Evaluering af Basen Ungeindsats Himmerland Rebild Jobcenter - PDF\nDownload "Evaluering af Basen Ungeindsats Himmerland Rebild Jobcenter"\n1 Opstart - projektperiode Målgruppe, alder og køn Evaluering af Basen Ungeindsats Himmerland Rebild Jobcenter til Projektets målgruppe: Unge uden eller med en ringe afgangseksamen fra folkeskole over 18 år Unge som er mere praktisk minded Unge som r i retning af en erhvervsuddannelse/egu/kuu/vuc Dvs. uddannelsese og aktivitetse unge D / Ungeindsatsen Jobcenter Rebild. Der har deltaget i alt 12 unge i projekt Basen fordelt i aldersgruppen mellem 18 og 28 år fordelt med 3 aktivitetse og 9 uddannelsese: Uddannelsesbaggrund Mænd Kvinder Alder Udd. Udd. I alt 18 år 19 år år 28 år I alt Af de 12 projektdeltagere har 4 ikke folkeskolens afgangseksamen, mens de øvrige 8 har gennemført med eksamen. 2 af projektdeltagerne har også gennemført et grundforløb. To af deltagerne har desuden gennemført hhv. STX og HH, men har pga. sociale og psykiske problemstillinger brug for en håndholdt indsat for at komme i mål med uddannelse Mænd Kvinder Uddannelse Udd. Udd. Ialt Har ikke 9. klasse Har 9. klasse 4 (STX) 2 2 (HH) 0 8 Har grundforløb (2) (2) I alt Udfordringer psykisk og socialt De 12 unge deltagere i projektet har forskellige og typisk flere udfordringer af forskellig karakter. 8 deltagere har psykisk diagnoser, herunder ADD, ADHD, asperger, social angst, depression, paranoid psykose, social angst, agroafobi ogforstyrret personlighedstruktur med emotionelt ustabil. De 4 deltagere uden diagnoser er medtaget i projektet, da de har udfordringer i forbindelse med sociale forhold. Mænd Kvinder Udfordringer Udd. Udd. Parat Psykisk(e) diagnose(r)\n2 Ikke psykisk diagnose I alt Projektmedre og undervisning i hold Frem til havde deltagerne samme person som underviser og rådgiver. Pga. jobskifte fik Basen ny underviser og deltagerne blev fordelt på tre rådgivere, som har kendskab til sagerne, idet de indgår i makkerskab. Fra fremmødte 4 af deltagerne. Det har givetvis en betydning, at der er skiftet projektmedr. Vi ved fra tidligere projekt, at relation mellem projektmedr er en vigtigt faktor, og vi ser da også, at de bliver mere mødestabile igen efter at de har lært den nye projektmedr bedre at kende. Det er erfaret, at deltagerne har det svært ved dialog og at åbne sig op, når der er mødt mange op til undervisningen. For en del spiller de psykiske diagnoser ind. Denne problemstilling blev italesat under forløbet. De dage hvor der kun mødte få op, kunne deltagerne sagtens snakke hen over bordet. Det tyder på, at deltagerne har ret, når de udtaler, at det er svært for dem, at snakke når der er mange tilstede. Generelt er i forløbet sket en positiv udvikling med stemningen og samværet på holdet. Der er kommet mere snak, øjenkontakt og interaktion i det hele taget mellem deltagerne og de byder meget mere ind i undervisningen og kan fx komme med input til de øvrige deltagere. De små hold og at de har vænnet sig til ny underviser, har sandsynligvis bidraget til den dette. Evaluering/læring: Det kan fremover overvejes, om undervisningsholdet bør opdeles i, så det bliver mindre hold. Projektet kan fx bygges op om individuelle samtaler, fælles undervisning og aktiviteter i mindre hold samt enkelte seancer for det samlede hold. Projektets aktiviteter og metoder Projektet har afprøvet flere metoder i forhold til målgrupper. Alle fremmødte har deltaget i OCNundervisning, UU-undervisning og virksomhedsrettet undervisning. Projektets aktiviteter Antal deltagere Mindfulness 6 Virksomhedspraktik 4 (en deltager havde to praktikker) FVU 3 OCN Alle fremmødet UU-undervisning Alle fremmødet Virksomhedsrettet undervisning Alle fremmødet Projektets metoder OCN moduler: En af de metoder, som vi har afprøvet i forbindelse med projektet, er OCN, Open College Network. OCN er en metode, som validerer og dokumenterer uformel læring gennem standardiserede undervisningsforløb på tre forskellige niveauer. OCN giver læringsbevis på det, man lærer uden for skolen. Beviserne viser tydeligt, hvilke færdigheder og kompetencer den enkelte har lært og giver kredit for uformel lærling. Læringsbeviserne kan fx anvendes ved jobsøgning eller opstart af uddannelsesforløb. Der er udstedt 29 certifikater, heraf flest på niveau 1. Herudover afventer 14 certifikater godkendelse på opnåede læringsmål via OCN-undervisningen. Dvs. op til 43 certifikater i alt på Basen. OCN-undervisningen på Basen er gået godt. De unge r meget individuelt i alle OCN-moduler. Deltagerne har vidt forskellige skriftlige kompetencer og reflekterer vidt forskelligt på emnerne. For bogligt udfordrede deltagere skal det ikke undervurderes, at det giver selvtillid at de får et konkret bevis i hånden 2\n3 på deres læring sammen med et håndtryk og et tillykke. Derfor har nogen unge fået certifikat på niv. 1 og andre på både niv. 1 og 2. Disse OCN-forløb er gennemgået i undervisningen: Personlige mål, adfærd og kropssprog, mødestabilitet, personlig økonomi, arbejdsmarkedsforståelse, netværk, konfliktforståelse, fremtoning og tilstedeværelse. Den personlige udvikling for deltagerne, som mange havde brug for, er valgt som fokus i undervisningen. OCN-elementerne er brugt til at konfrontere deltagerne med fx deres tidsperspektivet i deres uddannelsesplaner og udformning af deltagernes profilkort. Pr afsluttedes OCN-delen på Basen. Fokus var herefter på praktiksøgning i forbindelse med uddannelsesafklaring, elementerne fra OCN er dog videreført i forbindelse med praktik, f.eks. som træningsbane for arbejdsmarkedsforståelse. UU undervisning UU Rebild har desuden deltaget undervejs i forløbet med uddannelsesforberedende aktiviteter samt information om diverse ungdomsuddannelser, fx besøg hos EGU vejlederne på Produktionsskolen, jobkompasset.dk samt præsentation af ug.dk. Denne del af undervisningen har givet deltagerne et bredere udsyn i forhold til, hvilke uddannelser, der findes, og har trænet dem i, hvor de kan søge information om uddannelser. Mindfulness En anden af de metoder, vi har t med under forløbet, har været mindfulness. Mindfulness kan beskrives som mental træning, der styrker evnen til at være nærværende og accepterende overfor både sig selv og andre. Mindfulness er en speciel form for opmærksomhed, der handler om at være fuldt bevist og opmærksom som på den situation eller det øjenklik du befinder dig i. Ved træning af mindfulness, trænes bl.a. evnen til opmærksomt nærvær, reduceret indre snak, koncentration og fokus, ikke-vurderinger og ikke- gøren. Den formelle træning er foregået i grupper gennem åndedragsteknikker og lettere kropslige øvelser. Seks unge har deltaget. Vi valgte at lave denne del frivillig på opfordring af mindfulness-underviseren. Vi på dette område ikke kan påvise nogen direkte virkning af undervisningen. Men de unge, som har deltaget, har tilkendegivet, at de synes, det var et godt redskab at lære at kende: Flere giver udtryk for at det har været svært at benytte der hjemme selv, idet de ikke mestrede det til fulde. Men at de kunne mærke at det havde en positiv effekt på dem. To af de unge har afleveret et udfyldt evalueringsskema, mens de øvrige har tilkendegivet deres mening mundtligt. På baggrund af de unges positive tilbagemeldinger valgte vi at forlænge mindfullness med tre ekstra gange til og med d Evaluering efter 11 mødegange á 2 timer: 2 borgere har udfyldt evalueringsskema. 