Købt bil med restgæld - BilBasen.dk Forum\nKøbt bil med restgæld\n20-09-2011 kl. 20:10\nHej Jeg har begået den fejl at købe en bil hvori der er pant. Jeg har først opdaget dette efter jeg har underskrevet slutsedlen. Jeg har ikke fået bilen leveret endnu, og har heller ikke betalt for den endnu. Bilen er købt hos en aut. forhandler, men det er den tidligere ejer der stadoig har gældi bilen og ikke den forhandler jeg har handlet hos. Hvad bør jeg gøre nu. - Skal jeg bare betale og tænke "det går nok" - skal jeg betale direkte til den bank der har pant i bilen - skal jeg forsøge at ophæve købet Gode forslag modtages gerne.\n20-09-2011 kl. 20:16\nSørg for at forhandleren får slettet gælden inden du får bilen, og betal IKKE for gælden er slettet for det er KUN dig som hænger på regningen hvis sælger eller tidligere ejer ikker vil betale.\nMen hvis du ved hvem som har tinglys gælden kan du også kontakte dem og høre om gælden er betalt, Bilbogen kan godt sommetider halte lidt således at gælden måske er betalt med stadig står slået op på nettet.\n20-09-2011 kl. 20:25\nDet burde ikke være et problem. Hvis det er en seriøs forhandler du handler med sørger vedkommende for at restgælden afvikles inden handlen.\nStår det i øvrigt ikke på din slutseddel at den sælges uden restgæld, fri og ubehæftet?\nHvis du er medlem af FDM ville jeg tage en snak med dem eller din bankrådgiver, så din betaling af bilen finder sted på betingelse af at restgælden er afviklet.\nUnder alle omstændigheder ville jeg ikke betale/modtage bilen før det er afklaret.\n20-09-2011 kl. 20:40\nJa det er nok en forhandler der skjusker en del med tingene. Betal ikke før du har på skrift at den er fri og ubehæftet. hmm når jeg har solgt bil til en forhandler med restgæld, har forhandler bedt mig om at indbetale det beløb som forhandlerens betaling ikke kunne dække. Forhandler har da også ringet til bank eller finansierings selskab for at høre hvor meget jeg skyldte. men det du står med kan være en fejl hos dem der skal sørge for at afmelde pantet.\n21-09-2011 kl. 15:48\nJeg har talt med banken som havde pant i bilen. Jeg har nu på skrift at de har annulleret panten i bilen. De havde vist bare haft en langsom sagsbehandling.\nMen forhandleren burde vist have været opmærksom på dette inden han solgte bilen...\nOprettet af Th D - I dag kl. 14:26\nOprettet af _ Holmrn - I går kl. 21:29\nBatteriet løber tør for strøm over tid\nOprettet af ole edslev - I går kl. 18:58


Trailerpremiere - Eddie | kino.dk\nTrailerpremiere - Eddie\nRelaterede nyheder: Thure Lindhardt inspireres af kannibal Søvngænger-kannibalen\nAf Daniel Bentien, 13. juni 2012 - 8:49 Den første danske trailer til kannibalfilmen 'Eddie: The Sleepwalking Cannibal' viser en ny side af Thure Lindhardt, der får sit at se til i den komiske gyserfilm.Den danske kunstmaler Lars Olafssen (Thure Lindhardt) er ramt af kunstnerisk krise og har ikke malet i årevis. Derfor er han taget til Canada for at arbejde på en kunstskole midt i vildmarken.På skolen møder han Eddie, en stum tosse, der har en særlig plads i de ansattes hjerter. Da Lars indvilliger i at lade Eddie bo hos sig, er det mest af alt for at komme i bukserne på den smukke kollega Lesley. Men snart viser det sig, at Eddie er kannibal, og det er den (groteske) drivkraft, Lars skal bruge for at genvinde sin kunstneriske inspiration.Eddie: The Sleepwalking Cannibal, der for nyligt har rykket premieredato, kommer i biograferne den 12. juli.\nSkriv kommentar Brugernes kommentarer 3 eh,,, 25.06.2012 - 20:48 Okay.. det er virkelig mærkeligt... Tror ikke jeg ville kunne tage den seriøst..\n(0)\tLine FS 495 indlæg cool 15.06.2012 - 19:27 hold kæft jeg tror den lyder fedt!\n(0)\tanne gryanne gry 2 indlæg jamen dog... 14.06.2012 - 12:12 Ja.. Fint cast, men ser sgu lidt tam ud efter min mening..\n(0)\tChrisChris 11 indlæg Log ind Din kommentar E-mail: *\n1.Fast & Furious 65.3136(50)\n6.Iron Man 3 - 3D4.872966(310)


Vejret i Kisumu Kenya 2022 | 14-dages | Vejreti.com\nVejret i Kisumu, Kenya\nVejret i Kisumu efter måned\n› Kisumu 14-døgns prognose › Vejret i Kisumu i dag › Vejret i Kisumu i maj › Vejret i Kisumu i juni\nVejret i Kisumu i dag\nInformation om vejret i Kisumu\nEr du usikker på, om det bliver regnvejr i Kisumu i dag? Vil du gerne tjekke vejret i Kisumu efter måned? Eller bare se en hurtig vejrudsigt for Kisumu for de næste 14 dage?\nVejret i Kisumu lige nu\nKisumu er et smukt land med masser af seværdigheder og steder at udforske. Ligegyldigt, om du bor i Kisumu eller blot besøger det, er det altid en god idé at være på forkant med vejret.\nTemperaturen i Kisumu, Kenya lige nu er ° grader. Forventet maks. temperatur er ° og min. temperatur er ° grader.\nDu har et væld af informationer til rådighed, og du vil altid være klar til alt, som Moder Natur udsætter dig for. Vejrudsigten for Kisumu er tilgængelig både online og på din mobiltelefon.\nVores glimrende og troværdige vejrservice kan hjælpe dig med at forberede de næste timer og dage. Det er altid rart at vide, hvad man kan forvente i et miljø, som konstant skifter. En præcis og hurtigt indlæst vejrudsigt for Kisumu er kun et par museklik væk med vores online vejrservices.\nVejret kan ændre sig på et øjeblik, og hvis du søger opdateret information om vejret i Kisumu, Kenya, er du kommet til det rette sted.\nVejrudsigten for Kisumu\nHvis du har store planer for de næste dage, kan vores 14-dages vejrudsigt for Kisumu forberede dig på alt, som vejret kan udsætte dig for.\nHvis du besøger Kisumu, kan du tjekke vejret i fremtiden og få en bedre fornemmelse af, hvad du kan forvente. Vi leverer ikke bare information om vejrudsigten i Kisumu, men kan levere vejranalyser efter måned.\nVi indsamler vejrinformationer om Kisumu og viser dem efter måned så du har bedre mulighed for at identificere mønstre for de forskellige årstider i Kisumu.\nDu kan nemt se, hvilke måneder der har milde vejrmønstre, hvilke måneder du skal bruge ekstra solcreme, og hvilke måneder du skal have ekstra tøj på for at holde dig varm. Med vores vejrservice bliver du aldrig overrasket over vejret i Kisumu igen.\nVejret i Kisumu i juni Vejret i Kisumu i maj Kisumu 14-døgns prognose Langsigtet vejrprognose for Kisumu\nFind fantastiske tilbud på din næste ferie i Kisumu\nVejret i Kisumu - FAQ\nKommer det til at regne i Kisumu i dag?\nChancen for regn i Kisumu i dag er %.\nHvordan ser vejret i Kisumu ud – lige nu?\nVejrudsigt for Kisumu lige nu er med en temperatur på °C.\nKisumus varmeste måned er februar med en gennemsnitlig temperatur på 30°C.\nDen koldeste måned i Kisumu er juni med en gennemsnitlig temperatur på 14°C.\nKisumu 14-døgns prognose Langsigtet vejrprognose for Kisumu Vejret i Kisumu i maj Vejret i Kisumu i juni Vejret i Kisumu i dag Hoteller i Kisumu


Produktudvikling | Mindste Levedygtigt Produkt | Use Case\nSådan validere din forretningside\nValidere dine ideer og antagelser\nDette er den femte del af vores illustrerede guide til produktudviklingsserier.\nI hele denne serie har vi udvidet en produktidee til et forretningskoncept, begyndelsen af en Go-to-Market-plan og udviklede personas til at svare til alle disse dele. Vi har også advaret gentagne gange, at den største risiko en virksomhed, et nyt produkt eller en tjeneste har, gør noget, som ingen ønsker.\nI denne artikel skal vi dissekere nogle antagelser, vi har lavet, hvordan de påvirker vores arbejde, og hvordan vi kan teste dem. Mange af aspekterne i vores forretningsplan kræver den tidligere antagelse at være sandt, men hvis pludselig den tidligere antagelse er falsk, kan og deles store dele af det fremtidige arbejde.\nFor at komme i gang kan du måske gennemgå "Elevatorpladsen", da vi diskuterer vores løsning for Social Local Mobile Food Alerts, kærligt kaldt SoLoMoFoo.\nLad os gå tilbage til et par nøglescener fra vores meget storyboard om SoLoMoFoo. I dette storyboard ser vi, at Baking Bridget med glæde bringer cupcakes i arbejde, advarer sine kolleger, og Hangry Henry nyder en snack. For at gøre det endnu tydeligere har jeg relablet storyboardet med antagelserne.\nTilfældigvis er størrelsen af antagelserne i orden, men det er typisk, at hver celle i fortællingen bygger på en tidligere antagelse.\nValidér Dine Forretningsmæssige Forudsætninger*\nSanity Kontrollerer vores første antagelse\nFolk vil lave mad og vil give det væk gratis på arbejdspladsen.\nHvordan kan vi teste om Baking Bridgets og Bobs er virkelige?\nFor at SoLoMoFoo kan være nyttigt, skal den give en sund frekvens af advarsler om fri mad og nok fri mad med hver advarsel om, at brugerne bliver efterladt med at finde en snack, hvis de vil have en, og ikke en af hundredvis af mennesker, der kommer op for cupcake rester. Engaging our crack team af analytikere, vi kan bestemme et optimalt forhold mellem frekvens: mad: brugere: lykke.\nNu da vi har en flot kompliceret formel til retur på cupcakes bagt, kan vi sende en undersøgelse til 100 gennemsnitlige kontorarbejdere og spørge dem:\nHvor mange gange om året bringer du i fri mad?\nHvor mange portioner er der i gennemsnit?\nMed disse data og vores formel kan vi få mening, hvis der virkelig er nok Baking Bridgets og Bobs.\nHvad hvis undersøgelsen giver data, vi ikke kan lide?\nDet bedste scenario er din hurtige test, siger du er 100% korrekt. Dette er sjældent og usædvanligt ved dit første forsøg, så du vil måske dobbeltklikke!\nPå den anden side bør du være begejstret, hvis undersøgelsen siger, at dine antagelser er forkerte! På dette tidspunkt har vi investeret tid til at lave et storyboard, tænke på vores storyboard, tale om vores storyboard og tid til at lave og sende en undersøgelse. Hvis vi finder ud af, at vores ide ikke virker, har vi stadig tid til at ændre vores ide, før vi går tom for tid og penge!\nTænk på, hvor dyrt det ville have været at bygge hele denne platform, kun for at finde ud af forsyningssiden virker ikke!\nEfter at have taget et par dybe vejrtræk for at samle os, er det nu på tide at begynde at tænke på et andet scenario, hvor produktet stadig kan fungere. Vi har bemærket på vores eget kontor, at mens Baking Bridget kan forekomme en gang om kvartalet, to gange om ugen er der et tilrettelagt frokostmøde, og Lunch Meeting Larry bestiller altid et par ekstra måltider til dækning af kostbehov og restriktioner. Sandheden bliver fortalt, jeg kan spilde nogle rester på mit tastatur, da jeg skriver dette ...\nDette storyboard viser de første tre forudsætninger, der er anført, en empirisk test til validering eller afvisning af hypotesen og en potentiel ændring til vores storyboard, hvis vi skal iterere.\nI hele vores historiebrædder har vi med vilje opslugt vores eksempler med mange ubevidste hypoteser, da vi tror på vores forretning og i jeres vi konstant gør store påstande og antagelser, som vi bliver nødt til at teste og iterere på.\nAndre store antagelser, vi lavede\nDer er endda et ønske om dette produkt over bare at forlade gratis mad i køkkenet, som synes at virke godt nok ...\nHR ville være målkunden til faktisk at betale for dette\nDet ville være villigt med sikkerhedsproblemer at faktisk implementere ansøgningen og derefter have tid til at gøre dette\nLedelsen ønsker, at medarbejderne bruger mere tid på at spise cupcakes og mindre tid på at lave TPS-rapporter\nHvilke andre store antagelser så du her?\nGrave dybere med mindst levedygtige produkter\nIdentifikation, testning og iterering over dine produktantagelser er en af de vigtigste dele af produktudviklingen. Meget få forretningsidéer eller antagelser er korrekte, og det er kun metodisk at teste, lære og forbedre, vil du kunne skabe produkter i verdensklasse.\nMin absolutte favoritbog om dette emne er Lean Startup af Eric Ries, som jeg gentog regelmæssigt. Han har taget dette koncept med utroligt stramme feedback- og testsløjfer og parret dem med løsningen af at lave et minimumsvirksomt produkt (MVP). En MVP er den billigste, enkleste løsning / prototype for at se, hvordan reelle kunder reagerer på dine ideer, og det muliggør kraftfulde læringer til en brøkdel af prisen.\nEfter mange år med mine egne produktudviklingserfaringer fandt jeg filosofierne af MVP'er og Agile Development ekko af det jeg havde set igen og igen, men havde ikke terminologien eller et 10.000 fods synspunkt at forklare. Da jeg, Aaron Sherman, skabte Storyboard That, var mit mål fra første dag at styrke produktudviklere til\nKunne sætte sig ned og udtrykke deres produktideer på en mere naturlig, historiefortællende måde\nGør det nemt at dele ideer (tænk på hvor enkle og klare eksemplerne har været)\nFå reel feedback fra interessenter og potentielle kunder\nDette er MVP.\nVed at sammenkoble dette med alle de øvelser, vi har gjort, har vi nu værktøjer og viden til at tænke som en kunde, skabe enkle prototyper og få feedback for at sikre, at du ikke er en del af de 90% af startups, der fejler, 42% fra bygge et produkt, ingen ønskede ( Forbes ).\nNu hvor du har oprettet en stor portefølje af storyboards, kundenes rejsekort, personas og alle dine andre aktiver, skal du tage lidt tid til at kigge efter dine store antagelser. Tænk over, hvad du skal bevise for at vide, om dine antagelser er sande, og hvad du kan gøre for at teste dem.\nNår du er begyndt at kompilere en liste, skal du bruge skabelonen herunder til at dokumentere dine resultater og derefter gå om den sjove proces med at bevise og afvise dine hypoteser. Jeg opfordrer dig stærkt til at tage mindst en time og skrive dine tanker ned; det gør det meget nemmere med tiden at kontrollere, at du virkelig lærer og forhindrer revisionistisk antagelse!\nStoryboard That er en illustreret guide til produktudvikling


