100 meter fra naboen, ender de med kun at have et minimalt stykke jord tilbage.\n“De vil blive ramt benhårdt af det her,” siger direktør Ole Münster fra Dyrenes Beskyttelse til Dagbladet Politiken. Poul Skovgaard, der er formand for svineudvalget i Økologisk Landsforening, anslår, at loven vil ramme halvdelen af de økologiske svineavlere. Formanden regner selv med at måtte dreje nøglen om…\nMan må håbe, at lovforslaget bliver ændret, så det også fremover vil være muligt at opdrætte glade og sunde økologiske grise – i modsætning til den industrialiserede produktion af penicillinsvin på landets mægtige svinefabrikker.\n– Men måske det er helt bevidst fra regeringens side?\n* Fritidsfisker død af “havkolera”\nDe usædvanligt høje vandtemperaturer, vi har været vidne til i denne sommer – nu snart fyrre dage i træk med vandtemperaturer over 20 grader – har givet grobund for nogle ondartede Vibrio-bakterier.\nHvis den farlige bakterie kommer ind i blodet via rifter eller skrammer, kan det medføre en kraftig blodforgiftning. Infektionen kan have mange ansigter og er især kendt fra Middelhavslandene, hvor mange erhvervsfiskere stifter et meget ubehageligt bekendtskab med den. Bakterien kan desuden være livsfarlig for folk med et svækket immunforsvar.\nEn 62-årig fritidsfisker fra Amager, der søndag den 23. juli blev smittet og indlagt med den såkaldte “havkolera”, efter at han havde fisket i Øresund, bukkede mandag under for sygdommen. Den 62-årige havde dårligt hjerte og indopereret pacemaker. Han hjalp til med nogle ål i havnen i Kastrup. Det er sandsynligvis gennem berøring med disse, at han er blevet smittet med havkolera.\nDen 62-årige fritidsfiskers død får dog ikke myndighederne til at udstede badeforbud. Det er nemlig ikke farligt at sluge en mundfuld havvand med bakterien. Der skal udvendige rifter og skrammer til. Sundhedsstyrelsen fastholder derfor, at kun mennesker, der i forvejen er sårede eller svækkede, skal udvise forsigtighed.Alle andre kan fortsat med sindsro springe i bølgen den blå – eller blågrønne.\nDe giftige blågrønalger har nemlig også kronede dage i sommervarmen – så meget, at kysterne mange steder driver med tyk, blågrøn algesuppe. De mange alger udskiller giftige eller i bedste fald irriterende stoffer, som kan forårsage maveonde og hudirritation hos badegæster. Der er sågar eksempler på, at hunde, som har drukket af vandet, er døde af det. Myndighederne har derfor udstedt badeforbud flere steder.\n* Norsk kystvagt vil borde trawler fra Guinea\nRegeringen i Norge har givet landets kystvagt grønt lys til at borde trawleren “Kabou”, som har fisket ulovligt i farvandet Smuthullet i Barentshavet nord for Norge, oplyser den norske statsradiofoni, NRK.\nDet stod klart, efter at fartøjets flagnation, Guinea, onsdag aften over for det norske udenrigsministerium godkendte en sådan bording. Men den omstridte trawler befandt sig onsdag ud for Bjørnoya i et farvand, hvor Norge ikke kan arrestere skibet.\nDen norske kystvagt har i den sidste uges tid arbejdet på at finde lovhjemmel til at kunne borde trawleren. En FN-traktat, som omhandler fiskeri på åbent hav, er ifølge den norske kystvagt den aktuelle hjemmel.\n* Åbent Hus ved Karup Å\nFra 11. til 13. august 2006 afholdes for 6. gang Karup Å Fiskekonkurrence – en af Danmarks største fiskekonkurrencer. Overskuddet fra konkurrencen går ubeskåret til opdræt af Karup Å havørreder og vandpleje i Karup Å systemet.\nDer er i år en præmiesum på ca. 80.000 kr., og konkurrencen er igen i år bl.a. sponsoreret af de seks kommuner, der grænser op til åen. Der er en førstepræmie på ca. 15.000 kr. samt mange store præmier til de øvrige placeringer samt til lodtrækning blandt alle deltagerne. Bag konkurrencen står Karup Å Sammenslutningen, der repræsenterer samtlige lystfiskerforeninger langs Karup Å. Konkurrencen afvikles i samarbejde med lodsejerne langs åen.