1 borger mærker ændringer i åndedrættet, nærvær og psykisk. Især tælleøvelser med fokus på åndedrættet har været godt. Forslag til ændringer: mindre og faste hold. 1 borger siger at vedkommende er blevet bedre til at bevare roen og koble fra efter stress. Forslag til ændringer: mere musikterapi. En deltager på mindfulness: Fællesskabet hjælper godt. Det er bedre end at gøre det selv. Det gav mere ro og styr på tingene, både inde i hovedet og uden på. Det var nemmere at komme af sted til de andre ting, da jeg gik til Mindfulness. Jeg bruger det ikke fast, men når jeg har lyst, fx inden en samtale (Mand, 21 år). Evaluering/Læring: En overvejelse i forbindelse med inddragelse af eksterne underviser er, at vi med fordel frem over kan sætte tid af til sparring med eksterne undervisere for at få denne del mere integreret i 3\n4 projektet. Enten ved indhentning af samtykke fra borgere eller afholde samtaler i fællesskab med deltager, projektmedr og ekstern underviser. Deltagelse i FVU I forbindelse med projekt har det været muligt at deltage i FVU- undervisning. Størstedelen af målgruppen er i målgruppe for FVU og er tilbudt FVU undervisning. Tre unge har deltaget i FVU-undervisning og har været meget tilfredse med det. To af deltagerne er startet i uddannelse, og den tredje kan bedre se sig selv i uddannelse nu i forhold til opstart af projektet. Evaluering/Læring: I næste projekt mener vi ikke, at FVU ikke være frivillig, men en obligatorisk del af projektet for dem som er i målgruppen, således at de som gruppe deltog i FVU sammen og på den måde også ville kunne støtte hinanden i dette. Virksomhedsrettet undervisning Det primære arbejdsmål i efteråret har været at forsætte med klæde deltagerne på til og afklare i forhold praktik og uddannelse. Plan for undervisningen: Uge 37: Virksomhedsanalyse og google informationer om virksomhederne. Introduktion til NN Markedsdata. Deltagerne lavede lister med ønsker til praktikvirksomheder. Uge 39: Virksomhedsbesøg på Arcon Solar i Skørping. Uge 41-43: Fokus på praktik hurtigst muligt vha.: Jobspor, udvælge og undersøge 2-3 favoritjobs, jobmuligheder og uddannelser, bl.a. via ug.dk. Fokus på praktikønsker og praktiksøgning. Arbejde med færdiggørelse af profilkort. Uge 45: Jobsøgnings svære kunst, særligt jobsamtalen og salg, at det kræver forberedelse og indsats at søge job/praktik. Emner: Påklædning, personlig fremtoning, (non)verbal kommunikation, udfylde skema med forberedelse til jobsamtalen, typiske spørgsmål til jobsamtalen, øve håndtryk. Uge 46: Praktiksøgning Uge 47: Praktiksøgning og besøg hos AMU Nordjylland d. 23. okt. 2015med rundvisning og information om KUU og erhvervsuddannelser.. Uge 48: Mandag d virksomhedsbesøg hos Bauhaus i Aalborg, da flere deltagere er interesserede i lageruddannelser. Virksomhedspraktikker 4 deltagere har været i virksomhedspraktikker ( 1 deltager har deltaget i 2 praktikker). Formålet med praktikken har for deltagerne været afklarende i forhold til uddannelse. 3 af praktikforløbene er fortsat i gang med positive tilbagemeldinger fra arbejdsgiver. Evaluering/Læring: Næste gang kan vi med fordel have tidligere fokus på den virksomhedsrettede del, evt. start med undervisning en dag om ugen, så der hurtigere kommer gang i virksomhedskontakterne. Vi ser virksomhedspraktik som en naturlig træningsbane for læringsmål og tænker man med fordel ville kunne inddrage læringsdelene fra OCN mere. Andre undervisningsemner: I perioden har der desuden været undervist i følgende emner. Nogle af emnerne efter ønsker fra deltagerne. selvværd og selvtillid Smart modellen Motivation Jobkompasset.dk Fokusopgave Profilkort Positive tanker 4\n5 Samarbejdsopgaver Generelt om undervisningen og holdet Udsagn fra deltager om undervisningen generelt: Undervisningen har været relevant, gode emner at komme i gennem og snakke om. Godt at komme ud til uddannelsessteder og virksomheder, snakke med dem og få det ind på den måde. Det er ikke altid let at lære ved at sidde ned og læse. (Mand, 21 år) For to af deltagerne har det sporadiske fremmøde hos de øvrige deltagere betydet noget for deres oplevelse af, hvor vigtigt det er, at de selv møder frem. De synes, vi skal være mere strikse over for udeblivere, fx bruge sanktionering mere. Det er svært at tage sig sammen til at komme, når de andre ikke kommer. Nogle gange tænker jeg, at så behøver jeg ikke at komme for at få pengene (Mand, 21 år). Tak for det gode humør, 28-årig deltager ved opstart i uddannelse. Den gode stemning havde positiv betydning for hans fremmøde og udbytte. Evaluering/Læring: Målgruppen trives godt med alternativer til boglig læring. Mere hands on læring, besøg ud af huset mv. er en fordel for målgruppen. Vi skal være bedre til at i talesætte vigtigheden af fremmøde, idet det kan ødelægge gruppedynamikken at nogle ikke deltager. Vi skal blive tydelige i vores krav omkring fremmøde til den enkelte og vi skal minde hinanden om de aftaler som er indgået. Progressionsmålinger Vi har i forbindelse med progressionsmålinger benyttet som af progressionsmålingsværktøj BIP Beskæftigelses Indikator projektet som er udviklet af Væksthuset og Aalborg universitet. Dette værktøj er kun muligt at benytte i sin fulde form på aktivitetse. Det har været en udfordring i at de uddannelsese ikke kan indtastet i BIP system og vi derfor skulle skal udvikle en metode til at synlige gøre resultaterne fælles. 6 af deltagerne har svaret på progressionsspørgsmål to gange i forløbet. Desværre har deltagerne, som er gået i uddannelse, ikke besvaret skemaet ved afgang. De 9 spørgsmål samt svarmuligheder og besvarelse opridses i skemaerne Spørgsmål 1: Har du en ide om hvilket, du gerne vil have? Svarmuligheder Jeg aner Jeg har Det svinger. Jeg har en Jeg ved lige ikke, hvilke nogle få, Nogle ide om, hvilket job, typer af job men uklare gange har hvilke jeg gerne jeg gerne vil have idéer om hvilke typer af job jeg gerne vil have jeg en klar ide, andre gange ikke typer af job jeg gerne vil have vil have Besvarelse Besvarelse Der er for gruppen generelt sket en afklaring af, hvad de ønsker at med. Spørgsmål 2: Hvordan har du det med at tage kontakt til nogle, du ikke kender (her menes til 5\n6 virksomheder, myndighedspersoner, uddannelsessteder)? Svarmuligheder Jeg har meget svært ved at tage kontakt til nogle, jeg ikke kender Jeg har for svært ved at tage kontakt til nogle, jeg ikke kender Det svinger. Nogle gange har jeg let ved det, andre gange svært Jeg har for let ved at tage kontakt til nogle, jeg ikke kender Jeg har meget let ved tage kontakt til nogle, jeg ikke kender Besvarelse Besvarelse Der er for gruppen generelt sket en forbedring af, hvordan de har det med at tage kontakt til personer, de ikke kender. Spørgsmål 3: Hvor god er du til at sam med andre? Svarmuligheder Jeg har Jeg har tit Det svinger. Jeg har for Jeg har rigtig svært svært ved Nogle rigtig nemt ved at at sam gange er jeg nemt ved ved at med sam god til det, at samar- samarbej- med andre andre andre bejde med de med gange ikke andre andre Besvarelse Besvarelse Der er for gruppen som helhed sket en lille forbedring af, hvor gode de oplever, at de er til at sam med andre. Spørgsmål 4: Har du støtte fra familie og venner, når du har brug for hjælp? Svarmuligheder Min Min Det svinger. Min Min venner venner Nogle gange venner venner støtter mig støtter mig støtter støtter mig støtter mig næsten aldrig, når jeg har behov for det ikke særlig tit, når jeg har behov for det venner, andre gange ikke for det meste meget Besvarelse Besvarelse Der er for gruppen som helhed ikke sket den store forandring i deres oplevelse deres støtte fra familie og venner. Spørgsmål 4: Har du overskud i hverdagen til at fokusere på at få et /følge et aktiverings- eller uddannelsesforløb eller få et fleksjob? 6\n7 Svarmuligheder Jeg kan Jeg kan for Det svinger. Jeg kan for Jeg kan næsten aldrig ikke Nogle gange kan overskue sagtens overskue overskue at overskue jeg overskue at fokusere at fokusere det, fokusere på at fokusere på det på det det på det andre gange ikke Besvarelse Besvarelse Der er for gruppen som helhed ingen ændring sket i forhold til, deres overskud til at fokusere på eller et forløb. Spørgsmål 6: Hvordan vil du alt i alt vurdere dit (fysiske og psykiske) helbred ift. at kunne varetage et (fuldtid, deltid, ikke fleksjob)? Svarmuligheder Mit helbred forhindrer, at jeg kan Mit helbred sætter store begrænsni nger for, at jeg kan. Jeg vil måske kunne varetage et job på få timer. Det svinger. Indimellem gør mit helbred det svært at. Jeg vil måske kunne varetage et job på deltid/halv tid med den rette form for hjælp og støtte. Mit helbred er ikke i vejen for, at jeg kan, men kan sætte enkelte begrænsni nger Mit helbred er ikke i vejen for at jeg kan Besvarelse Besvarelse For den samlede gruppe er der sket en lille forbedre i deres vurdering af deres helbred ift. at kunne varetage et. Spørgsmål 7: Tror du dine kompetencer kan bruges på en arbejdsplads? Svarmuligheder Jeg tror ikke, at jeg har noget at tilbyde en arbejdsplads Jeg tvivler meget på, at jeg har noget at tilbyde en arbejdsplads Det svinger meget. Jeg er indimellem usikker på, om jeg har noget at tilbyde en Jeg er for sikker på, at jeg har noget at tilbyde en arbejdsplads Jeg er sikker på, at jeg har masser at tilbyde en arbejdsplads 7\n8 arbejdsplads Besvarelse Besvarelse For den samlede gruppe tegner der sig ikke et mønster i ændringer i forhold til, om de tror, at deres kompetencer, kan bruges på en arbejdsplads. Spørgsmål 8: Tror du, at du kan klare et (fuldtid, deltid, ikke et fleksjob)? Svarmuligheder Jeg tror slet Jeg tvivler Jeg er Jeg er Jeg er helt ikke, at jeg meget på, usikker på, nogenlund sikker på, kan klare et at jeg kan om jeg kan e sikker på, at jeg kan klare et klare at at jeg kan klare et klare at have et Besvarelse Besvarelse For gruppen som helhed