Køb Bambi - Tilbud: 43,00 DKK,-\nMateriale: 100% ekstra fin merino lammeuld\nLøbelængde: 50g = 225 m.\nVejledende p. str.: 2½ -3\nDette skønne garn er udgået fra producenten. Vi sælger det så længe lager haves, herefter udgår farven også fra shoppen her. Vi opdaterer jævligt lageret, men enkelte farver kan være løbet tør. Køb endelig nok, måske DIN farve er udsolgt næste gang.\nBambi tåler maskinvask op til 40 grader og vi anbefaler at bruge vaskepose til løst strikkede sager Strikkefastheden er (24)-28-30-(32) m = 10 cm i glatstrik på p nr 2½ -3, helt op til p nr 4. Bambi har den helt fantastiske evne, at den kan strikkes løst og holder faconen.\nBambi er et babygarn og jumpergarn, som også bruges til finere strik, der skal direkte på kroppen. Dette er et af de få uldgarner, der ikke kan kradse på selv den mest sarte hud. Bambi er spundet lidt fast og er et rundt garn, derfor både velegnet til farvemønster, hulmønster og snoninger. Bambi findes i over 40 smukke nuancer.\nVælg Farve - Grignasco - Bambi:


Træk af avisdebatten om de arbejdsløse - PDF\nDownload "Træk af avisdebatten om de arbejdsløse"\n1 ROCKWOOL FONDENS FORSKNINGSENHED ARBEJDSPAPIR 19 Træk af avisdebatten om de arbejdsløse Fra 1950 erne til 1990 erne Bent Jensen SYDDANSK UNIVERSITETSFORLAG\n2 Rockwool Fondens Forskningsenhed Arbejdspapir 19 Træk af avisdebatten om de arbejdsløse fra 1950 erne til 1990 erne Bent Jensen Syddansk Universitetsforlag Odense 2008\n3 Træk af avisdebatten om de arbejdsløse fra 1950 erne til 1990 erne Arbejdspapir 19 Udgivet af: Rockwool Fondens Forskningsenhed, i kommission hos Syddansk Universitetsforlag Kopiering fra denne bog må kun finde sted på institutioner, der har indgået aftale med Copy-Dan og kun inden for de i aftalen nævnte rammer. Adresse: Rockwool Fondens Forskningsenhed Danmarks Statistik Sejrøgade 11 DK-2100 København Ø Tlf Fax E-post: Hjemmeside: ISBN ISSN April 2008 Oplag: 400 Tryk: Special-Trykkeriet Viborg a-s Udgivet med støtte af ROCKWOOL FONDEN Pris: 225,00 kr. inklusive 25 % moms\n4 Forord 3 Forord Siden begyndelsen af 1990 erne har bestyrelsen for Rockwool Fonden prioriteret forskning i arbejdsmarkedsforhold meget højt. I 1991 udskrev Fonden eksempelvis en prisopgave, der sigtede mod at fremkalde nye og utraditionelle forslag til at bekæmpe den dengang meget store danske ledighed. Denne interesse for arbejdsmarkedsforhold er siden blevet vedligeholdt og har med intervaller af et á to år resulteret i fremlæggelsen af nye forskningsresultater om indretningen af det danske arbejdsmarked og den måde, dette arbejdsmarked fungerer på. I forlængelse af denne til stadighed vedligeholdte interesse besluttede Rockwool Fondens bestyrelse sig i 2004 for at lade Fondens Forskningsenhed gennemføre et projekt, hvor Enheden analyserede den avisdebat, der har været ført om de ledige siden etableringen af et repræsentativt demokrati i Danmark. En historisk milepæl i denne periode ville jo i øvrigt være loven fra april 1907 om anerkendte arbejdsløshedskasser, der således har fejret 100 års jubilæum sidste år. Projektet blev overladt til cand.mag. Bent Jensen, der via sin forskning tidligere har beskæftiget sig med analyser af lange historiske forløb i de danske aviser, fx debatten om indvandrere til Danmark publiceret som De fremmede i dansk avisdebat fra 1870 erne til 1990 erne (Spektrum, 2000). Sigtet med den nye analyse, der skulle omfatte de væsentligste dele af den politiske presse, var med andre ord at give en mere sammenhængende forståelse af, hvordan aviserne har debatteret de arbejdsløse i en 150-årig periode. I dette bind præsenteres resultaterne for perioden fra 1950 erne og indtil midt i 1990 erne. To tidligere bind af Enhedens arbejdsnotater har fulgt debatten fra 1840 erne til 1940 erne, og en udgivelse fra Gyldendal vil udvidet med en række kvantitative analyser af debattens omfang og periodicitet give et overblik over debatten i hele perioden fra 1840 erne til hen mod årtusindskiftet. Ved udformningen af arbejdspapiret har Forskningsenheden fået hjælp og vejledning fra mag.art. Jette D. Søllinge, der med den erfarne pressehistorikers øjne har læst og kommenteret manuskriptet, samt dertil assisteret med en række researchopgaver undervejs. Desuden har Jette D. Søllinge skrevet materialet til belysning af periodens pressehistorie, gengivet i Bilag 1. Fuldmægtig i Arbejdsdirektoratet, cand.jur. Aage Huulgaard, har bidraget som kommentator bl.a. i kraft af sin omfattende viden om lovgivningen og den administrative praksis på området. Foruden til Jette D. Søllinge og Aage Huulgaard skylder jeg en tak til den kreds af øvrige samarbejdspartnere, som har hjulpet undervejs i forløbet med denne publicering.\n5 4 Forord Bogens analyser bygger overvejende på avisartikler, indsamlet via Det Kongelige Biblioteks avislæsesal. Dette indsamlingsarbejde blev under Bent Jensens vejledning uddelegeret til en kreds af studerende: Monika Dinek, Jens Nielsen Gram, Pernille Parsberg Hansen, Rigmor Vogt Johnson, Thea Knudsen, Christine Karen Kofoed, Tea Malthesen, Rikke Lea Mertz samt Line Brix Overlund har alle i kortere eller længere tid været tilknyttet projektet. Iben Fritze har med stor virkelyst været med under stort set hele forløbet og også selvstændigt stået for en række researchopgaver. Alle har lagt mange arbejdstimer på Det Kongelige Bibliotek forud for udarbejdelsen af dette notat, og de takkes for den udholdenhed, de har udvist foran skærmene i avislæsesalen. I Danmarks Statistiks bibliotek har bibliotekarerne Ilona Csiky og Iben Overgaard dokumenteret usædvanlig stor hjælpsomhed ved fremskaffelsen af den til undersøgelsen her omfattende sekundærlitteratur. I Forskningsenheden skylder jeg en særlig tak til sekretær Mai-britt Sejberg, som har korrekturlæst og klargjort manuskriptet til trykning. Stud.polit. Peer Skov og stud.polit. Johannes K. Clausen har bistået med kompetent forskningsassistance og cand.polit. Claus Larsen med kommentarer til kapitel 5. Endelig vil jeg takke Rockwool Fonden med dens bestyrelsesformand Tom Kähler og direktør Elin Schmidt for en altid stor og usvækket interesse for Enhedens arbejde også ved tilblivelsen af denne bog. Rockwool Fondens Forskningsenhed København, april 2008 Torben Tranæs\n6 Indholdsfortegnelse 5 Indholdsfortegnelse Forord Af Torben Tranæs Debatten fra 1950 og indtil Introduktion Tiårets arbejdsløshed Debatten i Beskæftigelsestemaet køres i stilling af fagbevægelsen og Socialdemokratiet Temaet vedligeholdes Valgkampen i september 1953: Venstres og de konservatives aviser Valgkampen i september 1953: Social-Demokraten og Politiken Valgkampen i september 1953: Land og Folk Sammenfatning Resten af 1950 erne: Arbejdsløshedsøerne. Debatten om et næsten umuligt problem Arbejdsmarkedskommissionens betænkning Debatten om den socialdemokratiske regerings lovforslag Et uløseligt problem? En ny runde om arbejdsløshedsøerne: Efteråret Vestjyllands Fremtid Nordjysk aktivisme Lov om egnsudvikling: Foråret Fortsat debat efter vedtagelsen af loven Situationen i 1960 erne og 59: Et vendepunkt trods alt Sammenfatning Den lange højkonjunktur Introduktion Debatten i begyndelsen af 1960 erne: Hvor finder vi arbejdskraftreserverne? Kunne de rekrutteres i udlandet? Regeringsindgreb i økonomien gav frygt for ny ledighed og 67: Radikal ændring af arbejdsløshedsforsikringen og arbejdsanvisningen Debatten ved udvalgets delbetænkning september Der lovgives Advarsler fra vismændene og international konjunkturnedgang i Arbejdsløshed som tema i valgkampen januar Sammenfatning...140\n7 6 Indholdsfortegnelse 4. Indvandringsstop: Frygt for stigende arbejdsløshed Introduktion Indvandringsstop i Oliekrisen bryder ud: Forstærket debat om de fremmede arbejdere og beskæftigelsen Gæstearbejderne og lavkonjunkturen Sammenfatning Da de arbejdsløse igen blev et tema i aviserne: Generel introduktion til perioden indtil Debatten i foråret Sommeren Efteråret Folketingets åbning og de sidste måneder i Sammenfatning Debatten om den vedvarende høje ledighed: Lovgivning på dagpengeområdet Kapitlets disposition Hvad danskerne mente om de arbejdsløse: Meningsmålinger Debat om arbejdstilbud til de langtidsledige, vedtaget sommeren Debat om efterløn, vedtaget efteråret Debatten ruller videre: Januar Da magten gled Anker Jørgensen af hænde Debatten om de arbejdsløse i begyndelsen af september 1982 indtil Anker Jørgensens fald Sammenfatning De borgerlige 80 ere: Debatten om de arbejdsløse i de første år under Poul Schlüter Introduktion Debatten i forbindelse med Firkløverregeringens tiltræden Folketingets åbning oktober 1982 og den første borgerlige finanslov Firkløverets investeringsplan, december Folketingsvalget januar Sammenfatning Debatten ved indgangen til et socialdemokratisk årti, Introduktion Tiltrædelsen Arbejdsmarkedsreformen juni Valgkampen i september 1994: Aktuelt og Politiken Valgkampen i september 1994: Berlingske Tidende, Jyllands-Posten og JydskeVestkysten...314\n8 Indholdsfortegnelse Sammenfatning Sammenfatning: Avisdebatten om de arbejdsløse fra 1950 erne til 1990 erne Bilag Pressehistorisk oversigt og udvælgelse af aviser Bilagstabel 1.1: Oplagstal for undersøgelsens aviser Bilag Bilagstabel 2.1: Folketingsvalg og regeringsdannelser Bilagstabel 2.2: Mandatfordeling ved folketingsvalg Indeks Litteratur fra Rockwool Fondens Forskningsenhed Rockwool Fondens Forskningsenhed på Internettet...374\n10 Debatten fra 1950 og indtil Debatten fra 1950 og indtil Introduktion Genetableringen af produktionsapparatet efter besættelsen tog et par år, og opgaven var selvsagt umiddelbart lettere end i de hårdest ramte krigsførende nationer. 1 Allerede i 1946 var den reale produktion pr. indbygger oppe på niveauet før krigen. 2 Økonomer som Jens Otto Krag advarede dog i de sidste år af besættelsen om, at der var sket en kraftig rationalisering under krigen med deraf afledte produktivitetsstigninger i de store krigsførende lande, og at denne produktivitetsstigning kunne blive en væsentlig trussel mod dansk industri, hvis grænserne blev åbnet for en mere fri vareimport. Disse og lignende iagttagelser bevirkede, at der herhjemme efter krigen udviklede sig et helt andet syn på nødvendigheden af teknologisk udvikling, end det der havde været gældende i 1930 erne, hvor frygten for teknologisk arbejdsløshed havde været udtalt. 3 Stort set alle aktører arbejdsgiverne, de borgerlige partier, fagbevægelsen og Socialdemokratiet var enige om nødvendigheden af investeringer i produktionsfremmende teknologi. I det meste af 1950 erne led dansk økonomi imidlertid af nogle fortsatte restriktioner og strukturproblemer, der dels førte til investeringer og en økonomisk vækst under gennemsnittet for Europa, dels førte til forholdsvis høje ledighedstal blandt de organiserede arbejdere, hvis der sammenlignes med det følgende tiår, dvs. med 1960 ernes ubrudte økonomiske vækst og meget lave ledighedstal. Ledighedstallene var også høje, hvis der sammenlignes med andre vesteuropæiske lande i tiåret. 4 Internationalt var konjunkturerne gode i Vesteuropa og i USA i det meste af 1950 erne. Det hårdt angrebne produktionsapparat i Vesteuropa nød godt af The European Recovery Program dvs. Marshallplanens overførsel af kapital i årene , og senere i 1950 erne skete der, som følge af et højere renteniveau i Europa, en betydelig kapitaleksport fra USA til Vesteuropa, der medvirkede til at genskabe især Tysklands stilling som en førende industrination. 1 Den skade, besættelsen havde forvoldt dansk økonomi, var let at overskue. Befolkningen var ikke underernæret, der var ikke lidt store tab blandt ungdommen, uddannelsen var ikke blevet afbrudt, og produktionsapparatet var nok slidt ned, men ikke afgørende forringet, Svend Aage Hansen (1977), p Ibid. p Se fx Ole Hyldtoft og Hans Chr. Johansen (2005), p Hanne Rasmussen og Mogens Rüdiger (1990), p. 70, peger på, at denne vurdering så absolut er eftertidens. Målt i forhold til arbejdsløsheden i 1930 erne var der tale om en mærkbar lavere ledighed. Med til at moderere hovedtekstens generalisering er også det forhold, at de sydeuropæiske lande havde en høj ledighed. I Italien lå den 1950 erne igennem på op til 8 % (Eric Hobsbawm (1995), p. 259).\n11 10 Debatten fra 1950 og indtil 1954 I USA og i flere vesteuropæiske lande var det årene for Keynes virkelige gennembrud i styringen af de offentlige finanser. 5 Med hensyn til arbejdsløshedsunderstøttelsen blev det fremhævet, at den fungerede som en stabiliserende faktor i en periode med økonomisk nedgang og en vis stigende ledighed. Andre sociale udgifter blev tillagt en lignende udglattende virkning som konsekvens af, at købekraften blev holdt oppe, 6 og rent administrativt blev det lettere at gennemføre en keynesiansk politik i takt med, at landene udbyggede deres nationalregnskabssystemer. 7 Et centralt sigte med Marshallplanen var fra USA s side at trænge den kommunistiske indflydelse i de vesteuropæiske lande i defensiven. Dette gjaldt især i Italien og Frankrig, hvor kommunisterne havde udgjort en væsentlig del af modstandsbevægelsen. Bl.a. var det en betingelse for modtagelse af hjælpen, at der ikke kunne være kommunister med i regeringen i de lande, der modtog midler fra programmet. 8 Mere grundlæggende handlede det om gennem øget økonomisk vækst at tage luften ud af den sociale utilfredshed. Dertil kom, at de europæiske lande med Marshallmidlerne kunne opretholde en vis købekraft i US-dollar, der kunne hindre udbruddet af en fredskrise i USA, ligesom Marshallplanens betingelser om frihandel mellem modtagerlandene og USA ville forhindre, at de europæiske lande udelukkede amerikanske varer fra deres markeder. Med Marshallplanen fulgte en gradvis tilbagevenden til en mere åben international økonomi, hvor 1930 ernes tosidede handelsaftaler mellem de europæiske lande, der endnu havde været i funktion i de første år efter 1945, blev afløst af en tiltagende liberalisering af udenrigshandelen. Dette skete først og fremmest inden for Organisation for European Economic Co-operation, OEEC, der ved siden af den økonomiske hjælp var det andet grundlæggende amerikanske udspil. Med oprettelsen af OEEC etableredes således en permanent europæisk og transatlantisk organisation for økonomisk samarbejde. Som led i denne udvikling fjernede de europæiske lande mellem 1949 og 1958 de fleste af deres kvantitative importrestriktioner, mens toldsatserne stadig var et nationalt anliggende. 9 I sidste halvdel af 1950 erne havde liberaliseringen af handelen nået afgørende resultater. 5 Henrik Christoffersen (1999), p John Kenneth Galbraith (1987), p. 224 ff. 7 Hans E. Zeuthen og Bent Jensen (1995). 8 Rasmussen og Rüdiger (1990), p Hyldtoft og Johansen (2005), p Erik Ib Schmidt (1993) giver en række oplysninger om forhandlingernes forløb og den ånd, der beherskede dette nye europæiske samarbejde. Endnu i begyndelsen af 1950 erne rapporterede aviserne dog om en hel del bilaterale aftaler, fx i oktober 1951, hvor Danmark indgik handelsaftaler med Norge og Italien ( ), for Norges vedkommende i form af en decideret varebyttehandel.\n12 Debatten fra 1950 og indtil Afviklingen af restriktionerne og en gradvis tilbagevenden til en international arbejdsdeling bidrog til en stigende levestandard og en vis udjævning i produktivitetsforskellene mellem USA og Vesteuropa. 10 Mod slutningen af tiåret opstod der ligefrem mangel på arbejdskraft i de europæiske industrielle centre på trods af en pågående afvandring fra landbruget og på trods af, at relativt flere kvinder kom ud på arbejdsmarkedet. Lande som Belgien, Frankrig, Sverige og Vesttyskland slog ind på en import af ufaglærte arbejdere fra i første omgang Sydeuropa og Nordafrika for at løse den tiltagende mangel på arbejdskraft, noget der dog endnu ikke var basis for at diskutere herhjemme i slutningen af 1950 erne. 11 Den danske økonomi led som i 1930 erne under en vedvarende valutaklemme med svage valutareserver, forstærket af et ugunstigt bytteforhold i en stor del af perioden. Danmarks bytteforhold var først og fremmest bestemt af prisen på råog hjælpestoffer på importsiden og de animalske produkter på eksportsiden, og de første steg i forlængelse af kraftige devalueringer af den danske krone i slutningen af 1940 erne og stigende råstofpriser under Korea-krigen og under Suezkrisen, mens de sidste led under stagnerende eller vigende priser. Efterhånden stod det klart, at landbruget, der var den beskæftigelsesmæssigt dominerende produktionssektor ved indgangen til 1950 erne, ikke kunne præstere en stadigt voksende valutaindtjening. Eksportmarkederne var ved at være mættede, og de europæiske lande strammede deres nationale landbrugspolitikker, 12 idet landbrugsvarer i et vist omfang blev holdt uden for aftalerne om liberalisering. 13 For at fastholde betalingsbalancen i en situation med ret pludselige krav om liberalisering af udenrigshandelen samtidig med et forringet bytteforhold gennemførte de forskellige borgerlige og socialdemokratiske regeringer finans- og pengepolitiske stramninger, der gjorde beskæftigelsessituationen vanskeligere. Sådanne indgreb for at begrænse efterspørgselen og spare valuta fandt sted i 1950, 1951, 1954, 1955 og Indgrebene gjorde det sværere for erhvervslivet at opretholde en gennemskuelig produktion, og den økonomiske vækst lå som nævnt ovenfor lavere i Danmark, end i de lande vi normalt sammenligner os med. Først efter 1957 rettede bytteforholdet sig op, uden dog at nå niveauet fra Rasmussen og Rüdiger (1990), p Jf. fx David Coleman og Eskil Wadensjö (1999) eller Bent Jensen (2005). Frem gennem 1950 erne var der tværtimod en nettoudvandring fra Danmark, jf. Jensen (2005), p Svend Aage Hansen og Ingrid Henriksen (1980), p. 116 f. 13 Hansen (1977), p Ibid. p. 117.\n13 12 Debatten fra 1950 og indtil 1954 Det var sigende, at en stor del af de 245 mio. dollars, der blev ydet som gaver og de 33 mio. dollars, der blev ydet som lavtforrentede lån til Danmark i Marshallhjælp, overvejende blev brugt til indkøb af råvarer, navnlig olie, og til produktivitetsfremmende investeringer i landbruget, der trods alle internationale afsætningsvanskeligheder stadig var det vigtigste eksporterhverv. 15 Med i sammenhængen skal dog også den generelle udveksling af teknologisk viden, der fandt sted med Marshallhjælpen og den dermed forbundne liberalisering af økonomien. Med liberaliseringen af den europæiske økonomi blev konkurrencen på det danske hjemmemarked intensiveret, og mange af 30 ernes og besættelsestidens mindre og lavproduktive virksomheder måtte indstille produktionen. De, der ville overleve, måtte rationalisere og investere i ny teknologi. Den beskæftigelsesmæssige nettoeffekt var dog positiv, idet dansk industri kom gennem processen og vandt nye markeder og øgede eksporten. 16 Socialdemokratiet havde i november 1947 dannet en mindretalsregering under ledelse af Hans Hedtoft, men i efteråret 1950 dannede Venstre og de konservative en mindretalsregering, den såkaldte VK-regering, der politisk set var blevet mulig gennem en tilnærmelse mellem de to partier i årene forinden. VKregeringen, under ledelse af Erik Eriksen (V), var trådt til, efter at Socialdemokratiet kom i mindretal i Folketinget på et spørgsmål om afviklingen af rationeringen af smør og margarine, jf. fremstillingen nedenfor. Med hensyn til de overordnede internationale forhold var 1950 erne også i Danmark præget af optrapningen af den kolde krig, og kommunisternes indflydelse i fagbevægelsen og på Christiansborg, der lige efter befrielsen havde været betydelig, var i kraftig aftagende, samtidig med at Danmarks ubestridte placering inden for den frie vestlige verden blev konsolideret. Kommunisterne led et tilbageslag i 1948 efter det kommunistiske kup i Tjekkoslovakiet, og partiet lå nærmest i ruiner efter Sovjets nedkæmpning af opstanden i Ungarn i I dette kapitel vil der være en gennemgang af, hvordan de arbejdsløse blev diskuteret i forbindelse med nogle af de opbremsninger af økonomien, der var nødvendige for at fastholde valutareserverne, samt hvordan de arbejdsløse og frygten for arbejdsløshed indgik i valgkampen i september 1953, dvs. det første folketingsvalg efter den nye grundlovs ikrafttræden. Inden da vil udviklingen i 15 Hyldtoft og Johansen (2005), p Ibid. p Se Bent Jensen (2000), kapitel 8 for en analyse af avisernes debatklima efter opstanden. I samme kapitel gennemgås også de ungarske flygtninges problemer med at få arbejde på det danske arbejdsmarked.