\nKarup Å Fiskekonkurrence er noget særligt på grund af de mange velvoksne havørreder, de store præmier samt adgang til fiskevand, der normalt er forbeholdt de få. Da konkurrencen nu er blevet kendt blandt lystfiskere, forventes de ikke kun at komme fra Midtjylland, men fra hele landet. Det forventes ligeledes, at flere af kommunerne langs Karup Å vil være repræsenteret af borgmesteren ved præmieoverrækkelsen.\nOpdræt og udsætning af havørreder er fortsat nødvendig for havørred stammen i Karup. Først når bestanden er blevet noget større, og når flere af de tilstødende vandløb er blevet gjort egnet til havørredyngel, vil bestanden blive selvbærende. Indtil da er det af største betydning, at arbejdet med opdræt og vandpleje fortsætter, hvilket ikke kun er til gavn for lokale lystfiskere, men i høj grad også for turismen og kommunekassen i de tilstødende kommuner.\nAktiviteter, spisning, indvejning, præmieoverrækkelse m.m. finder sted ved Trevad Ørredpark, der ligger mellem Hagebro og Skive.\nYderligere oplysninger om program, regler og aktiviteter kan hentes på www.karupaa.dk eller ved mail til svaerdborg@mail.dk\n* Farlige fjæsinger\nDe rekordhøje vandtemperaturer gør det til højsæson for badegæster og dermed også højsæson for fjæsingstik.\nDen store fjæsing, hvis latinske artsnavn er drabelige Trachinus draco, er faktisk ganske lille. I hvert fald bliver den sjældent større end 40 cm og kan da være op til 20 år gammel. Selv da vejer den i regelen under det halve kilo.\nTidligere blev fjæsingen ofte anvendt som ørredfoder i landets mange dambrug. Ellers har den været forbeholdt erhvervsfiskerne selv, som satte pris på dens faste og velsmagende kød. Som vidste, hvordan den lille giftige fisk skulle håndteres, så man ikke stak sig på piggene. Dem er der tre af – én i rygfinnen og én på hvert af gællelågene.\nGiften er potentielt dødelig, men man kender kun til tre dødsfald, som med sikkerhed skyldes fjæsingstik. Det ene er fra England, det andet fra Tyskland og det tredje fra Mallorca. Altsammen i løbet af ikke mindre end 136 år. Ingen dødsfald er registreret herhjemme – trods perioder med mange fjæsinger og mange fjæsingstik. Det var kun i Kirks historie “Fiskerne”, at en slet fisker velfortjent fik Guds straf – i form af et fjæsingstik – og døde.\nMen er fjæsinggiften normalt ikke dødelig, så er fjæsingstik altid meget smertefulde. Smerten er øjeblikkelig og breder sig hurtigt fra den stukne finger eller hånd til hele armen, armhulen og hjerteregionen. Der kan opstå hævelse, koldsved og svimmelhed samt i sjældnere tilfælde stivnede fingerled. Mange af de ældre fiskere fra Anholt kunne fremvise sådanne stive fingre efter fjæsingstik.\nBehandlingen er simpel: Giften indeholder et protein, som ikke er varmebestandigt og som derfor hurtigt denaturerer eller nedbrydes, hvis man placerer det stukne område i varmt vand. Vandet skal være så varmt, som man overhovedet kan tåle det – så det gør ondt i sig selv.\nUdvikler stikket sig fra lokale smerter til en allergisk reaktion i hele kroppen, bør man hurtigst muligt søge læge.\n* Hidsig havlampret\nEn tysk turist fik sig en slem forskrækkelse, da han for nylig badede i farvandet ud for Skovmose på Sydals. Han blev nemlig angrebet af noget så eksotisk og sjældent som en havlampret, der bed sig fast i hans ene arm med sin tandbesatte sugeskive.\nLampretter kaldes også for “rundmunde”, da deres mund er cirkelrund og består af en sugeskive med spidse raspetænder. Lampretterne lever af at suge sig fast på andre og større fisk, som de så parasitterer på. Ofte til stor skade for værtsfisken, der kan have en halvt så stor eller sågar større snylter siddende på sig. Det dør den ofte af – i hvert fald på sigt.\nMange fisk slipper dog af med lampretterne, som måske selv slipper taget frivilligt. I hvert fald er det ikke usædvanligt at se velvoksne fisk som laks og havørreder med store og cirkelrunde ar efter lampretternes sugeskiver.