er der sket en lille forbedring af, om de tror, at de kan klare et. Spørgsmål 9: Ved du, hvad du skal gøre for at forbedre dine muligheder for at få et job? Svarmuligheder Jeg ved ikke, hvordan jeg kan nærme mig et job Jeg ved kun lidt om, hvordan jeg kan nærme mig et job Jeg ved nogenlunde, hvordan jeg kan nærme mig et job, men er også noget i tvivl 8 Jeg ved en del om, hvad jeg skal gøre for at nærme mig et job Jeg ved helt klart, hvad jeg skal gøre for at nærme mig et job Besvarelse Besvarelse For den samlede gruppe er der sket en lille forbedre i deres vurdering af muligheder for at få et job Udslusning Af de 12 unge er 5 personer afsluttet (4 i uddannelse og 1 fraflyttet kommunen) og 7 personer modtager fortsat uddannelseshjælp. Ved projektets afslutning i november 2015 er 4 påbegyndt uddannelse, hhv. EGU på AMU, 9. klasse på VUC, landbrugsuddannelsen på Agri Collge samt AVU. Af de 7 unge, som fortsat modtager uddannelseshjælp, er de 4 i gang med en plan (praktik med formålet uddannelsesafklaring eller ). (3 af deltagerne har reelt ikke deltaget så meget i fælles undervisning i efteråret pga. sygdom, psykiske problemstillinger m.m., ungerådgiver r videre med disse i en individuel håndholdt indsats ) Af nedenstående tabel fremgår ophørsårsag samt plan for de videre forløb.\n9 Udslusning I alt Påbegyndt uddannelse 4 Fraflyttet kommunen 1 Klar plan for det videre forløb - 4 Ring fremmøde på fælles undervisning i efteråret. Der 3 des videre med Individuelt forløb/plan I alt 12 9


maj 2014 – Side 2\nSkulle I aldrig have opdateret jeres blogroll? ;)\n… eller i det hele taget have lavet en? 😉\nVi er helt sikkert mange, der ofte læser blogs fra vores mobiltelefoner. Selv gør jeg det allermest fra Bloglovins app, for det er hurtigt og nemt, for eksempel som godnatlæsning. Ulempen er, at man så ikke får kommenteret så ofte, som man gerne ville, og man ser heller ikke mange blogges flotte design og ekstra features. Hvis man læser min blog fra en computer, vil man i højre side for eksempel kunne se min blogroll, hvor man kan se, hvem jeg læser flittigt med hos. Jeg har netop opdateret den, for nye er kommet til, mens andre har skiftet adresse, fået ny blog, er stoppet med at blogge osv.\nI sidste uge sad jeg for en gangs skyld ved computeren og læste blogs, og der slog det mig, hvor mange af jer, der har en blogroll, som i bunden viser indlæg, der nogle steder er flere år gamle! Nu ved jeg tilfældigvis, at mit nye blogbekendtskab Blondinemor fandt frem til mit lidt ældre bekendtskab Fyrsten og Fruen igennem bloggen her – om det var på min blogroll eller i kommentarfeltet ved jeg faktisk ikke, men det kunne være FEDT med opdaterede blogrolls, så vi kan blive inspireret af hinanden! Så hermed er opfordringen sendt ud i Blogland 😉\n16 kommentarer Skrevet i: blogging, tanker\nBadutten er den dreng herhjemme, der har det allerbedste sovehjerte. Kongen havde faktisk også et ret godt et, frem til han blev 3 1/2, hvor han sjældent vågnede før klokken 8.00, hvis ikke han blev vækket. Nu vågner han typisk ved 7-tiden plus/minus en halv times tid. Ja ja, bevares – det er der nok mange, der ville glædes over, men her er det tidligt 😉 Dog ikke så tidligt som Lillebror, der altid vågner mellem klokken 6 og 7. Hvis den bliver 7, har han sovet længe! Til gengæld har han sovet igennem så længe nu, at jeg godt tør sige, at det GØR han, for vi snakker mange uger efterhånden – måske endda et par måneder? Og han går kold om aftenen allersenest klokken 19.00. Så ja, vi er vist ret heldige med vores drenges sovehjerter!\nIntet kan dog måle sig med Badutten, der i mandags sov helt til klokken 10.00. Han havde været vågen en kort stund om natten med feber, hvor han fik alt tøjet af og en Panodil, så jeg lod ham bare sove. Da han vågnede, var der ingen feber mere, og det har der heller ikke været siden. Mens vi ventede på, at Badutten vågnede, havde Kongen og Lillebror vældig god tid til at hygge og lege:\nTirsdag måtte jeg vække ham klokken 9.10! Og det var SVÆRT. Fik det næsten helt dårligt over det, men jeg synes heller ikke, vi kan komme SÅ sent i vuggestuen hver dag. Lillebror kom endda også ind og deltog i vækningen:\nSelvom Badutten ikke længere har feber, så tror jeg altså, der sidder et eller andet i kroppen på ham, for SÅ længe plejer han trods alt ikke at sove. I går puttede jeg ham allerede inden klokken 19.00, og han faldt i søvn med det samme og sov så helt indtil klokken lidt i otte i morges, hvilket var perfekt, for Kongen skulle på tur med børnehaven klokken 9.00, så vi SKULLE af sted! I dag var den heller ikke meget over 19.00, før han gik kold.\nDet bliver klart hårdest for Badutten, når jeg skal starte på arbejde igen til august, og han ikke kan sove længe mere. Hvis der er noget, jeg slet ikke kan lide, så er det at vække sovende børn. Men nu nyder vi lige de sidste tre måneder herhjemme først, ikke? 😉 Selvom det lyder af lidt, er det jo trods alt et helt KVARTAL! (Og før vi ved af det, er det også gået. Men det vil jeg ikke tænke på nu 😉 )\n2 kommentarer Skrevet i: Badutten, barsel, børn, børnehave, brødre, hverdag, Kongen, leg, Lillebror, søvn, sygdom, træthed, vuggestue


Alfa Romeo Klub Danmark - Montering af dør på Bertone\nEMNE: Montering af dør på Bertone\nMontering af dør på Bertone\t23.02.2014 21:25\t#13023\nJeg er påbegyndt svejsearbejdet på min Bertone, og det skrider rigtig godt fremad. Men at få den rigtige luft mellem dørplade, panel, skærmkanter osv. er ikke helt nemt. Jeg har derfor et spørgsmål om hængslerne til dørerne, som jeg ikke kan regne ud.\nPå A-stolpen kan hængslet glide og dermed justeres, men skal det også kunnes justeres/glide på selve døren? På nuværende kan jeg ikke rokke hængslet i dørsiden! Jeg har indtilvidere forsøgt med WD 40 og ilt/gas, da jeg tror det er rustet sammen, men det sidder urokkeligt fast.\nSkal man overhovedet kunne justere hængslet i døren? Hvis ja..... Hvordan kan jeg få det til at glide igen?\nSv: Montering af dør på Bertone\t02.03.2014 21:34\t#13117\nJeg har ikke fået nogle svar.... Er der ikke nogen som ved noget om hængslerne og justering af dørerne?\nSv: Montering af dør på Bertone\t02.03.2014 22:13\t#13119\nJeg har ikke noget svar til dig men....hvis hængslet kan justeres på A-stolpen er der vel ikke nogen grund til også at kunne justere det på selve døren? - Eller er der noget jeg overser?\nSidste redigering: 02.03.2014 22:15 af Jesper Jensen.\tBegrundelse: Manglende tekst\nSv: Montering af dør på Bertone\t05.03.2014 07:41\t#13154\nSå vidt jeg husker skal du kun justerer på A stolpe: op og ned i rillen og frem og tilbage med skiver, nemmest med åbne typer, lign. et 3 tal.\nPas på den ikke napper i forskærmen, spec. når døren er malet!\nSv: Montering af dør på Bertone\t05.03.2014 20:42\t#13172\nPå youtube er der flere videoer, lavet af et amerikansk værksted, om Alfa Romeo reparationer. Blandt andet om, hvordan man udbedrer dørhængsler, retter og justere en dør på en Bertone. Meget instruktivt.\nSv: Montering af dør på Bertone\t06.03.2014 22:19\t#13198\nTak for svarerne...... Det giver lidt større spillerum, hvis begge sider af hængslet kan justeres.\nMen jeg vil da give youtube en chance, så vender jeg tilbage


Ofte ejerne af voksne og velopdrættededyr står over for et alvorligt problem - katten begynder at "gå rundt om hjørnerne" til tæpper, og nogle gange endda til en seng eller andre polstrede møbler. Lad os finde ud af, hvorfor en kat fanger bakken, hvad kunne det være årsagen til.\nProblemer i bakken eller i fyldstofet\nEn kat kan kaste forbi bakken - i nærheden eller iDet nærmeste hjørne, hvis hun ikke kan lide bakken selv - den er for høj eller for lille til en kat, kan stå på det forkerte sted, ubehageligt for en kat eller gøre en ubehagelig lugt. Derudover kan katten ikke arrangere fyldstofet, som er fyldt med bakken. Den nemmeste løsning er at skifte bakke og fyldstof samt vurdere placeringen af bakken.\nProblemet i kæledyret selv\nNogle gange stopper en kat pludselig aleneEt sted der passer hende i mange år, op til det punkt, hvor et dyr begynder at shit på møbler eller ting af ejerne. Hvorfor bliver en kat rammet ned på en seng, hvorfor ændrer det pludselig sine vaner? Svaret på dette spørgsmål er en - en sygdom. Hvis situationen går ud på, at katten begynder at shit på sengen, så styrer den heller ikke urineringsprocessen overhovedet, eller oplever alvorlige smerter under det og forsøger at gøre det på et blødt og mest behageligt sted. I denne situation skal du straks vise dyret til dyrlægen, da manglen på ordentlig behandling kan føre til dyrets død!\nHvorfor tramper katten dig med poter?