\n14 Debatten fra 1950 og indtil ledigheden kort blive beskrevet. 18 Det følgende kapitel vil behandle det særlige problem, der eksisterede med de såkaldte arbejdsløshedsøer, samt afdække den avisdebat om emnet, der fandt sted i 1950 erne og langt ind i 1960 erne Tiårets arbejdsløshed Ved indgangen til tiåret lå arbejdsløsheden på 8,6 % (hel- og deltidsforsikrede), hvad der var relativt lavt efter danske arbejderes hidtidige erfaringer, med en stigende tendens til 11,7 % i Indtil 1959 svingede ledigheden herefter mellem 7,8 og 10,5 %. Som i tiårene forud var det især de ufaglærte, der var ramt af høje ledighedstal, og sæsonvariationerne var meget betydelige. I vintermånederne kunne arbejdsløsheden nærme sig 25 %, mens næsten alle var i beskæftigelse om sommeren. Frem gennem tiåret var der en del debat om, hvordan vinterbyggeriet kunne øges for at begrænse den høje ledighed i de mørke måneder. I 1959 faldt ledigheden til 5,9 % blandt de forsikrede arbejdere. Et indirekte aftryk af de nye tider, der var på vej, ses af indekset i Avisårbøgerne: Til og med 1957 henviste søgeordet arbejdsløsheden til en længere række af dateringer i det enkelte år. I 1958 kom der så i stedet en henvisning til det langt mere positivt klingende søgeord beskæftigelsen, og antallet af henvisninger tyndede generelt ud for overvejende at indskrænke sig til de månedlige afrapporteringer af de (lave) ledighedstal. I forhold til hele arbejdsstyrken svingede ledigheden 1950 erne igennem mellem 3,0 og 4,7 %, bortset fra i 1959 hvor den gik ned til 2,5 %. Velfærdsstaten var på vej efter befrielsen, og i arbejdsløshedslovgivningen afspejledes det i en opblødning af karensreglerne. Den tidligere regel om, at der ikke måtte ydes et arbejdsløst medlem understøttelse for de første 6 dage af hver arbejdsløshedsperiode, kunne efter vedtagelsen af lov af 27. maj 1950 fraviges i fag med hyppige, kortvarige arbejdsperioder. I medfør af denne lov blev der meddelt samtlige a-kasser dispensation for de almindelige regler for ordinære karensdage. Efter indholdet af disse dispensationer krævedes der som hovedregel kun karensdage af det arbejdsløse medlem første gang, han eller hun meldte sig ledig inden for et understøttelsesår efter at have haft beskæftigelse af over midlertidigt arbejdes varighed For en beskrivelse af de aviser, der indgår i analysen i dette notat, henvises til Bilag 1. Ledighedstallene på baggrund af Danmarks Statistik (1996). 19 Arbejdsdirektoratet (1957), p. 46 f. (Lovens 16, stk. 5). Loven indeholdt også forbedringer for enlige medlemmer, der efter 15 års medlemskab blev ligestillet med forsørgere med hensyn til dagpengeunderstøttelse og huslejehjælp (ibid. p. 47, Lovens 13, stk. 5). For øvrige ændringer af lovgivningen i tiåret: Se Arbejdsdirektoratet (1957) og Aage Huulgaard (2007).\n15 14 Debatten fra 1950 og indtil Debatten i At dømme efter antallet af indlæg i Berlingske Tidende i vinteren var ledigheden ikke et højt prioriteret emne i de borgerlige aviser. Beskæftigelsen var rimelig, og interessen for betalingsbalancen og tendenser til en inflationær udvikling påkaldte sig langt større interesse, uden at sammenhængen mellem nødvendige økonomiske indgreb og stigende arbejdsløshed blev eksplicit. I begyndelsen af januar 1951 var der ganske vist nogen debat, da VK-regeringen administrativt via udsendelsen af et cirkulære skærpede betingelserne for iværksættelse af kommunale beskæftigelsesarbejder. Arbejderbevægelsens repræsentanter i Arbejdsmarkedskommissionen klagede således over, at den konservative indenrigsminister Aksel Møller havde undladt at høre Arbejdsmarkedskommissionen inden udsendelsen af cirkulæret: Denne kommission burde have haft mulighed for en afvejning af virkningerne paa beskæftigelsen, ikke mindst for de ufaglærte arbejdere. Der har fra alle sider i kommissionen været enighed om, at der bør føres en produktiv beskæftigelsespolitik, men heraf følger ikke, at beskæftigelsesforanstaltninger og offentlige anlægsarbejder alene kan bedømmes ud fra finansielle hensyn. Det er af selvstændig betydning at undgaa lokal ledighed eller ledighed for særlige grupper af arbejdere (Politiken den ). Den debat, arbejderrepræsentanterne i kommissionen søgte at rejse, blev dog ikke langvarig. Det var fortsat betalingsbalancen og de inflationære tendenser, der var i fokus. Arbejdsmarkedskommissionen var i øvrigt blevet nedsat af den daværende socialdemokratiske regering i december I kommissoriet blev det fremhævet som en social og samfundsmæssig nødvendighed, at der blev udformet en beskæftigelsespolitik baseret på en udbygning af det almindelige produktive erhvervsliv. Som en del af denne beskæftigelsespolitik indgik en vurdering af, om de midler, der hidtil havde været brugt på forskellige offentlige beskæftigelsesarbejder, i stedet kunne anvendes til industristøtte. Cand.mag. Niels Behrendt Jørgensen, hvorfra denne iagttagelse stammer, sammenfatter: Kommissionens overordnede opgave var altså at formulere en erhvervs- og arbejdsmarkedspolitik som alternativ til den offentlige beskæftigelsespolitik, der ikke kunne videreføres forsvarligt, når effekterne af handelsliberaliseringerne satte ind. 20 Med regeringsskiftet kom kommissionens statsaktivistiske del, dvs. industripolitikken, til at ligge underdrejet som følge af den borgerlige regerings økonomiske politik med vægt på øget liberalisering, dvs. afvikling af det offentliges indflydelse på erhvervslivets forhold. I de første måneder af 1951 søgte VK-regeringen under statsminister Erik Eriksen (V) at bedre betalingsbalancen og imødegå inflationen gennem fremsættelse af forslag om en række forbrugsbegrænsende afgifter og justeringer af 20 Niels Behrendt Jørgensen (2004), p. 69.\n16 Debatten fra 1950 og indtil pristallet, så stigningen i de pristalsregulerede lønninger begrænsedes. Samtidige aktiviteter var forhandlinger med England om opnåelse af højere priser på landbrugseksporten, aktualiseret ved nye prisstigninger på Danmarks importvarer, der blev fordyret af oprustningskonjunkturen under Koreakrigen. 21 Parlamentarisk var der tale om en svag mindretalsregering, der dog overlevede i tre år fra 1950 til 1953, hvilket især må tilskrives, at Grundloven blev taget op til revision i disse år, og et valg kunne forsinke færdiggørelsen af dette arbejde. Det ønskede hverken Socialdemokratiet eller Det radikale Venstre. 22 Dertil kom, at den socialdemokratiske regering i løbet af 1950 formentlig var kørt træt af udsigten til en restriktiv økonomisk politik, da den i efteråret gled i smørret, idet den kom i mindretal på Retsforbundets forslag om at ophæve smørrationeringen, og derefter overlod regeringsmagten til V og K uden udskrivning af et valg. En restriktiv økonomisk politik ville således med garanti skabe stigende ledighed, og lige siden 1945 havde kravet om fuld beskæftigelse været indarbejdet i arbejderbevægelsen som en realistisk mulighed i fremtidens samfund og som et afgørende politisk mål. 23 Uden kontrol med udenrigshandelen kunne et betalingsbalanceunderskud således overvejende håndteres via en penge- og finanspolitisk stramning med deraf forudsigelige følger for beskæftigelsen. 24 Erik Ib Schmidt, der som centralt placeret embedsmand og økonom var tæt på de socialdemokratiske beslutningstagere i oktober 1950, redegør under alle omstændigheder i sine erindringer for, at dele af regeringen var ganske tilfredse med, at den kom i mindretal i Folketinget i spørgsmålet om at ophæve rationeringen af smør og margarine, hvorpå regeringschefen Hans Hedtoft dagen efter meldte regeringens afgang. Erik Ib Schmidt omtaler således, at regeringen Hedtoft i efteråret 1950 havde indledt økonomiske forhandlinger med Det radikale Venstre, Venstre og de konservative og førte sideløbende drøftelser med fagbevægelsens ledere for at få dem til at acceptere en mere moderat lønudvikling, der kunne bidrage til at fastholde erhvervslivets konkurrencedygtighed. Han fortsætter: Regeringen havde imidlertid ikke fremgang på nogen af fronterne. Fagforeningsfolkene var helt afvisende over for forslag om at udvise løntilbageholdenhed og om indgreb i pristalsreguleringen ( ). Smørstormen var ikke, som mange troede dengang, et alvorligt slag for Socialdemokratiet. H.C. Hansen og Kampmann havde svært 21 Begrebet blev bl.a. brugt af finansminister Thorkil Kristensen (V), jf. fx Jyllands- Posten den Rasmussen og Rüdiger (1990), p. 99 f. 23 Jf. Jensen (2007). 24 Jørgensen (2004), p. 63.\n17 16 Debatten fra 1950 og indtil 1954 ved bagefter over for mig at skjule deres lettelse og tilfredshed med, at de efter at være kørt fast kunne overlade alle vanskelighederne til de borgerlige. 25 Vender vi nu tilbage til avisernes debat i foråret 1951 om de økonomiske forhandlinger, der resulterede i det såkaldte påskeforlig med en række forbrugsbegrænsende afgifter og en tvungen opsparing, var fronterne da heller ikke særligt markerede, selvom det stod klart, at aviserne netop i synet på forligets indvirkning på beskæftigelsen indtog forskellige positioner. I en kommentar til et regeringsudspil med forslag om nye afgifter og et reduceret pristal for at dæmpe lønudviklingen forudså Social-Demokraten den , at udspillet sammen med forventelige rentestigninger og en kreditstramning ville føre til en mere omfattende arbejdsløshed. Berlingske Tidende replicerede i en leder den : At Virkningen skulde blive af den skæbnesvangre Karakter som udmalet i Social-Demokraten, kan man roligt se bort fra. Der er et betydeligt Spring fra den nuværende Overbeskæftigelse til den Tilstand paa Arbejdsmarkedet, der maa betegnes som sund, og under hvilken Produktionen vil kunne naa det højest mulige Omfang. Intet fornuftigt og ansvarsbevidst Menneske vil i vore Dage kunne tænke sig at søge fremkaldt en Arbejdsløshed i den store Stil. Naar der fra socialdemokratisk Side foregøgles noget saadant, er det mod bedre vidende i rent agitatorisk Øjemed. For avisen gjaldt det om at handle nu, dvs. gennemføre de trods alt begrænsede indgreb for at redde beskæftigelsen på længere sigt. Frem gennem foråret var argumentationen i Social-Demokratens dækning af de fortsatte forhandlinger, at udhulingen af pristallet ville vende den tunge ende nedad, dvs. at arbejderbefolkningen kom til at bære den største byrde ved sikringen af valutaen. I en leder den var markeringen, at Socialdemokratiet var indstillet på at finde en politisk løsning på betalingsbalanceproblemet, men den ufravigelige betingelse for partiets medvirken er og bliver en ligelig fordeling af byrderne, opretholdelse af den overenskomstmæssige pristalsregulering og en løsning, der virkelig kan rette op på betalingsbalancen. Fagbevægelsen havde som nævnt distanceret sig fra at ophæve den automatiske pristalsregulering af lønnen. Beskæftigelsen var endnu ikke et tvingende argument. Vendt mod Social-Demokraten hævdede Vestkysten, at regeringens forslag var afbalancerede uden tyngende brod mod bestemte samfundsgrupper (leder den ). Beskæftigelsestemaet var fraværende. 25 Schmidt (1993), p Se også vurderingen hos Henrik S. Nissen (1991), p. 78 f.\n18 Debatten fra 1950 og indtil Beskæftigelsestemaet køres i stilling af fagbevægelsen og Socialdemokratiet Hen på forsommeren 1951 blev beskæftigelsen kørt i stilling af fagbevægelsen. Det skete på De samvirkende Fagforbunds (DsF) årlige repræsentantskabsmøde den I en udtalelse fra mødet, gengivet i Social-Demokraten den , insisterede DsF på fastholdelsen af den automatiske dyrtidsforhøjelse, og det fremgik endvidere, at fagforbundene ville rejse krav om en forkortelse af arbejdstiden, bl.a. i forlængelse af en beslutning truffet på et møde i Oslo i 1950 mellem repræsentanter for de nordiske landes fagbevægelser. Desuden ville DsF kræve en udvidelse af antallet af ferieuger fra de daværende 2 til 3. Samtidig markerede man en positiv holdning til investeringer og til en styrkelse af erhvervslivets produktivitet som en forudsætning for en fremgang i levevilkårene for hele befolkningen, herunder den ønskede reduktion af arbejdsugen. Men regeringen fulgte ifølge DsF ikke vejen mod et øget produktionsvolumen. Social-Demokraten gengav på forsiden hele repræsentantskabets udtalelse under rubrikken Regeringens pengepolitik truer beskæftigelsen. Udtalelsen fastslog: Vi må protestere mod den af regeringen førte pengepolitik, som angriber princippet om en høj og stabil beskæftigelse. Det er os fuldkommen uforståeligt, at en regering kan føre en politik, der direkte går imod det af alle frie internationale organisationer anerkendte krav om tryghed og sikkerhed i beskæftigelsen for det arbejdende folk. Vi må kræve, at der sættes ind for at sikre beskæftigelse til alle, og peger i denne forbindelse på de af De samvirkende Fagforbund fremsatte forslag til løsning af arbejdsløshedsproblemet. 26 Disse forslag sigtede mod at øge produktionens omfang gennem en aktiv arbejdsmarkedspolitik og en offensiv investeringspolitik for industrien. Fra de svenske socialdemokrater var således i begyndelsen af 1950 erne overtaget forestillinger om, at en aktiv arbejdsmarkeds- og erhvervspolitik var et vigtigt element i sikringen af den fulde beskæftigelse i en situation, hvor der af hensyn til betalingsbalancen ikke kunne føres ren keynesiansk politik Repræsentantskabets udfald mod regeringen omfattede også angreb på dens bolig- og socialpolitik. I udtalelsen var der desuden kraftige angreb på kommunisterne, der styret af Moskva søgte at skabe ufred, mistillid og utilfredshed med arbejdernes egne organisationer, og udtaler sin foragt for en bevægelse, der forsøger at få medlemmerne til at træffe beslutninger uden om deres lovligt valgte organisationer og kompetente forsamlinger for at opfylde en kommunistisk politik, som kun har til opgave gennem splittelse at skabe grobund for den internationale kommunisme (Social-Demokraten den ). Udtalelsen blev formuleret, mens den kolde krig var hårdest med mere varme konfrontationer i Korea, men argumentationen var i sit indhold helt identisk med den socialdemokratiske argumentation i 1930 erne. 27 Denne mere teoretiske udvikling i begyndelsen af 1950 erne i Socialdemokratiet skal der ikke gøres nærmere rede for her. I stedet henvises til Jørgensen (2004). En introduktion til, hvordan den svenske arbejdsmarkedspolitik videreudvikles i slutningen af tiåret, findes i Gösta Rehn (1987) (skrifter udvalgt af Eskil Wadensjö, Åke Dahlberg\n19 18 Debatten fra 1950 og indtil 1954 Blandt de borgerlige aviser var dækningen af udfaldene på repræsentantskabsmødet langt mere afdæmpet. Nationaltidende kunne den gengive en kun moderat kritik af forårets økonomiske forlig fremsat af DsF-formanden Eiler Jensen: Fagbevægelsen er ikke alt for tilfreds med det, og jeg røber ingen Hemmelighed ved at sige, at det baade er paa Prisfronten og Valutafronten, at vi gerne havde set mere indgribende Løsninger. Forliget har imidlertid en Række positive Sider. Den vigtigste paa længere Sigt er utvivlsomt, at der er gennemført Prisstop paa Hjemmemarkedet for en Række Landbrugsvarer. Det er næppe muligt at komme længere ad finanspolitisk Vej. Kritikken af regeringens pengepolitik var holdt i helt generelle vendinger: Kreditindskrænkninger vil Fagbevægelsen under ingen Omstændigheder være med til. Om beskæftigelsessituationen var omtalen i det hele taget afdæmpet. Men det blev som i Social-Demokratens referat nævnt, at DsF arbejdede for en forkortelse af arbejdstiden. I formandens argumentation indgik også en genoplivning af ordningen med arbejdsfordeling: Vi har anmodet Arbejdsmarkedskommissionen om at tage Spørgsmaalet om en Arbejdsfordeling op. Denne Kommission har virkelig taget fat paa de Problemer, den har faaet overgivet (Nationaltidende den ). I Land og Folk blev det helt igennem socialdemokratisk dominerede DsF udsat for en hård kritik den : 28 Socialdemokraterne sluttede op om Danmarks oprustningspolitik, og dermed var der ifølge Land og Folk kun mørke fremtidsudsigter for den danske arbejder. Arbejdsløsheden og fattigdommen ville blive større, og endda opfordrede Eiler Jensen arbejderne til at pukle mere. Om udvidelsen af antallet af ferieuger og en og Bertil Holmlund), især i de tre økonomers indledning til udvalget. Se evt. også: Henry Milner og Eskil Wadensjö (red.). (2001) om teoridannelsen fra begyndelsen af 1950 erne og frem. I denne antologi skriver Eskil Wadensjö følgende om situationen i begyndelsen af 1950 erne: Sverige har haft en aktiv arbejdsmarkedspolitik igennem mange år. Dens administrative udformning ændredes gradvist gennem den første halvdel af 1900-tallet og indtil dens udformning blev fastlagt med Arbejdsmarkedsstyrelsen (AMS) i Da LO-økonomerne i slutningen af 1940 erne og begyndelsen af 1950 erne diskuterede, hvordan man kunne formulere en politik, der gjorde det muligt at forene fuld beskæftigelse med prisstabilitet, fandtes allerede en udbygget arbejdsmarkedspolitik (Eskil Wadensjö (2001), p. 3). 28 Kun 4 af de delegerede stemte mod formandens beretning. Forsamlingen udtalte i tilslutning til beretningen sin anerkendelse af den virksomhed, der har været udført, og fremhæver særlig betydningen af, at det sammen med Socialdemokratiet er lykkedes at forhindre de angreb, som har været rettet mod vore overenskomster og vore organisationer.\n20 Debatten fra 1950 og indtil arbejdstidsforkortelse var Eiler Jensens beretning ifølge den kommunistiske avis helt vævende og aldeles uforpligtende. Journalistisk var formen en sammenblanding af journalistens egne kommentarer og delvist omskrevne citater af DsF-formanden uden, at det fremgik, hvor citaterne begyndte, og hvor de stoppede. Herved blev de socialdemokratiske ledere tillagt en fuldstændig ulogisk og modstridende argumentation: Påskeforliget med alle dets nedskæringer og tvangsopsparingen er en realitet, som ingen kan rokke ved, hvorfor han forsvarede det. Eiler Jensen ville medvirke til, at arbejderne får lov til at pukle endnu mere, men han udtalte, at der ingen grund var til at skjule, at arbejdsløsheden ville blive endnu værre til efteråret, når de gamle partiers nedskæringspolitik slår igennem for alvor. Nogle måneder senere, i august 1951, havde tobaksarbejderne en betydelig ledighed som følge af afgiftsforhøjelserne. I en tale på tobaksarbejdernes kongres i slutningen af måneden hævdede DsF-formanden, at Regeringen vil ikke fuld beskæftigelse (Social-Demokraten den ). Afgifterne begrænsede forbruget og dermed beskæftigelsen, 29 og samme regering havde tilmed afskaffet loven om arbejdsfordeling. 30 Denne lov kunne ellers have haft sin berettigelse i en situation, hvor nogle brancher led af høj arbejdsløshed: Vi burde have haft en arbejdsfordelingslov, som kunne være trådt i kraft for f.eks. tobaksfaget og textilfaget samt andre, der er belemret med arbejdsløshed. Politiken, Berlingske Tidende, Jyllands-Posten og Nationaltidende bragte lignende referater, mens Vestkysten undlod at dække aktiviteterne. Inden kongressen havde demonstrerende tobaksarbejdere henvendt sig til regeringen, hvor de var blevet modtaget af den konservative arbejds- og socialminister Poul Sørensen: Deputationen overrakte ministeren en resolution, hvori kræves af regeringen, at den lemper tobaksbeskatningen og standser kreditstramnings-politikken. Man henviste til, at faget ved opgørelsen i juli havde haft 39,1 % arbejdsløse og krævede, at regeringen, hvis den ikke opfyldte de stillede krav, så gennemfører en arbejdsfordelingslov i lighed med den, der gjaldt under besættelsen (Social-Demokraten den ). De københavnske tobaksarbejderes demonstration og kongres blev anledning til en hel kampagne i Land og Folk vendt mod de socialdemokratiske politikere og den socialdemokratiske del af fagbevægelsen. Grundtemaet var, at Socialdemokratiet og fagbevægelsen støttede oprustningen og koldt og kynisk konspirerede mod den danske arbejder. 29 Tobaksskatterne udgør alene 40 pct. af alle Forbrugsafgifter, Social-Demokraten den Se Bent Jensen (2007) for en nærmere omtale af loven, der var i kraft indtil april 1946.