\nLampretterne gyder som laks og ørreder i ferskvand, men kun en enkelt art vokser i lighed med laks og havørred op i saltvand – havlampretten. Men det er heldigvis uhyre sjældent, at sidstnævnte forgriber sig på badegæster!\n* Hysteriske hornfisk\nHornfisk er hurtige og hektiske fisk – det ved alle lystfiskere. Men at hornfisk også kan være hysteriske – det ved nok de færreste.\nDet er imidlertid en kendsgerning, at hornfisk i adskillige tilfælde har udløst allergiske reaktioner hos personer, der har spist dem. En slags hævn efter døden, kunne man sige, men en selvforskyldt sådan. Allergireaktionen skyldes nemlig begyndende nedbrydning af fiskekødet efter fangsten – grundet ultilstrækkelig nedkøling.\nDet er forbløffende mange tilfælde af allergi, som de hysteriske hornfisk har udløst. Ifølge Fødevarestyrelsen har der siden 1997 været næsten 200 registrerede tilfælde af histaminforgiftning i Danmark forårsaget af diverse fisk. 1997 var et mærkeår, idet man da registrerede hele 65 tilfælde, hvor danske hornfisk havde forårsaget histaminforgiftningen.\nSymptomerne på en sådan forgiftning er kvalme, hovedpine og opkastning kombineret med hjertebanken og diarré samt prikken i fingrene og på tungen. Og det er ikke kun hornfisk, der kan udløse allergireaktioner. Det kan også makrel og tun samt den mere eksotiske smørfisk. Alle indeholder de nemlig store mængder frit histidin, som kan omdannes til det allergifremkaldende histamin.\nFødevarestyrelsen har forsket i forholdene og kan i dag konkludere, at det er opbevaringen af de fangede fisk, som skaber problemerne. Holdes fiskene blot tilstrækkeligt nedkølede – koldere end 5 grader C – er dannelsen af histamin meget begrænset. Det samme er tilfældet, hvis fiskene opbevares i en kunstig atmosfære bestående af 60% kvælstof og 40% kuldioxid.\nProblemet forstørres måske af den kendsgerning, at hornfisk bedst kan udbenes, når de har “mørnet” lidt. Hos fiskehandleren ser man derfor først de hele og ferske hornfisk, lidt senere de udbenede fileter og til sidst fiskefarsen. Og histaminindholdet stiger under hele forløbet…\n* Skarvmassakre på svensk skærgårdsø\nSveriges Radio fra Östergötland fortæller, at flere end 600 skarver er blevet dræbt af ukendte gerningsmænd på den lille skærgårdsø Tärneör syd for Arkösund.\nDa lensstyrelsen besøgte øen sidst i maj, fandt man 250 skarvpar på rede. Da man vendte tilbage igen i starten af juli, var der ikke en eneste levende fugl tilbage. I stedet fandt man flere hundrede døde skarvunger. Lensstyrelsen har meldt sagen til politiet, der nu efterforsker den.\nHistorien vækker minder om den danske ø, hvis skarvkoloni for nogle år siden fik besøg af udsatte mink, som hurtigt fik ryddet op i kolonien. Sagen viser endnu en gang, at sådan kan det gå, når de ansvarlige myndigheder ikke lytter til lokalbefolkningen. Som derfor føler sig magtesløse og ender med at tage sagen i egne hænder.\n* Stigende mængde torsk ved Grønland\nMens torskebestanden skranter sydpå, har den truede fiskeart fremgang på Grønland. Og både forskere og fiskere øjner chance for et større torskefiskeri om tre år, som også flere EU-lande vil få del i.\nI 2009 kan der være bæredygtig basis for en fiskekvote på omkring 150.000 ton torsk, skønner Grønlands Naturinstitut på baggrund af biologiske undersøgelser. Naturinstituttet er Hjemmestyrets sidestykke til Danmarks Fiskeriundersøgelser og rådgiver politikerne blandt andet om fiskekvoter.\nFremgangen skyldes, at den fordelagtige varme aflægger af Golfstrømmen, Irminger-strømmen, er kommet tilbage langs den østgrønlandske kyst efter mange års fravær. Og fremtidige fangster afhænger af, om den bliver der.\n– Vi er inde i en varm periode lige nu, der kan vare et år til 10 år eller 20 år, siger forsker ved Natur Instituttet Kaj Sünksen.