Når du modtager en opringning fra en kontaktperson, vises skærmen for indkommende opkald. Tip: Du kan bruge funktionen til høflig ringetone og lommetilstand til at modtage opkald. Du finder ud af hvordan under Ændring af indstillinger for lyd. Besvarelse af et opkald\nGør et af følgende: Hvis skærmen er låst, når du modtager et opkald, skal du trække til Låseskærmens ring. Hvis skærmen er tændt, når du modtager et opkald, trykker du på Afvis. Tryk på knappen TÆND/SLUK to gange for at afvise et opkald. Slå ringetonen fra uden at afvise opkaldet\nGør et af følgende: Tryk på knappen LYDSTYRKE NED eller LYDSTYRKE OP. Tryk på knappen TÆND/SLUK. Placer HTC EVO 3D med bagsiden opad på en plan overflade. Bemærk: Hvis HTC EVO 3D allerede ligger med bagsiden opad, vil den stadig ringe, når der kommer efterfølgende indkommende opkald. Se hvem der ringer\nHver gang, du foretager et opkald, eller din ven ringer til dig, kan du se din vens seneste statusopdatering fra sociale netværk lige på opkaldsskærmen. Du vil se en fødselsdagspåmindelse, hvis din vens fødselsdag finder sted inden for de næste 7 dage. 1


Taldata 1. Chancer gennem eksperimenter - PDF\nDownload "Taldata 1. Chancer gennem eksperimenter"\n1 Taldata 1. Chancer gennem eksperimenter Indhold 1. Kast med to terninger 2. Et pindediagram 3. Sumtabel 4. Median og kvartiler 5. Et trappediagram 6. Gennemsnit 7. En statistik 8. Anvendelse af edb 9. Opgaver 1. Kast med to terninger Du skal kaste med to terninger. Du skal kaste indtil de to terninger viser samme øjental, altså indtil de fx begge viser 2 eller begge viser 5. Du skal tælle op hvor mange kast du måtte udføre for at få samme øjental på de to terninger. Når du skal udføre terningkast, kan du vælge mellem to muligheder: Du kan kaste med rigtige terninger, eller du kan bruge et edb-program der hedder KAST. Hjælpeprogrammet KAST Du kan hurtigt sætte dig ind i brugen af KAST. Prøv fx at vælge kast med to terninger. Klik derefter på knappen for Udfør. På skærmen kommer nu et billede af to terninger som kastes. Resultatet af kastet overføres til en liste, så du har en oversigt over hvad terningerne viste i de enkelte kast. Klik på Udfør igen indtil du har et kast hvor de to terninger viser samme øjental. Med Rens kan du nu gøre klar til en ny serie af kast. Prøv at se hvor mange kast der nu skal til, før du har et kast hvor terningerne igen viser sammen øjental. 1\n2 Sannes datasæt Inden du går i gang, ser vi på de data Sanne har indsamlet. Sanne deltager i et spil hvor der kastes med to terninger. For at komme ind i spillet gælder det om at få et terningkast hvor de to terninger viser sammen øjental. Sanne er godt klar over at somme tider får man to ens allerede i første kast, men det sker også at man må udføre mange kast før de to terninger viser det samme. Sanne er derfor interesseret i at undersøge hvor svært det er at få to ens i et kast med to terninger. Sanne vælger at udføre 50 eksperimenter. I hvert eksperiment kaster hun de to terninger indtil hun opnår to ens øjental. Hun fører regnskab over hvor mange kast hun udfører i hvert af de 50 eksperimenter. Her er hendes resultater: I det første eksperiment skulle Sanne blot bruge 2 kast for at få to ens øjental. I det andet eksperiment kunne hun klare sig med kun 1 kast, men så måtte hun i det tredje eksperiment ud i 12 kast før det lykkedes hende at få to ens. Af oversigten kan vi se at det tit forekommer at Sanne kan klare sig med 1 kast. Det sker i 9 af de 50 eksperimenter. En grundtabel Sanne vil nu skaffe sig overblik over resultaterne. Hun sorterer sine 50 data og opstiller en tabel over dem: Antal kast Hyppighed Frekvens % % % % 5 4 8% 6 4 8% 7 4 8% 8 2 4% 9 1 2% % % % 2\n3 14 2 4% % I alt: % En sådan tabel over vore data vil vi kalde en grundtabel eller en frekvenstabel. Tabellen giver hyppigheder og frekvenser for de data vi har indsamlet: Under hyppigheder ser vi hvor mange gange de enkelte kasteantal er forekommet i serien af eksperimenter. For eksempel kan vi se at Sanne i 7 eksperimenter måtte bruge 3 kast for at opnå to ens øjental. Summen af alle hyppigheder i tabellen skal her være 50, der er jo udført 50 eksperimenter. Under frekvenser i tabellens sidste kolonne kan vi se at de 7 eksperimenter svarer til 14% af de 50 eksperimenter der blev udført. Den sidste kolonne indeholder et procenttal for hvor tit de enkelte kastetal forekommer. Summen af procenterne skal selvfølgelig være 100%. Typetal Af tabellen ser vi at den observation der forekommer flest gange, er 1. Den forekommer jo 9 gange, og ingen af de andre observationer når så højt op. En observation der har større hyppighed end de øvrige, kaldes typetallet i datasættet. I Sannes datasæt er typetallet altså 1. Frekvenstabellen er grundstenen i Sannes statistiske undersøgelse. Den giver en god oversigt over hendes observationer. Vi kan af tabellen se at den største observation er 15. Det største antal kast der blev brug for i et af de udførte eksperimenter var altså 15. At den mindste observation ved eksperimentet er 1, har vi allerede set. Den største og den mindste observation fortæller os hvor bredt et område resultaterne i eksperimenterne spreder sig over. Afstanden mellem de to yderste observationer kaldes variationsbredden. I Sannes datasæt med de 50 observationer er variationsbredden 15-1, altså 14. Prøv selv! 1. Du skal udføre 50 eksperimenter hvor du kaster med to terninger. Du holder regnskab med hvor mange kast du må udføre for at få to ens øjental. Hvis du arbejder med rigtige terninger, kan arbejdet godt tage nogen tid, men du kan måske slå dig sammen med en kammerat så I deler arbejdet imellem jer. Hvis du bruger edb-programmet KAST, kan du sagtens selv klare at indsamle de data der skal til. Vigtigt: Husk at du selv skal notere hvor mange kast der blev kastet i hver serie for at få to ens øjental. Når du først har brugt Rens, er listen forsvundet. 3\n4 2. Opstil en grundtabel over dine 50 resultater. 3. Sammenlign din tabel med Sannes. Hvilke forskelle er der? Synes du, forskellene er væsentlige, eller er der kun tale om småting? 4. Hvad er typetallet i din tabel? Og hvad er variationsbredden? Nye begreber. Lav en liste over de nye begreber du har arbejdet med. 4\n5 2. Et pindediagram Du har nu opstillet en grundtabel over de data der er indsamlet i de 50 eksperimenter. Af tabellen kan du få oplysninger om kasteantallene i eksperimenterne. Men vi vil også godt have en tegning, et grafisk billede, hvor vi i ét blik kan få en god oversigt over resultaterne. Vi laver derfor et pindediagram over Sannes datasæt. Pindenes højde viser hvor tit de forskellige kasteantal forekom. På den lodrette skala til venstre i diagrammet kan du aflæse frekvenserne. Hvad kan tabel og diagram bruges til? Grundtabellen og pindediagrammet er en god hjælp for Sanne når hun vil sige noget om vanskeligheden ved at få to ens øjental. Sanne vil mene at chancen for at få to ens allerede i første kast er ca. 18%. Hun påstår ikke at chancen er lige præcis 18%, for hun er godt klar over at hun ikke kan sige noget sikkert ud fra de 50 eksperimenter. De kan kun give hende en fornemmelse af hvad de ukendte chancer er. De kan hjælpe hende til at opstille nogle gæt som ikke er grebet ud af luften, men som er begrundet i data der er indsamlet gennem eksperimenter. Sanne gætter altså på at chancen for at få to ens i første kast er ca. 18%, og hvis hun blot fortæller at hun gætter, og at hendes gæt er foretaget på grundlag af 50 eksperimenter, er alt i orden. Så er der ingen fare for at vi skal lægge mere i hendes udtalelser end de kan bære. Når du selv udfører de 50 eksperimenter og kommer til andre resultater, må du blot konstatere at dine gæt om de ukendte chancer afviger fra Sannes. Nye eksperimenter kan så måske skaffe mere sikre oplysninger, og lange serier af eksperimenter er at foretrække frem for korte serier. Men selv nok så lange serier af eksperimenter kan ikke fortælle os 5\n6 hvad "den rigtige chance" er. Heldigvis har man i praksis aldrig behov for at få besvaret det spørgsmål. Her er man tilfreds med et godt bud på hvad den ukendte chance er. I praktiske anvendelser behøver man således ofte blot at vide at chancen fx er ca. 18%, eller at den er lidt under 20%, eller at den er 15-20%. Derfor kan en serie af eksperimenter i mange tilfælde give os alle de oplysninger vi har behov for. Prøv selv! 1. Lav et pindediagram over dine egne data. 2. Hvad viser dine data om chancen for at få to ens i første kast? Nye begreber. Tilføj de nye begreber til din liste. 