EfB E-sport tager til finalerunde i KB Hallen for at lave godt resultat - Yesbjerg EfB E-sport tager til finalerunde i KB Hallen for at lave godt resultat - Yesbjerg\nForside Aktuelt EfB E-sport tager til finalerunde i KB Hallen for at lave godt...\nEfB E-sport tager til finalerunde i KB Hallen for at lave godt resultat\nPå onsdag d. 17. april afholdes der Finals i eSuperligaen, og EfB E-sport er med i feltet og blandt de otte bedste FIFA-hold i Danmark. Spillerne Christian Lillebæk og Lasse Bækkelund møder de forsvarende mestre fra Brøndby eSport i første runde.\nNår der onsdag omkring middagstid fløjtes op til det store FIFA-finalestævne i KB Hallen, Finals, er det med EfB E-sport som deltager i jagten på det eftertragtede danmarksmesterskab og de i alt 365.000 præmiekroner – heraf 180.000 kr. til den samlede vinder.\nEfB E-sport sluttede nemlig sæsonen som nummer fem i grundspillet i eSuperligaen, og var dermed blandt de otte hold, som kvalificerede sig til den store finalerunde, hvor modstanderen i første runde er sidste års vindere fra Brøndby eSport.\nFør sæsonen blev EfB E-sport ikke spået store chancer, idet holdet blev seedet som nummer 13 ud af 14. Derfor ser Christian Lillebæk ekstra meget frem til sæsonfinalen onsdag, hvor han sammen med holdkammeraten Lasse Bækkelund skal forsøge at gå hele vejen.\n-Tiltroen til os var før sæsonen ikke stor blandt eksperterne, så det har været fedt at modbevise kritikerne. Lasse og jeg har haft en god kemi, og vores spil har fungeret godt. Vi har været gode til at slå til på de rigtige tidspunkter, og det har båret os frem til finalen onsdag, siger han.\nHan tror på, at EfB E-sport kan lave et rigtig godt resultat i KB Hallen, men erkender, at modstanden bliver hård allerede fra første fløjt.\n-Vi arbejder i øjeblikket på nogle nye taktikker, som forhåbentligt kan overraske Brøndby i første runde og bringe os videre til semifinalen. Presset er samtidig større på Brøndby end på os, så det vil vi også forsøge at udnytte til vores fordel. Vi tager ikke til København for blot at være med, siger Christian Lillebæk.\nHos EfB er adm. direktør Brian Bo Knudsen glad for, at EfB E-sport konkurrerer med de bedste klubber i FIFA.\n-I ”den rigtige Superliga” er vi med helt fremme, så at vi også er det i eSuperligaen er kun glædeligt. Alle grene af klubben arbejder målrettet og hårdt, og det er det, vi ser resultaterne af nu. Vi håber på, at EfB E-sport kan slå Brøndby onsdag, og fodboldholdet kan gøre det torsdag på Blue Water Arena, siger han.\nKampene kan ses på Canal 9 og streames gratis på dplay fra kl. 13.00.\nTidligere artikelEfB indgår samarbejde med Bakkeskolen Cosmos om ny FIFA-linje\nNæste artikelGuldægget åbner bagerforretning i Jerne\nEsbjerg Kommune: Attraktioner står sammen og modtager 1 mio kr. Til markedsføring og udviklingsplan\nYesbjerg - 11. juli 2021