\n– Fiskernes og fangernes organisation, KNAPK, er indstillet på at skåne torskeynglen, indtil bestanden er bæredygtig for fiskeri, siger den konstituerede direktør, John Biilmann.\n* Ål på 3,8 kg – 1,25 m lang…\nEn fritidsfisker var for nylig ude for at røgte sine åleruser fra Bønsvig Strand ved Præstø. Blandt flere ål af normal størrelse lå en kæmpe 1,25 meter lang ål, der senere viste sig at veje hele 3,8 kg.\n– Nu har jeg fisket i 40 år og aldrig set noget lignende. For 10 år siden fangede jeg en ål på 1,7 kg, men den her slår alle rekorder, siger han til Sjællandske. Og usædvanligt stor var den virkelig. Vægtrekorden for ål i Danmark ligger nemlig mellem 4,1 og 4,2 kilo. Den hidtil største ål blev fanget i en voldgrav i Vestsjælland i midten af 1990’erne.\nPå Ferskvandscentret Aqua i Silkeborg ærgrer man sig nu over, at fritidsfiskeren på Sjælland slog den store ål ihjel. I levende live kunne den nemlig være blevet en attraktion på Ferskvandscentret i Jylland!\n* Røgede ål med parasitdræbemiddel\nProducenten Hejnfelt Fisk / Skibby Røgeri ved Roskilde Fjord måtte i foråret trække et parti røgede ål tilbage, da de viste sig at indeholde et parasitdræbemiddel, som normalt anvendes til akvariefisk. Et middel, som bestemt ikke må indgå i nogen form for fødevareproduktion.\nÅlene stammer fra en svensk leverandør, der ikke kan eller vil forklare, hvordan det sundhedsskadelige stof er kommet i ålene. Hele partiet måtte trækkes tilbage, da sundhedsmyndighederne formodede, at produktet ikke overholdt gældende krav til fødevaresikkerhed.\n* Ribe Amt holder hånden over dambrugere\nRibe Amt beskyldes nu af Danmarks Sportsfiskerforbund (DSF) for at spænde ben for redningen af den truede fisk snæblen, som Danmark har fået 60 mio EU-kroner til.\nRibe Amt nægter at lukke dambrug på grund af skærpede landsdækkende miljøkrav. Amtet har derfor i strid med reglerne forlænget dambrugenes gamle tilladelser til at indvinde vand fra åerne. Dette kritiseres skarpt af DSF, som beskylder amtet for at omgås miljøreglerne. Sportsfiskerne har derfor klaget til Skov- og Naturstyrelsen for at få de midlertidige tilladelser erklæret ugyldige.\nFormanden for Ribe Amts udvalg for teknik og miljø, Thyge Nielsen, der er valgt for Venstre, forklarer, at der ikke har været tid nok. Han erkender samtidig, at forlængelsen af de gamle tilladelser sker for at beskytte dambrugene:\n“Vi ville lukke alle dambrugene, hvis vi ukritisk holdt os til reglerne. Vi vil ikke være sorteper for Miljøministeriet og lægge løkken om halsen”, udtaler Ribe Amts dambrugsvenlige Venstremand til dagspressen.\n* Arbejdsløse skal bekæmpe bjørneklo\nKontanthjælpsmodtagere og arbejdsløse indvandrere skal være med til at bekæmpe den farlige plante bjørneklo langs Kolding Å. Det mener i hvert fald naturvejleder Jørn Chemnitz fra Kolding.\nHans forslag kommer på baggrund af, at den nye Kolding Kommune overvejer, om der skal afsættes 300.000 kroner om året de næste tre år til at få styr på den forhadte plante.\n“Bekæmpelse af bjørneklo er et arbejde, som ikke kræver særlig faglig indsigt eller sproglig kunnen, og det kunne være et udmærket springbræt til arbejdsmarkedet,” siger Jørn Chemnitz til DR’s Kanal 94 i Vejle.\nHans forslag om at bruge kontantshjælpsmodtagere og arbejdsløse indvandrere er inspireret af beskæftigelsesministerens seneste udmelding om, at der er for mange ledige hænder i det danske samfund – trods rigeligt at bestille.\n* Amter uenige om bekæmpelse af skarven\nSkarven – for nogle en elsket havfugl, for andre et skadedyr af værste skuffe – skaber igen konflikt. Nu kan jyske amter således ikke enes om en plan for en forstærket bekæmpelse af fuglen, som fiskerne helst ser udraderet.\nSkarvens tilstedeværelse i den danske natur har i årtier været omstridt. Ringkjøbing Amt er skuffet over, at Viborg Amt ikke vil være med til at forstærke kampen mod skarven. I de vestjyske fjorde er bestanden af skarv faldet med 17 procent, men Ringkjøbing Amt ønsker alligevel, at skarvkolonier længere inde i landet også skal bekæmpes.