6\n7 3. Sumtabel Grundtabellen og pindediagrammet kan være en hjælp for Sanne når hun vil skaffe sig et billede af chancen for de enkelte kasteantal. Altså når hun fx vil vurdere hvad chancen er for at der skal bruges 5 kast. Men i praksis er det ikke så meget chancen for de enkelte kasteantal, man kigger på. Her er man mere interesseret i at få kendskab til hvad chancen fx er for at man kan klare sig med højst 2 kast, eller hvad chancen er for at der skal bruges højst 5 kast eller mindst 10 kast. Vi indfører nu et vigtigt hjælpemiddel i arbejdet med taldata og statistik. Det er en tabel, en sumtabel, som vil være til stor nytte når vi skal have overblik over indsamlede data. Vi ser på en sumtabel for Sannes datasæt: Antal kast Hyppighed Summeret Summeret hyppighed frekvens % % % % % % % % % % % % % % Denne tabel kan give svar på Sannes spørgsmål. Ud for 2 kast ser vi at der er anført en "Summeret hyppighed" på 15. Det er de to hyppigheder for 1 kast og 2 kast der her er lagt sammen: 9+6 = 15. At den summerede hyppighed er 15, betyder altså at i 15 af de 50 eksperimenter skulle man bruge højst 2 kast for at slå to ens. Chancen for at man kan klare sig med 2 kast er derfor ca. 15/50, dvs. ca. 30%. Det er det tal vi finder i tabellens højre kolonne. Af sumtabellen kan Sannes også få en ide om hvad chancen er for at man skal bruge op til 5 kast, dvs. højst 5 kast. Den summerede hyppighed er her: = 31. Ved 31 af de 50 eksperimenter er der altså blevet brugt højst 5 kast. Chancen for at man kan klare sig med højst 5 kast vil Sanne derfor sætte til ca. 31/50, dvs. 62%. Hvad kan sumtabellen bruges til? Sumtabellen er et godt hjælpemiddel når Sanne vil udtale sig om vanskeligheden ved at få to ens øjental. Hun kan benytte tabellen på flere måder. Hun kan kigge i tabellen før 7\n8 hun begynder at udføre et kasteeksperiment, og hun kan da få oplysning om hvad chancen er for at hun kan klare sig med et bestemt antal kast. Fx kan hun se i tabellen at hun har ca. 44% chance for at skulle bruge højst 3 kast for at få to ens. Hun kan også se i tabellen at der er ca. 70% chance for at hun kan klare sig med 6 kast. Det vil sige at der er en chance (eller risiko) på ca. 30% for at hun skal bruge mere end 6 kast for at slå to ens. Men hun kan også bruge sumtabellen efter at hun har udført sine kast og opnået to ens. Hvis hun for eksempel har fået to ens ved at bruge 2 kast, kan hun i tabellen se at dette resultat hører til blandt "de bedste 30%", eller "de heldigste 30%". Af tabellen fremgår jo at i 30% af Sannes 50 eksperimenter kunne man klare sig med 2 kast. Har hun i en anden situation måttet bruge mere end 11 kast for at få to ens, kan hun se i sumtabellen at dette resultat hører til blandt "de dårligste 10%" eller "de uheldigste 10%. Af tabellen fremgår jo at man i 90% af Sannes eksperimenter kunne klare sig med højst 11 kast, så kun i 10% af tilfældene måtte der bruges mere end 11 kast. Når Sanne benytter sumtabellen efter at hun har udført de kast der var nødvendige for at slå to ens, kan hun få oplysninger om hvor heldig eller uheldig hun har været med sine kast. Har hun kun brugt 2 kast vil hun nok synes at hun har været heldig. Har hun måttet bruge over 11 kast vil hun sikkert mene at hun har været uheldig. Prøv selv! 1. Opstil en sumtabel over dine data. 2. Hvad viser din sumtabel om chancen for at bruge højst 2 kast? 3. Hvad er chancen for at bruge højst 5 kast? 4. Hvad er chancen for at bruge mere end 10 kast? 5. Hvilke kasteantal hører til de bedste 30% i din tabel? Nye begreber. Tilføj de nye begreber til din liste. 8\n9 4. Median og Kvartiler Når en spiller skal afgøre om han har været heldig eller uheldig med sit kasteantal, kan han se i Sannes sumtabel eller i din sumtabel hvordan hans resultat er placeret der. Men ofte er han slet ikke interesseret i hele sumtabellen. Han har måske blot brug for at vide om hans resultat hører til den bedste halvdel, eller til den dårligste halvdel. Eller måske om det hører til den bedste fjerdedel eller til den dårligste fjerdedel. Der kan derfor være brug for at dele datasættet op i halvdele eller måske i fjerdedele, så godt det nu lader sig gøre. Lad os se på Sannes datasæt. Vi gør igen brug af sumtabellen. Af tabellen fremgår at den heldigste halvdel strækker sig til et kasteantal på 4. Først ved et kasteantal på 4 når den summerede frekvens jo op på 50%. Ved kasteantallet 3 er vi endnu kun nået op på 44%, men ved kasteantallet 4 når vi op på 54%. De 50% når vi altså først ved kasteantallet 4. Man siger at 4 er median i Sannes datasæt (Median betyder midtpunkt). Medianen angiver hvor langt den nederste halvdel af resultaterne rækker. Hvis vi stiller alle Sannes 50 data op i størrelsesorden med de mindste forrest, vil medianen være den observation der markerer at nu er vi halvvejs i rækken, altså den observation der står som nr. 25 i rækkefølgen. Men vi behøver ikke at lave denne rangliste over Sannes observationer. Af sumtabellen kan vi jo let se hvor medianen i datasættet er. At medianen i Sannes datasæt er 4, fortæller os at et kasteresultat på under 4 hører til den bedste halvdel af sumtabellen, og at et kasteresultat på over 4 hører til den dårligste halvdel. Lad os nu se på opdelingen i fjerdedele. Af sumtabellen ser vi at vi når op til en summeret frekvens på 25% ved kasteantallet 2. Ved kasteantallet 1 er vi endnu kun nået op på 18%, men ved kasteantallet 2 når vi op på 30%. De 25% når vi altså ved kasteantallet 2. Dette antal kalder man nedre kvartil (eller første kvartil) i datasættet. Nedre kvartil angiver hvortil den nederste fjerdedel af observationerne rækker. Ved øvre kvartil (eller tredje kvartil) forstår vi den observation hvortil de nederste 75% af observationerne rækker. Af sumtabellen ser vi at i Sannes observationssæt er 7 øvre kvartil. Vi har dermed følgende oplysninger om Sannes observationssæt: Nedre kvartil: 2 Median: 4 Øvre kvartil: 7 Medianen kaldes også midterste kvartil (eller anden kvartil).de tre værdier for nedre kvartil, median og øvre kvartil kaldes datasættets kvartilsæt. Kvartilsættet for Sannes datasæt er altså: Hvad kvartilsættet fortæller Af kvartilsættet kan aflæses en række oplysninger. Kvartilsættet for Sannes datasæt fortæller således at observationer under 2 hører til den nederste fjerdedel af observationerne, og at observationer under 4 hører til den nederste halvdel af observationerne. Vi kan af kvartilsættet også se at observationer over 4 hører til den øverste halvdel af observationerne, og at observationer over 7 hører til den øverste fjerdedel. 9\n10 Kvartilsættet er derfor et fint hjælpemiddel når man hurtigt skal vurdere resultater og chancer i nye eksperimenter. Nogle af de vigtigste oplysninger fra sumtabellen er indeholdt i kvartilsættet. Man kan faktisk sige at kvartilsættet er sumtabellen "kogt ned til" tre tal. Prøv selv! 1. Hvad er medianen for dine data? 2. Hvad er nedre kvartil i dit datasæt? 3. Og hvad er øvre kvartil? 4. Sammenlig dit kvartilsæt med Sannes. Er der forskelle? Nye begreber. Tilføj de nye begreber til din liste. 10\n11 5. Et trappediagram Sumtabellen kan også beskrives ved et grafisk billede, et trappediagram. Diagrammet tegnes let ud fra de tal der er anført i sumtabellen under "Summeret frekvens". Vi opstiller her et trappediagram for Sannes data. Trappediagrammet fortæller i et grafisk billede hvordan den summerede frekvens vokser fra 0% op til 100%. Den vokser ikke jævnt, men i spring af forskellig størrelse. Det første spring forekommer ved et kasteantal på 1, her er springet i den summerede frekvens på 18%. Det sidste spring forekommer ved kasteantallet 15, her er springet i den summerede frekvens kun 2%. Ved hver af de observationer der forekommer i Sannes datasæt, tager den summerede frekvens et spring opefter. Og springets størrelse viser hvor stor en frekvens den pågældende observation har i datasættet. At aflæse på diagrammet På trappediagrammet kan man aflæse "nedefra og op": På figuren er vist hvordan der aflæses for et kasteantal på 3. Man kan også aflæse "oppefra og ned": For en summeret frekvens på 60% aflæses et kasteantal på 5. På denne måde kan medianen altså let aflæses på trappediagrammet. Når man ved aflæsning nedefra rammer et lodret liniestykke på diagrammet, skal man gå op til det vandrette trin før man aflæser på skalaen til venstre. (Se aflæsningen for et kasteantal på 3). - Ved aflæsning oppefra skal der aflæses der hvor man rammer trappen. (Prøv fx at aflæse for en summeret frekvens på 70%). 11\n12 Fraktiler Som du har set, kan man på trappediagrammet let aflæse datasættets median. Man begynder blot ved 50%-mærket på den lodrette akse, går ind til trappediagrammet, og aflæser herefter den søgte værdi på den vandrette akse. Tilsvarende begynder man ved 25%-mærket og 75%-mærket når den nedre kvartil og den øvre kvartil skal bestemmes. Man kan selvfølgelig også foretage aflæsninger af denne art hvor man begynder ved andre mærker på den lodrette akse. Begynder man fx ved 35%-mærket på trappediagrammet over Sannes datasæt, aflæses på den vandrette akse et kasteantal på 3. Denne værdi kalder man 35%-fraktilen i datasættet (fraktil betyder andel eller brøkdel). De tidligere fundne kvartiler er blot nogle specielle fraktiler. Nedre kvartil er det samme som 25%-fraktilen, medianen er det samme som 50%-fraktilen, og øvre kvartil er det samme som 75%-fraktilen. Prøv selv! 1. Tegn på millimeterpapir et trappediagram over dine data. 1. Vær omhyggelig med tegningen. 2. Aflæs på trappediagrammet median, nedre kvartil op øvre kvartil. 3. Aflæs følgende fraktiler: 10%-fraktilen og 90%-fraktilen. 4. Hvordan kan man på trappediagrammet aflæse typetallet? 5. Hvordan kan man aflæse variationsbredden? Nye begreber. Tilføj de nye begreber til din liste. 