Agent: Arshavin vil væk fra Arsenal - Fodbold Cookie- og Privatlivspolitik\nForsideCyklingAl fodboldSuperligaenWozniackiResultaterLiveBettingAnden sportWebtvDanske Spil Andrej Arsjavin vil væk fra Arsenal. Foto: GABRIEL BOUYS\nAgent: Arshavin vil væk fra Arsenal\n21:06Bye bye buy-in: Joes sandwich koster AlexKP $2.10017:56SCOOP: – Turneringer har kostet mig $30.000 i denne måned15:34Gus slår Pokerchefen i DM i Racketlon12:00PokerStars vil sætte stopper for Bum-Hunting10:20SCOOP: Jonas Klausen rykker på leaderboardet\tAf CHRISTIAN IDSKOV, tipsbladet.dkTirsdag den 3. juli 2012, 21:59\nArshavin: Blev nødt til at forlade ArsenalArsenal har udlejet Arshavin til Rusland annonce\nAndrey Arshavin ønsker ikke at fortsætte hos The Gunners. Tyrkiske klubber er ude efter russeren.\nEfter et halvt års lejeophold i Zenit Skt. Petersborg er det blevet tid for Andrey Arshavin til at gøre op, om han ønsker at vende tilbage til Arsenal og Arsene Wenger. Men trods et travlt EM, så har russeren ikke brugt lang tid på at komme frem til en beslutning.\nSåledes kan spillerens agent i dag fortælle, at hans klient ikke ønsker at fortsætte hos The Gunners, og i stedet arbejdes der på at finde en anden løsning. Og den løsning kunne meget vel ligge et sted i Tyrkiet.\nArsjhvin har allerede afvist et tilbud fra nyrige Anzhi Makhackhala, men tror på den anden side heller ikke længere på, at der er plads til ham i Wengers startformation.\n- Arsène Wenger vil til den kommende sæson hente nogle nye spillere til den offensive kæde, fortæller Arshavins agent Dennis Lakhter til Radyospor.\n- Arshavin ønsker ikke at blive ved holdet. Næste år kan han meget vel fortsætte karrieren i Tyrkiet. Jeg kender to klubber i Tyrkiet, som har en seriøs interesse i Arsjavin.\n- Der er også kommet nogle bud fra MLS (den bedste amerikanske fodboldliga, red.), men Arshavin ønsker ikke at rejse til Amerika. Han har også afvist Anzhi.\nDen 31-årige midtbanespiller har tidligere været sat i forbindelse med Galatasaray.