\nDerfor har Ringkjøbing Amt bedt naboamterne, Viborg og Nordjylland, om at være medunderskrivere på et brev til fødevareministeren og miljøministeren. Men Viborg har takket nej, fremgår det af flere lokale medier.\nDet er da også Ringkjøbing Amt, der lider mest under skarvens tilstedeværelse. Her har man nemlig kunnet dokumentere, at op mod 80-90% af de udtrækkende ungfisk af laks og havørred fra Skjernå og Storå ender som skarvføde.\n* Lyde fra Regnskoven\nDirektøren for Randers Regnskov, Henrik Herold, bakker nu kritikerne af Tangeværket op. Danmarks største elkraftværk skal ryddes af vejen hurtigst muligt, mener han.\n“Det var ikke meningen, at Tangeværket nogensinde skulle have været. Derfor skal det ryddes af vejen,” siger Henrik Herold, der dermed støtter op bag de mange lystfiskere og miljøorganisationer, som gennem årene har kæmpet og stadig kæmper en hård kamp for at få fjernet det omstridte vandkraftværk.\nTangeværket blev etableret, da man i 1921 opdæmmede Gudenåen og samtidig skabte en stor kunstig sø, Tange Sø, ved Bjerringbro i Midtjylland. Herved trak Tangeværket endegyldigt tæppet væk under den oprindelige laksebestand i Gudenåen, som uddøde få år senere, da dens sidste gydepladser kom til at ligge på bunden af Tange Sø.\n“Som det er i dag, virker Gudenåen ikke, fordi fiskene på grund af Tangeværket ikke kan komme op i åen. Derfor skal man enten bortsprænge Tangeværket eller åbne sluserne, så laks og andre fisk frit kan komme op i Gudenåsystemet, som de kunne, før værket blev bygget,” lyder den markante melding fra Henrik Herold.\nHan mener, at politikerne skal tænke sig rigtig godt om, når de om kort tid skal vurdere en mulig forlængelse af Tangeværkets koncession til at producere strøm fra vandet fra Gudenåen. En mulighed kunne efter hans mening være at forlænge koncessionen med et eller to år, indtil man herefter i ro og mag kan nedlægge værket.\n“Elproduktionen fra kraftværket svarer i dag blot til, hvad et par store vindmøller kan producere. Derfor skal man nedlægge elproduktionen og blot bevare elværket som et museum. Samtidig skal man etablere et omløbsstryg, så der kommer vand nok til, at fiskene kan gå op i Gudenåen og tilbage i havet, selv om det vil sænke vandstanden i Tange Sø.”\nSåledes altså direktør Henrik Heriold fra Randers Regnskov. Interesserede kan læse mere i mine to bøger om laksen i Gudenåen: “Laks i Gudenåen” fra 1992 på Gads Forlag samt den nye “Gudenåen – Danmarks internationale laksevand” fra 2005 på Ulnits Bøger.\n* Historisk sejr for hvalfangstlande\nEt flertal i Den International Hvalfangstkommission (IWC) har netop vedtaget en ikke-bindende resolution om at få fjernet stoppet for kommerciel fangst. Japan, Norge og andre lande, som traditionelt stadig er tilhængere af kommerciel hvalfangst, noterede sig for nylig den første sejr for hvalfangerne i 20 år.\nPå et møde i IWC opnåede hvalfangstlandene et snævert flertal for en resolution, der stempler stoppet for hvalfangst som “ikke længere nødvendigt”. Resolutionen, der blev vedtaget med 33 stemmer for og 32 imod, fokuserer meget på, at hvalerne faktisk skader fiskebestandene. Jo flere hvaler i havene desto færre fisk til fiskerne.\nDet er dog kun en principiel sejr for hvalfangstnationerne. Kommerciel hvalfangst har været forbudt siden 1986, og det vil det fortsat være. Det kræver nemlig et flertal på tre fjerdedele af IWC-medlemmerne at ophæve det såkaldte moratorium, der forbyder hvalfangsten, og det er der jo med 32 stemmer mod 33 stadig meget langt til.\n* Fiskeolie godt for uvorne unger\nAustralske forskere har nu fundet ud af, at børn, der indtager en særlig sammensat diæt af omega-3 fiskeolier, opfører sig bedre end børn, der ikke får samme føde. Diæten reducerer nemlig mængden af dårlig opførsel, hyperaktivitet, utålmodighed og impulsiv opførsel.