12\n13 6. Gennemsnit I det spil Sanne deltager i, gælder det at der skal betales 1 krone for hvert kast der bruges til at opnå de to ens øjental på terningerne. Sanne er nu interesseret i at vide hvor dyrt det vil være at opnå to ens. Her kan hun igen få hjælp fra den undersøgelse hun har foretaget. Af sumtabellen har vi allerede set at medianen i Sannes observationssæt er 4. Der er altså ca. 50% chance for at der ikke skal bruges mere end 4 kast for at slå to ens. Med andre ord: Der er ca. 50% chance for at to ens øjental højst koster 4 kr. Men vi ved også at det godt kan blive noget dyrere. Sannes eksperimenter viser jo at det kan komme til at koste helt op til 15 kast, dvs. 15 kr. Det kan dog berolige Sanne lidt at øvre kvartil i hendes datasæt er 7. Det fortæller jo at der højst er en risiko på 25% for at to ens kommer til koste mere end 7 kr. Hvor dyrt bliver det? I et spil kan der mange gange undervejs blive brug for at et kast med to ens øjental. Sanne er derfor interesseret i at få oplysninger om hvor meget man kan forvente at komme til at betale. Og det er ikke nok for hende at vide at der i hver situation er 50% chance for at hun kan slippe med at betale højst 4 kr., og at der kun er en risiko på 25% for at han skal betale mere end 7 kr. I stedet for vil hun være interesseret i at vide hvad hun i gennemsnit må regne med at skulle betale for at få to ens øjental. Også her kan Sannes statistik give et svar. Sanne har jo udført en undersøgelse der omfatter 50 eksperimenter, og hun kan beregne hvor mange kast der i gennemsnit blev brugt i hvert eksperiment. For at kunne beregne det, må Sanne først tælle op hvor mange kast der i alt blev anvendt i de 50 eksperimenter. Hun kunne her gå tilbage til listen over de enkelte observationer og lægge alle 50 tal sammen: Men hun kan også bruge den grundtabel hun har opstillet: Antal kast Hyppighed Den viser jo at der blandt de 50 tal der skal lægges sammen findes 9 1-taller, 6 2-taller, 7 3-taller osv. Summen af de 50 tal kan derfor let beregnes ud fra grundtabellen: 9*1 + 6*2 + 7* *14 + 1*15 = 257 I de 50 eksperimenter er der altså brugt i alt 257 kast. I gennemsnit er der derfor brugt 257:50 = 5.14 kast pr. eksperiment. Vi har hermed beregnet gennemsnittet, eller middeltallet, for Sannes datasæt. Middeltallet er altså\n14 Sanne har nu en anelse om hvad det vil koste at få to ens øjental. Hun må i gennemsnit regne med at skulle bruge over 5 kast for at opnå to ens. Den gennemsnitlige udgift til at slå to ens bliver derfor mere end 5 kr. Sanne er godt klar over at hendes 50 eksperimenter kun kan give et fingerpeg om hvad det gennemsnitlige antal af kast i fremtidige spil vil være. Havde hun udført andre 50 eksperimenter, ville hun nok have fået et andet middeltal end Men resultatet kan give hende en fornemmelse af den gennemsnitlige omkostning ved at slå to ens øjental. Prøv selv! 1. Beregn middeltallet for dine data. 2. Hvor dyrt bliver det i gennemsnit at få to ens øjental? Nye begreber. Tilføj de nye begreber til din liste. 14\n15 7. En statistik Du har nu gennemført en statistisk undersøgelse og opstillet en statistik: Du har udført en række eksperimenter og dermed skaffet dig et datasæt. Herefter har du opstillet tabeller, tegnet diagrammer, og beregnet mærketal. De statistiske mærketal er talværdier som fortæller noget om det foreliggende datasæt. Af mærketal har du set på median, nedre og øvre kvartil, fraktiler og middeltal. Og undervejs gjorde du også brug af typetal, variationsbredde og største og mindste observation. Alle disse tal er statistiske mærketal som kan give dig oplysninger om datasættet. Ved hjælp af tabellerne, diagrammerne og mærketallene har du skaffet dig oplysninger om det problem du har villet undersøge, og du har kunnet fremsætte nogle formodninger om de ukendte chancer og forventninger i spillet. Du ved godt at dine undersøgelser ikke giver helt præcise svar, så derfor bruger du dine resultater med forsigtighed. Men du har god tiltro til at de på væsentlige punkter fortæller noget rigtigt. En statistisk undersøgelse har ikke ét rigtigt svar som man skal nå frem til. Gennem anvendelsen af statistik kan vi give et svar på de stillede spørgsmål, men svaret er ikke det endelige. Nye undersøgelser kan revidere vort svar. Dette forhold er typisk for omgangen med data som opstår gennem eksperimenter og undersøgelser. De kan give os en ide om hvad de ukendte svar kan være, men de vil aldrig give os 100% sikkerhed. En oversigt I den statistiske undersøgelse gjorde du brug af en række hjælpemidler i form af tabeller og diagrammer: Grundtabel, Sumtabel, Pindediagram, Trappediagram Endvidere benyttede du følgende mærketal: Typetal, Median, Kvartiler, Variationsbredde, Middeltal Tabeller, diagrammer og mærketal kan være dig til hjælp når du skal i gang med at udføre en statistisk undersøgelse. Du behøver dog ikke altid at være lige grundig. I nogle tilfælde kan du sikkert nøjes med at opstille en tabel over de fundne hyppigheder og at beregne nogle af de mærketal der hører til denne tabel. I andre tilfælde vil du måske skulle gå lidt videre og se på frekvensfordelingen for dit datasæt. Du må da opstille en grundtabel eller tegne et pindediagram. Den bedste oversigt får du gennem sumtabellen og trappediagrammet. Så i mange tilfælde vil du nok skulle tilrettelægge din undersøgelse sådan at du når frem til at opstille en sumtabel. Denne tabel indeholder jo også alt det du kan aflæse i grundtabellen. Prøv selv med et større datasæt I denne opgave skal du prøve på at få et overblik over de nye begreber der er indført undervejs i arbejdet med taldata. 15\n16 1. Slå dine data og Sannes data sammen til ét datasæt. Det indeholder altså 100 data. 2. Opstil en sumtabel for det store datasæt. 3. Hvad er her chancen for at man kan få to ens i højst to kast? 4. Hvad er risikoen for at man må bruge mere end 10 kast? 5. Find middeltallet for det store datasæt. 6. Angiv median og nedre og øvre kvartil for datasættet. 16\n17 8. Anvendelse af edb Ved anvendelse af edb kan du slippe lettere om ved arbejdet med at udføre beregninger og at opstille tabeller og fremstille diagrammer. Så snart du er fortrolig med de statistiske begreber, kan du derfor lade et edb-program overtage det besværlige arbejde med den statistiske behandling af dine data. Det er dog dig der skal bestemme hvilke data edb-programmet skal anvendes på, og det er dig der bestemmer hvilke statistiske hjælpemidler du vil gøre brug af. Og ikke mindst: Det bliver stadig din opgave at fortolke undersøgelsens resultater og at beslutte hvordan de anvendes ved løsning af de stillede problemer. Her kan edb-programmet ikke hjælpe dig. Edb-programmet Visistat Dette program kan du anvende i arbejdet med taldata. Det kan opstille tabeller, beregne mærketal og tegne diagrammer. Du kan nu bruge programmet på de data du har indsamlet i din statistiske undersøgelse. Data. Gå ind i Visistat og gå til menupunktet Datatype. Her vælger du Observationer og indtaster dine 50 data fra kasteeksperimenterne. Du indstaster i datasøjlen A. Gem. Når de 50 data er indtastet, kan det være en god ide at gå til Gem under menupunktet Filer. Her skal du give dit datasæt et navn, det kan fx være TALDATA1. Klik derefter på Gem, og dit datasæt vil nu være gemt i en datafil. Det kan herefter tages frem igen ved nye anvendelser uden at du igen skal indtaste de 50 tal. Beskriv. Klik på feltet A så dine data bliver markeret. Og klik på knappen "Redigering og beskrivelse". I det højre vindue vil du nu få adgang til en rullemenu. Her kan du vælge mellem følgende beskrivelser: Tabel (sumtabel) Mærketal Datapinde (en grafisk oversigt over dine data) Hyppighedsgraf (pindediagram) Frekvensgraf (pindediagram) Sumfrekvensgraf (trappediagram) Cirkeldiagram Afprøv alle disse muligheder med datasættet TALDATA1, og sammenlign tabeller, diagrammer og mærketal med dem du har fremstillet ved håndkraft. Lad programmet udprinte tabellen og nogle af diagrammerne. Stort billede. Lad programmet vise trappediagrammet og klik på knappen "Beskrivelsesvindue". Du får nu et billede som benytter hele skærmen. Beregning af fraktiler: Ved siden af overskriften "Sumfrekvensgraf" findes en knap med to pile. Den giver dig adgang til at beregne samhørende værdier for x og y på trappediagrammet. 17\n18 Varians og standardafvigelse. Bemærk at der under mærketal beregnes to værdier som vi ikke har omtalt: Varians og Standardafvigelse. Disse mærketal er mål for hvor stor en spredning der er i datasættet. De anvendes i videregående statistiske undersøgelser, og vi skal ikke tage dem op her. Du kan læse mere om anvendelsen af Visistat i den brugervejledning der hører til programmet. 18\n19 9. Opgaver Du skal nu prøve selv at arbejde med indsamling af data og opstilling af en statistik. Her er nogle opgaver som du kan vælge imellem. I arbejdet kan du bruge Visistat når du skal opstille tabeller, tegne diagrammer og beregne mærketal. Og du kan bruge KAST hvis der skal udføres terningkast. Opgave 1. Hvor svært er det at slå seksere? I Ludo får man en brik i spil hvis man kan slå en sekser med en terning. Lav en statistisk undersøgelse som viser hvor svært det er at slå en sekser. Du skal udføre mindst 50 kasteserier. Opstil tabeller, tegn diagrammer og beregn mærketal. Svar dernæst på følgende: 1. Hvad er chancen for at du kan klare dig med 2 kast? 2. Hvad er chancen for at du kan klare dig med 4 kast? 3. Hvad er risikoen for at du skal bruge over 10 kast? 4. Hvor mange kast skal du i gennemsnit bruge for at få en sekser? Opgave 2. Nye Ludoregler For at få lidt mere fart over Ludospillet foreslår Sanne at reglerne ændres så man ikke kun får en brik i spil hvis man slår en sekser, men også hvis man slår en femmer. Lav en statistisk undersøgelse som viser hvad denne ændring betyder for vanskeligheden med at få en brik i spil. Giv dernæst dine svar på følgende spørgsmål: 1. Hvad er chancen for at man kan klare sig med to kast? 2. Hvad er chancen for at man kan klare sig med fire kast? 3. Hvad er risikoen for at man skal bruge mere end fem kast? 4. Hvilke kasteantal hører til "den heldigste halvdel"? 5. Hvilke kasteantal hører til "den uheldigste fjerdedel"? 6. Hvor mange kast skal der i gennemsnit til for at få en brik i spil? Opgave 3. To ens på en anden måde Lav en statistisk undersøgelse af følgende spil: Du kaster med én terning. Terningen kastes indtil der opnås et øjental som tidligere er forekommet i kasterækken. Kasterækken omfatter altså mindst to kast og højst syv kast. 19\n20 Giv på grundlag af din undersøgelse et svar på følgende spørgsmål vedrørende spillet: 1. Hvad er chancen for at man klarer sig med to kast? 2. Hvad er chancen for at man kan klare sig med tre kast? 3. Hvad er risikoen for at man skal bruge mere end fire kast? 4. Hvilket kasteantal vil man hyppigst skulle bruge i spillet? 5. Hvor mange kast skal der i gennemsnit bruges i spillet? 