af Kim på 16/04/2018 22/09/2019 i gulerødder, Kartofler\nDet er efter min mening det mest brugte tilbehør til langt de fleste retter.\nMen kogte kartofler er ikke bare “kogte kartofler”. Der skal tages højde for hvad det skal bruges til eks. hvis det er til kartoffelmos. Det er en fordel med en type kartoffel der egner sig til at “koge ud”. Med en god smag som passer til mosen.\nDet ser det pænest ud på tallerkenen at det er kartofler der rimelig holder formen.\nPrøv at koge nogle gulerødder med i kartoflerne, det giver kartoffelvandet en god smag til sovsen.\nNatrium: 74mgSukker: 6gFiber: 10gKalium: 1819mgKalorier: 320kcalEnumættet fedt: 0.02gFlerumættet fedt: 0.2gMættet fedt: 0.1gFedt: 1gProtein: 8gKulhydrater: 73g\nForrige artikel Risret med søde kartofler og porrer\nNæste artikel Brasede kartofler.\nUdgivet i gulerødder, Kartofler


Et must for alle, der camperer i ydersæsonen - op til 60% rabat på 2872 campingpladser i Europa\nRabatkort er indlagt - så skal I på ferie i ydresæsonerne er der penge at spare. Når du fremviser dit CampingCard ACSI på en “CampingCard ACSI campingplads” kan du overnatte med to personer for kun € 12, € 14, € 16, € 18 eller € 20 pr nat. Den gældende pris kan du se for hver enkelt campingplads i ACSI guiden.\nCampingCard ACSI-campingpladserne, fordelt over 20 europæiske lande, er alle pladser er inspiceret af ACSI, så er du er sikker på at standarden er ok, så du er sikret en behagelig campingferie. Alle campingpladser er lige så tiltrækkende som i højsæsonen. Ejerne garanterer den samme gæstfrihed og gode service. De vigtigste faciliteter er også i orden i lavsæsonen; du betaler bare mindre!


Forskere: Tobak er mere usundt end e-cigaretter - TV 2\n2. mar. 2017, 12:53\nE-cigaretter er sundere end normale, fastslår nyt studie. Men forskerne er uenige. Foto: TOBY MELVILLE / Scanpix\nDer er mindre mængder af en række giftige og kræftfremkaldende stoffer i kroppen hos brugere af e-cigaretter end hos rygere, viser ny forskning.\n- E-cigaretter kan hjælpe folk med at tage hånd om deres afhængighed på en sikker måde og få dem til at stoppe med at ryge, siger Lion Shahab i en mail til Videnskab.dk.\nUndersøgelsen har mangler\n- Undersøgelsen har en række mangler, som stadig efterlader os usikre på risikoen ved e-cigaretter, siger Niels Them Kjær.\nForskerholdet undersøgte for spor af en række giftige og kræftfremkaldende stoffer i spyttet og urinen hos langtidsbrugere af både tobaksprodukter, e-cigaretter og nikotinplastre og -tyggeummi. Resultatet af undersøgelsen viste, at alle grupper havde spor af de giftige og kræftfremkaldende stoffer i deres urin og spyt.\nVirker ikke ved kombination\nMen langtidsbrugere af e-cigaretter havde færrest spor af giftstoffer og kræftfremkaldende stoffer. Til gengæld havde grupperne, der både ryger tobak og bruger e-cigaretter, ikke lavere niveauer af de problematiske stoffer end tobaksrygere. Man skal altså udelukkende holde sig til e-cigaretter, hvis man som ryger ønsker at få en bedre helbredsstatus uden at smide røgen helt.\nDet bedste er dog selvfølgelig er lægge begge dele på hylden, konkluderer forskerne.\n- I forhold til giftige stoffer er resultatet positivt for dem, der kun ryger e-cigaretter, men ikke for dem, der kombinerer, og det er altså flertallet af e-cigaret brugere, der gør det, siger Niels Them.\nKan give andre skader\n- Forskerne har undersøgt for kræftfremkaldende stoffer, men ikke for stoffer der kan skade f.eks. hjertet eller lungerne. De kiggede også kun efter stoffer, som, de ved, er skadelige i almindelige cigaretter, men e-cigaretter er jo et helt andet produkt. Der er smagsstoffer i, som giver alvorlig lungeskade, såsom diacety, og der er metaller og silikater i, som også er skadelige, siger Charlotta Pisinger til Videnskab.dk.\nKendt cigaret-mærke ændrer navn


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Indland - Skadelig signalkrebs kan ikke fiskes væk fra vandløb\nSignalkrebs er uønsket i den danske natur og kendes fra den hjemmehørende europæiske flodkrebs på en hvid markering på kloen. (Arkivfoto)\nFoto: Thierry Zoccolan/Ritzau Scanpix\n13. oktober 2019 kl. 19:03 Af Ritzau\nDen invasive signalkrebs, der har spredt sig til vandløb i store dele af Danmark, skal bekæmpes og helst udryddes.\nMen det hjælper ikke at prøve at fiske den væk fra vandløbene.\n- Indtil nu har mange danskere fisket krebsen for dermed at holde bestanden nede.\n- Men nye undersøgelser viser, at hverken fritidsfiskeri eller kommercielt fiskeri kan begrænse udbredelsen af den invasive art, skriver styrelsen.\nDet er blandt andet erfaringer fra Østjylland, der danner baggrund for Miljøstyrelsens konklusioner.\nHer har man blandt andet haft et vedvarende fiskeri efter signalkrebsen i Alling Å-systemet.\nMen efter ti år med intensiv bekæmpelse er der ifølge myndigheden stadig en stor bestand.\nMan skulle tro, at det ville hjælpe at fiske nogle eksemplarer af dyret op. Men sådan hænger det ikke sammen. Tværtimod kan det have den stik modsatte effekt:\n- Opfiskning kan muligvis føre til opblomstring i bestanden, idet man fisker de store, dominerende individer, mens de mindre individer, der lades tilbage, kan drage fordel af den reducerede konkurrence, skriver Miljøstyrelsen.\nDa fiskeri tilsyneladende ikke afhjælper problemet, ophæver styrelsen på den baggrund en forsøgsordning med erhvervsmæssig udnyttelse af signalkrebs.\nPrivate må dog stadig gerne jage den uønskede art, hvis ambitionen er selv at sætte tænderne i signalkrebsen.\nSignalkrebsen blev indført til Danmark i 1970'erne i forbindelse med et ønske om at bruge den til opdræt.\nMen nu findes den ifølge Miljøstyrelsen i store dele af Danmark.\nI 2016 kom krebsearten på EU's dødsliste over uønskede arter.\nProblemet med krebsen er, at den kan udkonkurrere den hjemmehørende europæiske flodkrebs.\nSignalkrebs kan også være bærer af sygdommen krebsepest, som den selv kan overleve, men som flodkrebsen dør af.\nDyret kan skelnes fra flodkrebs, ved at den har en hvid markering på kloen. Det særlige kendetegn har givet den navnet signalkrebs.


Top-tre: Disse nordjyske uddannelser er sværest at komme ind på | TV2 Nord\nTop-tre: Disse nordjyske uddannelser er sværest at komme ind på\nRekordmange studerende får onsdag at vide, om de er kommet ind på drømmestudiet. Se hvilke nordjyske uddannelser, der kræver det højeste snit.\n30. jul 2014, kl. 10:44\nFlere og flere unge søger ind på de videregående uddannelser i Nordjylland, og det betyder, at det på nogle af de mest eftertragtede uddannelser er blevet endnu sværere at komme ind end tidligere.\nDet højeste snit skal man bruge, hvis man ønsker at læse medicin på Aalborg Universitet. Her ligger karaktersnittet på 11,0. Det er samme snit som sidste år. Kun 60 af de 1.253, som søgte om optagelse på medicinstudiet, er kommet ind.\nDen nordjyske uddannelse, der kræver det næsthøjeste snit, er jordemoderuddannelsen på University College Nordjylland. Her er adgangskravet et snit på 10,7, hvilket er 0,1 point højere end sidste års snit. 64 af 461 ansøgere er blevet optaget på studiet.\nHvis man vil læse psykologi på Aalborg Universitet, er der også behov for et højt karaktersnit. Her hedder adgangskravet 10,0 for at blive optaget, hvilket 155 af 1.042 ansøgere er blevet. Adgangskravet på psykologistudiet er 0,3 point højere end sidste år.\nDen videregående uddannelse i Nordjylland, som har optaget flest studerende, er pædagoguddannelsen på University College Nordjylland. Her er 310 nye studerende blevet optaget.


Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø – Se vigtig info\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø\nLejligheden på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th i København Ø er opført i 2017 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 80 m2.\nLuftfoto af Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.7002°N, 12.5929°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø er Fyld, havne, dæmninger, diger m.m. (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø er opført i 2017 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis radonsikret mod undergrunden. Ejendommen er nemlig opført efter bygningsreglementet i 2010, der for nybyggeri præciserer, at radonsikring skal sørge for, at radonindholdet ikke overstiger 100 Bq/m3 i indeklimaet.\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th ingen risiko for Asbest.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th ingen risiko for PCB.\nLejligheden på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (90.9%), Gulve (84.9%), Isolering (82.9%), Facade (75.3%), Maling (74.9%), Fuge (68.1%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 985-Østervold Kvarter, København, der hører til Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-00466 Region Hovedstaden 89 -\n101-00751 Region Hovedstaden 137 -\n101-20038 Region Hovedstaden 388 -\n101-00233 Region Hovedstaden 411 -\n101-04691 Region Hovedstaden 492 -\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø.\nDer er trafikstøj på adressen Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø. Støjen er vurderet at være 70-75 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en støvsuger.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø om dagen:\nDrikkevand på adressen Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø.\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø er 35 procent. Det betyder, at ca. 35 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø ligger i en højde på 2.4 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 240 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø befinder sig i som den danske stat har defineret ifm oversvømmelsesloven (i 2018 under plantrin 2). Det betyder, at Kystdirektoratets analyser har defineret adressen som udsat ift. større oversvømmelser fra havet, fjorde eller vandløb.\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø befinder sig ikke i et område, der er udpeget som højrisiko for havvands- eller vandløbsoversvømmelse under plantrin 1.\nBoligfakta og Økonomi — Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø.\n✓Generelle BBR informationer om Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø\n✓BBR materialer og installationer for Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø\n✓BBR arealer for Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø\nHent den officielle BBR meddelelse for Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nLejligheden på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th har energimærke A.\nSammenligning af energimærket A for lejligheden på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th (byggeår: 2017) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nDen primære opvarmningskilde på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø er med det fine energimærke A relativ billig at opvarme (se energimærkedata).\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nKøbenhavn Kommune har ikke fredet lejligheden på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø eller tildelt den bevaringsværdi.\nBevaringsværdi af Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th\nLokalområdet — Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø\nBeboerne i området omkring Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø er mestendels conzoom®-typen Duopolerne\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 166 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 11349 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 5.85 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.59 pct.\nKalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th hører under skoledistriktet ØSTERBRO (Langelinieskolen). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Langelinieskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th\nDer er god 4G mobildækning på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th\nInternet og Mobildækning Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, København Ø\nAnbefalet bredbånd på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th.\nJordarten under Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø er Fyld, havne, dæmninger, diger m.m..\nGeologiske boringer i nærheden af Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 61 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Hj.af Dampfærgevej og Mellemkaj, Frihavnen.. Boringen blev afsluttet 8 december, 1995. Brøndborer var Bent Hasbo Aps. Formålet med boringen var Moniteringsboring/overvågning/kontrol/GRUMO og anvendelse er angivet som Moniteringsboring/overvågning/kontrol/GRUMO. Boringen nåede en dybde på 15.8 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 201. 4893 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th.\n61 Moniteringsboring 15.8 201. 4893 »\n78 Moniteringsboring 4.5 201. 5961 »\n85 Moniteringsboring 4.5 201. 5962 »\n91 Geoteknisk boring 14.4 201. 6625 »\n92 Geoteknisk boring 7.6 201. 6628 »\n95 Moniteringsboring 19.5 201. 5958 »\n98 Geoteknisk boring 14.1 201. 6615 »\n100 Geoteknisk boring 7.6 201. 6627 »\n103 Geoteknisk boring 14.2 201. 6617 »\nHvor langt er der fra Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th\nInfo om vej: Kalkbrænderihavnsgade\n✓Stamoplysninger for Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø\nGeografiske koordinater 55.70021195°N, 12.5929077°Ø\nAdressens Id 03ae44de-d66e-4454-88d9-fa6443659459\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Kalkbrænderihavnsgade 4C, 4. th, 2100 København Ø.


Findahls Frida armstol i eg sæbe med flet sæde.\nElegant klassisk stol med rigtig god siddekomfort.\nSamme model som Freja, dog med armlæn der skråner nedad.\nDet gør at stolen kan skubbes tættere ind til bordet\nUdgave her på webshoppen er i eg sæbe med lædersæde. Hvis anden udførsel ønskes, så giver vi gerne et godt tilbud på dette. Ring på 74 72 57 00 eller email på mail@mobelhuset-indbo.com


(Ja, jeg kan lige så godt blive ved med at stille spørgsmål, nu hvor jeg er i gang;)) Jeg har på\nSå er der helt ukritisk tømt mobil igen:) Som altid har jeg taget de ti seneste billeder fra mobilen og klasket dem helt uredigeret ind i et indlæg. Nogle af dem har muligvis været postet på instagram også.\nFørst: Jo, jo … Der er ikke nogen, der skal komme og sige, at jeg ikke får noget for mine penge.\nDet er SÅ hyggeligt, at der er kommet forældreintra i institutionen også. Jeg er måske den eneste forælder i verden, der faktisk er lidt vild med forældreintra (det virker i hvert fald sådan, når man læser, hvad andre skriver om det), men hallo! På den her måde kan jeg følge en lille smule med i pigernes hverdagsliv, selv om jeg nærmest ikke kommer i vuggestuen, børnehaven og skolen mere.\nHe, der kan man bare se … Man skal passe på med at poste billeder af sine nyopererede bryster i en lukket facebookgruppe om BRCA – hvor vi netop udveksler erfaringer omkring brystoperationer osv. Det fandt min søster ud af på den hårde måde i går 😉\nFars daglige statusbilleder – de er guld værd! <3\nMimi, altså …\nNår man skal til at skrive et indlæg og kommer til at klikke ja til en opdatering … Crap … Hvorfor er det, at de første 89 pct. tager syv minutter … og de sidste 11 pct. tager 2½ time?!\nJeg tænker, hvor meget skrald Mimi har nået at spise, før Morten blev færdig med at tage billeder af hende? Meget, gætter jeg på.\nHårbillede. Det er obligatorisk, ikk?\nJa, vi har da flere børn end Mimi 😀 Caroline går til badminton hver mandag. Hun er ikke særlig god. Og hun synes faktisk, det er kedeligt. Men nu har vi lige købt indendørssko til hende. Så …\nSkønne billeder ❤ Hvem kan dog hade intra..???\n(Ja, jeg kan lige så godt blive ved med at stille spørgsmål, nu hvor jeg er i gang;)) Jeg har på fornemmelsen, at bloggen her …


Madplan Uge 40 - 7 Lækre Opskrifter Til Aftensmaden\nHar du set mit opslag med 50 lækre idéer til frokost, aftensmad, snacks, desserter og drinks, som er perfekte til det varme vejr?Der er masser af inspiration at hente. Så hvis du gerne vil have endnu mere inspiration end blot denne madplan, så kan du tjekke den liste. Der er masser af lækre sager at finde (og meget nemme retter). Jeg ved godt, at det er en plan lavet til sommeren. Så jeg har i den nærmeste fremtid tænkt mig at lave en med 50 lækre retter til det køligere vejr. Så vil der være masser af inspiration at finde der foruden den ugentlige madplan. Hvis nu en ret ikke lige er dig på madplanen, så er der måske en anden ret på listen, som frister.\nJeg nævner flere gange i mine madplaner, at mine retter er gode med en lækker salat til. Jeg har derfor planlagt flere opskrifter på lækre salater i den kommende tid og jeg har allerede lavet 5 skønne salater til jer! En med ovnbagte gulerødder, feldsalat, ristede kikærter og en skøn dressing og en anden med ovnbagte peberfrugter, feta og kikærter,en tredje med persille, tomat, mandler og feta , en fjerde med bagte gulerødder og kartofler og en femte med pinjekerner, parmaskinke og rucola. Det er lækre salater til hovedretten eller til gæsterne i weekenden 🙂 Mums! Du kan også finde en masse andre lækre salater lige HER.\nMandag – Ugen starter ud på den lækreste måde og virkelig nem også! En herlig frisk nudelsalat med hjemmelavet peanutbutter dressing. Du kan evt servere stegt kylling til, hvis der ønskes kød.\nTirsdag – Har du tid i dag? Så smæk disse pirogger på din madplan, så er der også til madpakken de næste mange dage. Skønne pirogger med oksekød, ris og feta!\nOnsdag – Spaghetti bolognese med røget bacon! En simpel og lækker hverdagsret for hele familien. Hvis alt ikke spises, så kan det fryses ned til en anden dag. Kødsaucen er iøvrigt også lækker i en burgerbolle (også bedre kendt som en sloppy joe).\nTorsdag – Hvem kan sige nej til en lækker rejesalat sandwich? Hurtige at lave og smager forrygende!\nFredag – Det er jo fredag, så lad aftensmaden være nem og lækker! Nemme og lækre cheeseburger inspireret rugbrødstoast med pulled kylling og sprødt kyllingeskind (i stedet for en bøf), cheddar og andet lækkert!\nLørdag – I dag står den på en herlig butterdejstærte med portobello, flødeost, skinke og bløde løg. Den smager fantastisk og er hurtig at lave. Nyd en lækker salat til.\nSøndag – Lad os slutte ugen af på en nem og lækker måde! En herlig (og en favorit) pikant pastasalat med pikantost, kylling og bacon! Server med salat til.


Hvordan fjerner Giant-search.com | Security Fixes\nHvad er Giant-search.com\nHvis din søgning undersøgelser er pludselig omdirigeret til en noget websted, der kaldes Giant-search.com, youâ€™d har ret til at være upålidelige. En af de primære udstillinger af browser tager over, er pludselige omlægninger. Og at tage over i sig selv er en indikation af en ondsindet software-parasitten, så selvom Giant-search.com er ikke en meget big deal, ita€™s et symptom på en langt mere massiv sag. Skadelig software er catchable og bærbare, men de burde være løst med det samme tidligere, at de resultere i massive problemer. Giant-search.com er identisk med WeKnow.ac, SearchMine.net, InformationVine.com. Disse typer af søgeværktøjer er alle meget nøgne og minimal, utilstrækkelige i kvaliteter og kvalitet, når sammenlignet med mainstream-søgeværktøjer. Og hvad de fravær i kvalitet, de donâ€™t tjene op med innovation. Så, der ikke ser ud til at være nogen troværdig argument for Giant-search.com, der skal gennemføres af en person. Og alligevel, har brugerne deres web-browsere indlæse denne webside.\nScan din enhed, for overflødige eller tvivlsom software og afinstallere dem. Revurdere din browser add-ons og slette den tvivlsomme dem. Analyserer du browser adjustements og skifte dem til hvad du ønsker dem til at være.\nEr denne web-side usikre?\nFlere annoncer isnâ€™t bekymring med Giant-search.com, selv om. Itâ€™s overraskende og uønskede setup. Brugere shouldnâ€™t burde beskæftige sig med deres søgemaskine ændre sammen uden selv at en meddelelse. Trustwave har markeret det for en logik.\nJa, brugere, donâ€™t brug Giant-search.com som de kan lide det â€” der er meget lidt at lide. I stedet folk at identificere det tidligere har beslaglagt deres web-browsere. Du kan gendanne håndtaget af din browser uden besvær, ved at indtaste dine browser-indstillinger, og genvinde dem til, hvad de burde være (de instruktioner nedenfor, der har forskellige data for hver browser).\nHvordan var Giant-search.com sat op?\nBrugere indlæg Giant-search.com primært ved at være rettet mod det, men uanset om det finder sted takket være en reklame-understøttet skadelig software, en farlig browser add-on, eller annoncer på internettet, blot udfører base sagen skal afgøre det i den langtrukken sigt. Gratis programmer, web-sider, der er vært for tusindvis af gratis software kan tjene penge på denne procedure med kun at tage et værktøj, som brugerne ønsker og inddrage andre, potentielt uønsket, programmel, der betaler for hver opsætning. Dette drivkræfter distributører for at skabe den ekstra software potentiale til at blive enige om, at som standard skjult i springes over chancer, der angives at være nødvendige for, at den vigtigste software for at fungere korrekt. Hvis Giant-search.com begyndte trættende du umiddelbart efter at du har fået et andet værktøj, skal du søge på sin installation, katalog m.m. en sikker måde.\nAnnoncer af malvertising netværk annoncere browser angribere hele tiden. Et flertal af disse angribere komme i form af browser add-on. Hvis blot en enkelt browser, for din, førte til en Giant-search.com, der bekræfter, at problemet sandsynligvis en plug-in. Som websted eller program provokeret dig med at indstille de add-on kan ikke være ren, men du kan altid fjerne en overflødig add-on (guiderne er nedenunder).\nHvis værker er ved at blive sat op på dit system mod din skal, hvis det viser sig, osv. end det øjeblik, og du har€™t fremstillet og sat op nogen bundlers, der kan indikere, at en malware er skjult på din enhed, får og installation af hjælpeprogrammer i baggrunden. Tegn indarbejde dit operativsystem åbning langsommere end typiske, ukendte breve der sendes ud af din e-mail-adresse, og hukommelse på din disk, der forbruges unødigt. Sådan en grim virus er ikke sandsynlig, men det er værd at overveje.\nSådan fjernes Giant-search.com\nDu skal undgå at blive ført til Giant-search.com i tilfælde af browser-tilstande, der er sikker, men den applikation, der , ved første, provokerede ændrer kan også fjernes, så det ikke gentager beslaglæggelse. Når nogen ser et værktøj, som de opsiges gå tilbage igen og igen, ita€™s en stor advarsel om, at den egentlig skyldige er stadig kører på maskinen. Brug en effektiv antivirus-værktøj (Anti-virus program, Anti-virus program) til at opdage og slette det hvis det er. Antivirus-program værktøjer, donâ€™t bare fange infektioner â€” de desuden til at identificere potentielt uønskede programmer, der er klassificeret uønsket, da de sætter dit system i fare for skader.\nFørst og fremmest, vil vi anbefale, at du kontrollerer dine browser-udvidelser og fjerne enhver, der er knyttet til Giant-search.com. En masse af adware og andre uønskede programmer, bruge browser-udvidelser, for at hijacker internet-applikationer.\nFjern Giant-search.com Udvidelse fra Google Chrome\nSe for Giant-search.com eller noget relateret til det, og når du finder den, skal du trykke på ‘Fjern’.\nFjern Giant-search.com Udvidelse fra Firefox\nSlet Giant-search.com Udvidelse fra Safari\nHvis Giant-search.com.safariextz vises på listen, skal du vælge den og trykke på “Ryd”.\nGenåbne Internet Explorer.I den usandsynlige situation, at Giant-search.com er stadig på din browser, og følg de yderligere anvisningerne nedenfor.\nProgrammet og Funktioner vindue åbnes, hvor du skal være i stand til at finde den Giant-search.com program.\nVælg Giant-search.com eller nogen andre for nylig installeret uønsket post, og tryk på Fjern/rediger’.\nAlternativ metode til at rydde browserens fra Giant-search.com\nBrug Chrome oprydning Værktøj til at Slette Giant-search.com\nDette Google Chrome funktion er meningen at nulstille computeren for skadelig software. Hvis det ikke finder Giant-search.com, gå tilbage og Rydde op på computeren og nulstille indstillinger.\nHvis du stadig ikke finde Giant-search.com i din Mozilla Firefox browser, bør du være i stand til at slippe af med det ved at genoprette din Firefox indstillinger til standard. Mens udvidelser og plugins, vil blive slettet, dette vil ikke røre din browser-historik, bogmærker, gemte adgangskoder eller Internet cookies.\n← Hvordan fjerner EasyPhotoEdit\nHvordan fjerner Kromber →