\nDe australske forskere baserer deres konklusioner på en undersøgelse af 132 børn i alderen 7 til 12 år. Efter 15 uger kunne 30-40 procent af forældrene til de børn, som havde taget fiskeolierne, berette om en mærkbart forbedret opførsel hos deres børn.\n“Samme positive tilbagemeldinger blev ikke givet fra en tilsvarende gruppe, der fik et placebo-produkt,” siger Natalie Sinn fra Sydaustraliens Universitet. “Placebo” er det lægevidenskabelige navn på snydeprodukter, der ikke indeholder samme virksomme stoffer som de rigtige – stoffer, der gives som kontrol til patienter, der ikke ved, at de får placebo.\nEn skole i London er også opmærksom på den mulige sammenhæng mellem mad og opførsel. Derfor har man iværksat en ni måneders forsøgsperiode, der skal give yderligere indblik i, hvordan ernæring og indlæring hænger sammen.\n* Hammerstor haj\nI snart ti år har amerikanske Bucky Dennis forsøgt at lande en stor hammerhaj på stang og line, men først nu er det lykkedes.Med en 10 kg’s pilrokke som madding fik Dennis for nylig den rekordstore hammerhaj på krogen ved Boca Grande Pass nær Fort Myers i Florida, USA.\nBucky Dennis og tre af hans venner sloges med den 4,5 meter lange hammerhaj i fem timer for enden af en 130 punds line, før det lykkedes at hale den indenbords.\n“Det var sjovt at fange den, men man skal ikke komme for tæt på – så bider den. Og det, den bider i, ryger af,” fortæller Bucky Dennis.\nDen hidtidige rekord for hammerhaj var på 450 kilo – en fisk, der ifølge amerikanske International Game Fish Association (IGFA) blev fanget i 1982. Først to måneder efter fangsten ventes Bucky Dennis rekordfisk at blive godkendt og kunne optræde i IGFA’s optegnelser over rekordfisk..\nBucky Dennis, der til daglig er kaptajn på en lystfiskerbåd, har doneret hammerhajen til hajforskningscenteret Mote Marine Laboratory i Sarasota, Florida, som planlægger at udstille den imponerende fisk.


Light-Point Orbit W2 Væglampe Hvid\nOrbit W2 Væglampe Hvid\nOrbit W2 er en enkelt elegant væglampe fra danske Light-Point, der er designet af Ronni Gol. Væglampen kaster lyset opad og nedad, hvilket resulterer i en lodret sløjfeform på væggen. Orbit væglampen har to indbyggede LED-lyskilder, som spreder et fantastisk lys, der er behageligt for øjnene.\nOrbit W2 findes også i en sort og en rose gold farve. Modellerne i hvid og sort er udendørsgodkendte, mens modellen rose gold kun er godkendt til indendørsbrug.\nDu anmelder:Orbit W2 Væglampe Hvid\nSpørgsmål om:Orbit W2 Væglampe Hvid


Kurser • Christian Olesen • Smertefrihed\nBusiness 1:1 forløb\nFastlåst til frihed\nMindset og energi\nKvalitetskurser til din transformation\nGå til HEAL gruppen\nMine kurser er lavet til dig der ønsker den ene eller anden transformation. Kurserne er lavet ud fra min egen historie, fra at være i opgivenhed, totalt magtesløs, til nu at skabe det liv jeg ønsker.\nFor dig der har fysiske smerter eller psykiske smerter. Du har måske prøvet at parkere det, lægge det på hylden, men noget popper op engang imellem.\nHer får du enkelte redskaber til at transformere fortidens traumer, ubehag, uønskede følelser, til ro, og ingen betydning i nutiden.\nLæs mere her: https://christianolesen.dk/slip-smerten/\nSlip ugens smerter\nSlip ugens smerter er et 1 1/2 times forløb hvor vi slipper alle uønsket følelser den uge der gik, og byder nye mere ønskede følelser ind i kroppen og livet. Når vi hele tiden evaluerer og ændrer gamle smerter, mønstre, vaner, vil du opleve en ændring af dit liv med færre smerter og mere ro og glæde uden det skal forceres igennem.\nHealingsforløb for dig der ønsker at slippe dine blokering omkring forandring, og skabe nogle nye overbevisninger om at forandring er godt og gør dit liv nemmere, lettere, og enklere\nTilmeld dig her: https://ezme.io/c/xGe/zF8a