6. Opgave 4. To ens i træk Spillet fra opgave 3 ændres til at kasterækken fortsættes indtil to på hinanden følgende kast har givet samme øjental. Lav en statistisk undersøgelse af dette spil, og giv svar på følgende spørgsmål: 1. Hvad er chancen for at man klarer sig med tre kast? 2. Hvad er risikoen for at man skal bruge mere end 10 kast? 3. Hvor mange kast skal der i gennemsnit bruges i spillet? Opstil yderligere nogle spørgsmål, og besvar dem ved hjælp af resultaterne fra din statistiske undersøgelse. Opgave 5. Kvik-Ludo I Kvik-Ludo kastes med to terninger, og man får en brik i spil hvis en af terningerne (eller begge) viser 6. Besvar følgende spørgsmål på grundlag af data fra en statistisk undersøgelse: 1. Hvad er chancen for at der højst skal udføres 3 kast for at få en brik i spil. 2. Hvad er chancen for at man kan klare sig med højst 5 kast? 3. Hvad er risikoen for at der skal udføres mere end 8 kast? 4. Hvor mange kast skal der i gennemsnit udføres? Opgave 6. Alle seks Sanne har fundet på følgende spil: En terning kastes indtil alle seks mulige øjental er forekommet i kasterækken. (Kasterækken omfatter altså mindst seks kast.) 20\n21 Sanne tilbyder dig at deltage i spillet på følgende vilkår: Hvis du kan slå "alle seks" med højst 12 kast får du udbetalt 10 kr. Hvis du bruger mere end 12 kast skal du betale 10 kr. til Sanne. Lav en statistisk undersøgelse af spillet, og afgør om du vil modtage Sannes tilbud. Opgave 7. Alle seks. Et nyt tilbud Sanne tilbyder dig nu at deltage i spillet "Alle seks" fra forrige opgave på følgende vilkår: Du betaler 25 øre pr. kast. Til gengæld får du udbetalt 3 kr. når du har slået "alle seks". Afgør på grundlag af din undersøgelse fra opgave 8 om du vil modtage dette tilbud. Opgave 8. Hvem rammer plet? Sanne foreslår Malene en konkurrence: Vi skal gætte på hvor mange kast der skal bruges for at slå en sekser. Du gætter på et antal, og jeg gætter på et andet antal. Derefter kastes terningen indtil vi opnår en sekser. Den af os der har gættet det rigtige antal af kast får 10 kr. fra den anden. Hvis ingen har gættet det rigtige antal udføres en ny kasteserie. Hvilket antal bør Malene gætte på? Opgave 9. Hvem rammer nærmest? Malene foreslår Sanne at de ændrer reglerne fra opgave 8: Sanne gætter først på et antal, derefter gætter Malene på et andet antal. Terningen kastes indtil der er opnået en sekser. Den der har gættet nærmest ved det rigtige antal kast får 10 kr. af den anden. Hvis der er dødt løb udføres en ny kasteserie. Efter lidt betænkningstid modtager Sanne udfordringen, idet hun mener at have fundet det gæt som vil give hende størst chance for at vinde. Hvilket antal gætter Sanne på? Opgave 10. Observationssæt slås sammen Sanne og Malene har hver for sig udført samme statistiske undersøgelse. De har begge benyttet et observationssæt som indeholder 25 observationer. På grundlag af deres undersøgelse har de beregnet følgende statistiske mærketal: 21\n22 Sanne Malene Typetal 1 2 Median 3 5 Middeltal De slår nu deres observationer sammen til ét observationssæt bestående af 50 observationer. Hvad kan du mon ud fra de oplysninger der er givet i tabellen sige om typetal og median for deres samlede observationssæt? Svar på følgende: Kan typetallet være 1? 2? 3? Kan medianen være 3? 5? 4? 6? Og hvad er middeltallet for det samlede observationssæt? Hvad ville du kunne sige om de tre mærketal for det samlede observationssæt hvis de to observationssæt havde forskellig størrelse: Sannes 25 observationer, Malenes 50 observationer? Opgave 11. Nogle chancesituationer Hvis du har lyst til at arbejde med flere opgaver, er her et udvalg. I arbejdet med opgaverne kan du bruge KAST. Undersøg en eller flere af følgende chancesituationer ved hjælp af en statistisk undersøgelse. Angiv først nogle spørgsmål som du ønsker at besvare gennem din undersøgelse, og opstil derefter en statistik der kan hjælpe dig til at besvare dine spørgsmål. Ved udarbejdelsen af statistikken kan du bruge Visistat. 1. Du kaster med tre terninger indtil du opnår et kast med mindst to seksere. 2. Du kaster med fire terninger indtil du opnår et kast med mindst to seksere. 3. Du kaster med tre terninger. I hvert kast ganger du de tre opnåede øjental sammen. Du kaster indtil du opnår et kast hvor resultatet af gangestykket er 100 eller derover. 4. Du kaster fem terninger indtil du opnår et kast med mindst tre terninger der viser samme øjental. 5. Du kaster fem terninger indtil du opnår et kast med "to par", dvs. to terninger der viser ét øjental, to terninger der viser et andet øjental, og en terning som viser et tredje øjental. (Eksempel: 23532). 6. Du kaster med tre terninger indtil du opnår et kast hvor øjentallet 6 forekommer, men ikke øjentallet Du kaster med to terninger indtil du opnår et kast hvor enten øjentallet 5 forekommer, eller hvor summen af øjentallene er 5. 22\n23 8. Du kaster med tre terninger indtil du opnår et kast med tre på hinanden følgende øjental: 123, 234,...,456. (Rækkefølgen på terningerne betyder ikke noget, 312 er det samme som 123). 23\nIntroduktion til. VisiStat. 1. udgave til version 1.00\nIntroduktion til VisiStat 1. udgave til version 1.00 Inge B. Larsen ibl@dpu.dk INFA august 2002 2 Indholdsfortegnelse Forord.. 4 1 Prøv selv. 5 1.1 Indtastning af data 5 1.2 Beskrivelse af data 6 1.3 Redigering


▷ Billig Bosch Teleskop Hækkeklipper → Se forhandlere\nHjemBosch Teleskop Hækkeklipper\nBosch Teleskop Hækkeklipper\nMasser af internet butikker tildeler heldigvis diverse leveringstyper. Den mest anvendte er i øjeblikket pakkeshops, som gør at du kan hente bestillingen når det passer dig. Leveringstypen er nemlig yderst let, og desuden endda den mindst kostelige mulighed for fragt ved køb af Bosch Teleskop Hækkeklipper.\nDu burde også vælge at få varerne bragt hjem til dig privat eller til din arbejdsplads. Fragttypen er som regel en anelse mere bekostelig, men tillige virkelig enkel. Den mest prisbevidste leveringsmanér kan ikke modsiges at være at du selv henter pakken, men den mulighed afhænger af at du fysisk befinder dig tæt på online forretningens arbejdslager.\nFragttiden på er særligt vigtig ifald vi mangler produkterne omgående, og med det formål er det i sandhed klogt at man finder den estimerede leveringstid ved den vedkommende vare.\nEn række online butikker udlover levering på næstkommende hverdag på mange af butikkens varenumre, eksempelvis Bosch Teleskop Hækkeklipper, som nødvendiggør at orden realiseres tidligere end et aftalt klokkeslæt, så at de garanteret kan nå at få produkterne fikset forud for at pakkepersonalet har fyraften.\nVisse webshops byder på fragt uden beregning, men for det meste er det påkrævet at du shopper for et fastslået beløb. Alternativt bør du tage den mest letkøbte leveringsmanér, der oftest – hvad end du er nær Randers, Farum eller Struer – vil være at få fragtmanden til at køre produkterne til en pakkeshop.\nDet er jo ualmindeligt hensigtsmæssigt for enhver at finde information om priser i blandt diverse internet foretagender, og altså har flere e-butikker fundet det uundgåeligt at reducere udsalgspriserne på en række af deres varer – til piger og drenge, og samtidig til kvinder og mænd – betydeligt, og endda nogle gange sikre gratis levering.\nDerfor kan det trods alt blive gavnligt at eftergå nogle enkelte e-forhandlere efter tilbud på Bosch Teleskop Hækkeklipper forinden du handler, således at du ikke er i tvivl om at antage den billigste pris.\nMan skal blot ikke glemme, at såfremt en shop på nettet markedsfører varer til en salgspris som virker ubegribelig gunstig, kunne det i nogle tilfælde være en indikation på en uoprigtig internet webshop. Kortbetalinger er heldigvis indbefattet af et regelsæt, der garanterer os imod bedrageriske internet butikker.\nVi foreslår generelt betalinger med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning bør du udnytte en løsning på afbetaling som f.eks. ViaBill, ifald du ser en fordel i at godtgøre omkostningerne af flere omgange.\nFør nogen shopper hos en online virksomhed behøver man når alt kommer til alt kigge på deres handelsvilkår, men det er tit ikke særlig spændende.\nEt nemmere alternativ er at kontrollere om internet shoppen er e-mærket medlem, eftersom det kan være en forsikring om at online virksomheden adlyder de danske regler, foruden at e-firmaet af og til overværes af fagmænd der har megen viden om bestemmelserne på området. Dette er desuden en god anledning til at blive hjulpet, hvis du bliver udsat for vanskeligheder ved din shopping.\nLigeså kan det anbefales at køberen er på vagt for de primære vilkår der har indvirkning på transaktionen, som eksempelvis den ombytningsret forretningen tilbyder. I den sammenhæng er det tillige essesentielt, at man til enhver tid bibeholder sin kvittering på e-mail, således man fremadrettet kan påvise sit køb af Bosch Teleskop Hækkeklipper, uafhængig om du søger efter varer til en herre eller dame.\nTrustpilot bringer dig nogle fine løsninger til at læse en lang række aktuelle brugeres observationer og herved tilrådes det, at du udforsker e-handlens anmeldelser af Bosch Teleskop Hækkeklipper inden du shopper.\nFacebook frembringer desuden evigt pæne metoder til at få indtryk af e-firmaets kundefokus. Desuden er der en del e-forretninger som giver folk mulighed for at offentliggøre en anmeldelse af virksomhedens service, hvilket også kan benyttes til at vurdere tidligere kunders oplevelser.\nVores side finansieres af reklamer. Vi har et tæt samarbejde med en hel del e-butikker og formidler virksomhedernes produkter, og opnår provision forudsat en af de besøgende på vores hjemmeside udfører en transaktion.\nViden angående varer og internet forretninger vedligeholdes tit, men vi giver ingen garanti imod justeringer der er realiseret siden vi senest opdaterede de viste oplysninger.