Résidence Le 1650 - Les Orres Frankrig\nRésidence Le 1650 er et nyt og attraktivt lejlighedskompleks beliggende i hjertet af Les Orres centrum. Herfra kan du stå på ski fra og til døren. Résidence Le 1650 består af både studios og lejligheder og tilbyder en dejlig udsigt over skiområdet i Les Orres. Boligerne er moderne indrettet, fuldt udstyret og velegnet til 2-10 personer. Gider du ikke at stå i køkkenet hver dag kan du finde forskellige restauranter i centrum.\nLe Boussolenc Galerie Les Soldanelles, Les Orres, France


'Sopranos'-gangster er død efter en operation - politiken.dk Frank Franklin II/AP\nFrank Vincent (t.h.) huskes især for rollen som gangsterbossen Phil i 'Sopranos'. Her ses han sammen med Vincent Pastore, der spillede Salvatore i samme serie.\nFrank Vincent (t.h.) huskes især for rollen som gangsterbossen Phil i 'Sopranos'. Her ses han sammen med Vincent Pastore, der spillede Salvatore i samme serie. Foto: Frank Franklin II\nFilm og tv 14. sep. 2017 kl. 08.15\nFrank Vincent kendt fra 'The Sopranos' og 'Goodfellas' døde på et New Jersey-hospital onsdag.\nDen amerikanske skuespiller Frank Vincent, der er kendt for sine gangsterroller i blandt andet 'The Sopranos', 'Goodfellas' og 'Casino', er død. Han blev 78 år.\nFrank Vincent begyndte sin skuespillerkarriere i midten af 1970'erne, da han landede sin første store rolle i gangsterfilmen 'The Death Collector' fra 1976, hvor han spiller side om side med Joe Pesci.\n14 år senere - i filminstruktør Martin Scorseses 'Goodfellas' fra 1990 - banker Joe Pesci Frank Vincent til døde i rollerne som henholdsvis Tommy DeVito og Billy Batts.\nMed i den bedste serie nogensinde\nDet sker, da Billy Batts i en berømt barscene beder Tommy DeVito om at 'gå hjem og find din skide pudseboks' med henvisning til en skopudsers værktøj.\nFem år senere får Vincents Frankie sin hævn over Pescis Nicky Santoro i 'Casino' i en anden mindeværdig mordscene.\nDog er det i rollen som gangsterbossen Phil Leotardo i den populære HBO-serie 'The Sopranos', at Frank Vincent vil blive bedst husket. En serie som magasinet Rolling Stone har kåret som den bedste tv-serie nogensinde.\n»Hvis de mangler en gangster, så ringer de til Frank eller Joe. En italiensk-amerikaner? Frank eller Joe«, sagde han.\n»Det er den, du er. Du er skribent, journalist. Det er det, du gør. Da jeg var 18 år gammel og spillede trommer, havde jeg ikke i min vildeste fantasi drømt om, at jeg en dag ville have min egen hjemmeside, og at folk ville betale for et signeret billede af mig«.\n»Og nu har jeg lige købt en lejlighed i Florida. Livet er temmelig godt. Jeg kan ikke klage«.\n10 tv-serie-temaer, der forandrede verden\nAfdød 'Sopranos'-stjerne skal bisættes i New York City\nFire serier, der vil ødelægge dit gode humør - og en der vil give dig det tilbage\nItaliensk 'Sopranos' tegner godt


Boginspiration: 8 bøger til de hestetossede\nAf Anne Bols Zeuthen / Emner: Boginspiration\nHvorfor læse bøger, når man kan være ude hele dagen med sin hest? Ridning er en af de fritidsinteresser, som optager rigtig mange børn og unge. Men med disse 8 bøger kan de (næsten) tage stalden med sig hjem i stuen - og samtidig få læst.\nFor mange børn kommer fritidsinteresser før læsning. Men de to ting kan sagtens kombineres - og det er helt oplagt, fordi børn helst vil læse om noget, de interesserer sig for.\nVi har fundet 8 skønne titler frem, som med garanti kan få dine læsetrætte - men hesteglade - elever til at læse bøger. Og en stor del af dem er serier, så der er altså stof til mange, mange timers læsning!\nDette er serien om Ditte, Kitt, Steffi, Maja og Sofie som har én ting til fælles: deres kærlighed til heste. Hver bog fortæller om én af pigerne og hendes hest. I den første bog, "Ditte & Lady", flytter Dittes familie til en ny by, og hendes far mener, at Ditte skal stoppe til ridning, fordi det er for farlig. Det vil Ditte ikke - så derfor begynder hun at gå til ridning i al hemmelighed.\nForfatter: Ina Bruhn\nAldersgruppe: 10-14 år\nSerien om Tina og hestene er skrevet af Lene Kaaberbøl - og faktisk var den første bog"Tina og Sunny" hendes debut, som hun skrev, da hun var bare 15 år. I bogen møder vi Tina, som elsker heste. Hun glæder sig sådan til, at det nye føler kommer til verden. Men det bliver desværre ikke, som hun havde forestillet sig - og noget helt forfærdeligt er ved at ske.\nAldersgruppe: 11-13 år\nDenne serie har været så populær, at den også er blevet lavet til en tv-serie. I bogen møder vi Amy, som bor på hestefarmen Heartland; et behandlingshjem for mishandlede heste. Hun har ligesom sin mor et medfødt talent, så hun kan føle, hvordan hestene det det. Efter en tragisk ulykke bliver Amys liv forandret - og hun må for alvor lære at stole på sine evner og på livets små mirakler.\nForfatter: Lauren Brooke\nFuldblod-serien består af hele 16 spændende bind om livet på Whitebrook-farmen. I den første bog må Alisons forældre sælge deres stutteri, efter at en ondartet virus har dræbt deres bedst heste. Og det værste er, at Alison må sige farvel til sin yndlingshest, Stardust. Da der kommer et nyt lille føl til verden, tror ingen på, at det kan overleve. Undtagen Alison - og hun starter en indædt kamp for at redde føllets liv.\nForfatter: Joanna Campbell\nAldersgruppe: 10-12 år\nMette og Mikki\nFørste bog i serien om Mette og hendes hesteliv. Da Mette fylder 10 år, får hun verdens bedste fødselsdagsgave: sin helt egen hest, som hedder Mikki. Men hun opdager hurtigt, at livet med hest ikke kun er nemt - for der er meget arbejde, og det er pludselig svært at finde tid til Mettes veninder.\nForfatter: Dorte Roholte\nAldersgruppe: 9-11 år\nMille og den nye pony\nDet værste er sket: Milles yndlingshest er blevet aflivet, og nu vil hun aldrig nogensinde ride igen. Da der kommer nye heste til rideskolen, skifter hun mening - og hendes drøm brister endnu en gang. For de nye heste er så dårlige, at man slet ikke kan ride på dem. Men Mille er ligeglad, for hun har besluttet sig for, at hun skal med til ridestævne.\nForfatter: Brit Wichlund\nAldersgruppe: 10-13 år\nAmanda & Ila\nHele Amandas liv forandre sig, den dag hun får sin egen hest, Ila. Og samtidig får hun en ny ven, Katja, som er dygtig til at forstå Ila. Det er pludselig den bedste sommer nogensinde! Men lige så stille går det op for Amanda, at noget er galt i Kajas liv. Hun er bange for noget - og en dag stikker hun af med hestene.\nForfatter: Katja Timgren\nVictoria, Le og Henriette har deres egne heste - det har Rikke ikke. Og hendes forældre vil ikke købe en til hende. Derfor går de fire veninder sammen om at arrangere et ridestævne hjemme hos Victoria, så de kan tjene penge til en hest. Det er en perfekt plan - men alligevel er alt ikke fryd og gammen i Firkløveret. Og til stævnet sker der noget chokerende. "Victoria kommer til hjælp" er første bind om Firkløveret og deres heste.\nForfatter: Kirsten Nordstrøm Hansen\nEr du på udkig efter mere inspiration?\n8 bøger til unge, der ELSKER film - del II\n8 skræmmende bøger til de modige\n7 bøger til børn, der ELSKER film - del I\nNår jul ikke er glædens fest\nBøger der minder om: Vildheks\n7 actionfyldte bøger til gameren\n3 YA-serier om jordens dystre fremtid\n5 børnebøger om forholdet mellem far og barn


Mange tror at når deres støvsuger ikke virker mere, så er det bare at smide ud og købe nyt. Dette er ikke rigtigt!\nAlle vores Fnugfri-butikker har eget værksted, og reparere selv alle mærker og modeller. Både støvsugere, fejemaskiner og gulvvasker. Vores værksteder har mange års erfaringer i netop dette og derfor er der tit mange penge at spare ved at få din støvsuger repareret i stedet for at købe ny.\nPå vores værksteder har vi de fleste reservedele på lager og derfor tager det ikke 3 uger inden du får din støvsuger igen, da vi ved at mange ikke kan undvære deres støvsuger i ret lang tid, reparere vi næsten altid fra dag til dag, så du netop IKKE skal undvære den.\nMange får også bange anelser med det samme de hører ordet værksted, men bare rolig vi er ikke som du kender de fleste værksteder. Vores timepriser er meget rimelige og vi har ikke 117 forskellige tillæg som kommer oven i prisen.\nkun lidt moms.\nVi reparere ikke uden at vi har din accept ift. Prisen på reparation. Hvis nu din støvsuger ikke skal laves da det f.eks. ikke kan svare sig ift. Prisen på en ny, så koster det ikke noget for den tid vi har brugt på at adskille og fejlfinde, det kalder vi god service.\nSå vores råd til dig er, at hvis du har en støvsuger du er rigtig glad for, så lad være med at smide den ud, men lad os kigge på den og regne en pris ud til dig INDEN du køber en ny. Det kan jo være en lille ting som vi let kan ordne på vores støvsugerværksted.