Ingen optisk stabilisator i Huawei P9 og P9 Plus - MereMobil.dk\nWEB-TV: Huawei P9 har ikke optisk billedstabilisator, men hvor meget betyder det egentlig? Vi har testet den manglende OIS op mod Samsung.\nDa Huawei præsenterede P9 og P9 Plus blev der brugt rigtig meget tid på kameraet og billederne fra det. Særligt samarbejdet omkring kameraet med Leica fyldte meget.\nNoget af det særlige er de to kameralinser, som tjener hvert deres formål. Den ene er et RGB-kamera der tager farvebilleder. Ved siden af sidder et monokromkamera - designet specielt til sort/hvid fotos.\nNår der tages et farvefoto, bruges den monokrome linse til at bedømme dybden i billedet. Forskellen på billederne ses tydeligt. Hvis monokromlinsen blokeres mangler billedet dybde, lys og generel skarphed.\nDet omvendte. Altså at blokere RGB-linsen når der tages sort/hvid billeder, giver umiddelbart ikke nogen forskel på resultatet.\n- Web-TV: Se Press Touch på Huawei P9 Plus ’in action’\nMangler optisk stabilisator\nDer har efter produkteventen været skrevet meget om kameraet i forskellige medier, og mange har skrevet, at P9 og P9 Plus har optisk billedstabilisator (OIS), men Huawei fortæller til MereMobil.dk, at dette ikke er korrekt.\n- ”Begge telefoner har laser autofokus (som vi også lavede på Nexus 6P) og benytter vores nye Hybrid Focus teknologi,” fortæller Thor Gøtz fra Huawei Danmark til MereMobil.dk.\nHvor meget det i praksis betyder er vanskeligt at sige på nuværende tidspunkt, men vi har alligevel gjort et forsøg.\n- Alt du skal vide om Huawei P9\nI nedenstående video ser du en gåtur filmet med Huawei P9 og Samsung Galaxy S6 Edge+. Samsungs telefon har OIS (optisk billedstabilisator), og denne er aktiveret. Klippene er optaget med 1080p (30 fps). Vi har desværre ikke kunne optage med Galaxy S7 som reference, da denne er returneret til Samsung efter testen er afsluttet.\nSom det fremgår, er videobillederne fra Huawei P9 væsentligt mere rolige, end tilfældet er med optagelsen fra Galaxy S6 Edge+.\n- Sammenligning: Huawei P9 mod P9 Plus\nTest af optisk billedstabilisator\nHuawei P9 kan optage i 1080p med 60 fps (16:9) som den maksimale optagetilstand, men når denne er aktiveret kan billedstabilisering ikke benyttes. Samsung Galaxy S6 Edge+ kan derimod gå helt op til UHA (3840 x 1260 pixels) ved videooptagelse, men Full HD 1080p er den masimalt optagekvalitet hvor optisk billedstabilisator fungerer.\n- Huawei P9 Lite er bekræftet\nHuaweiHuawei P9Huawei P9 PlusKameraVideoer


Campagnolo Super Record 2011 | Morten Tillquist\nHome » Blog » Campagnolo Super Record 2011\nSå er Campagnolo klar med en opgradering af deres top gruppe, nemlig Super Record serien 🙂\nDen helt nye groupserie vejer mindre end 1.900 gram, og den indeholder komponenter forarbejdet med state-of-the-art materialer som carbon fiber og titanium. Det er den mest aggressive og de bedste Campagnolo groupset der nogensinde er bygget. Ergopower kontrol, udelukkende med Campagnolo mekanisme giver dig mulighed for skifte op 3 klinger op på et tidspunkt og skifte 5 klinger ned. Med hver bevægelse naturlig, hurtig og præcis. Super Record serien Ergopower Ultra-Shift kontrol, fåes nu også fås med rød eller hvid hætte samt rød eller hvid kabelset\nDe nye klinger har 8 ben til at løfte kæden og 2 til at sænke den. Hele dette re-designet system gør skift fra den ene klinge til den anden meget hurtig og effektiv. Resultatet: hurtigere og mere præcise gearskift end nogensinde før, en stort skridt fremad i forhold til tidligere. CULT forsynet teknologi sikrer en smidig og effektiv pedaling indsats og en langvarig performance.\nDen første bagskifter er i fuld carbon fiber. Den nedre og øvre del samt den ydre plade, parallelogram: alt kulstof-made components. Det hvide “11” på den røde rektangel trykt på carbon fiber giver Super Record 2011 version en mere aggressiv og unikke stil.\nDen nye Super Record bagskifter er let, hurtig og præcis, takket være omhyggelig udvælgelse af materialer og Ultra-Shift geometri, der hjælper komponenter præstere deres bedste. Takket være den nye klinger og kæde design, de skiftende system er meget hurtigere og mere præcis end nogensinde.\nMaksimal ydelse og lavt støjniveau uden kompromis på komponenter. Med dette in mente har Campagnolo ingeniører designede Super Record tandhjul med dobbelt ramme om de to sidste tandhjul trillinger. Dette resulterer i en mere solid og lettere ramme, takket være brugen af titanium i de 6 store tandhjul. Ultra-Shift tænder design er blevet opgraderet til at flytte hurtigere, med perfekt synkronisering og til at fjerne kæden stress.\nSuper Record bremse systemet sikrer kortere bremselængde og fuld kontrol over bryde magten takket være vores Skeleton arm design og nye bremse pads. I sin standardversion tilbyder Campagnolo den klassiske front bremse Dual Pivot og baghjulsbremse Mono Pivot designet til at yde maksimal bremsekraft graduering. Men for dem, der søger den maksimale bremsekraft, selv på de bageste, tilbyder Campagnolo bagbremsen Dual Pivot mulighed.\nHer kan du downloade de andre Campagnolo 2011 nyheder [Klik her]


The Walking Dead: Sidste sæson på vej - VI ELSKER SERIER\nDen sidste sæson af horror-serien The Walking Dead bliver sæson 11.\nEnden er nær. Den populære horror-serie The Walking Dead slutter i 2022 efter seriens 11. sæson ifølge nyhedssiden Deadline Hollywood.\nPå dette års Comic-Con annonceredes det, at pandemien havde forsinket sæsonfinalen for sæson 10, og derfor blev finalen rykket til 4. oktober, hvor den bliver sendt som en special og derefter får ti afsnit i 2021.\nLÆS OGSÅ: TEST DIG SELV: Ville du overleve The Walking Dead?\nDe følger metoden, som AMC brugte med Mad Men og Breaking Bad med den 11. sæson, der skal foregå over to år og får 24 episoder og dermed først afsluttes i 2022.\nSpin-off med Daryl og Carol\nDog skal fans af serien og specifikt af Daryl og Carol ikke hænge alt for meget med mulen, for AMC (der står for The Walking Dead) har nemlig givet grønt lys til en spin-off-serie med de to i højsædet.\nShowrunner for TWD Angela Kang og Deadverse content-chef Scott M. Gimple kommer til at stå for serien, der endnu ikke har fået navn, men er rygtet til at begynde i 2023.\nFlere serier The Walking Dead-univers\nDerudover begynder sjette sæson af Fear The Walking Dead igen den 11. oktober, mens en to-sæson lang serie The Walking Dead: World Beyond får premiere den 4. oktober. Gimple er i samarbejde med AMC i gang med udviklingen af en antologi-serie ved navn Tales of The Walking Dead, der vil fokusere på enkelte karakterer, både nye og gamle.\nDu kan se The Walking Dead på HBO Nordic, Xee og Viaplay, og du kan fange Fear The Walking Dead på HBO Nordic samt Amazon Prime Video.\nLÆS OGSÅ: Nyt fra The Walking Dead: Kendt ansigt vender tilbage i sæson 11\nJulequizzen med serietips\nMangler du inspiration til dit seriefix her i juleferien? Frygt ej, for i denne julequiz har vi nemlig…\nSe danske Danica Curcic i uhyggelig The Mist trailer!\nThe Mist er en ny TV-serie skabt af Christian Torpe – også en dansker – som stod bag serien…\nNy norsk thriller-serie på vej fra Netflix\nNetflix er påbegyndt produktionen af en ny thriller-serie med et strejf af mørk humor. Bag kameraet sidder en…


Donationen skal gå til køb af arbejdstøj til vores plejere for at minimere risikoen for smittespredning mellem pindsvinene, der er i pleje på vores plejestationer.\nPetworld Hjælpers pressemeddelelse kan læses her:\nPindsvinevennerne i Danmark modtager endnu en donation fra Petworld Hjælper for foreningens arbejde med at hjælpe nødlidende pindsvin og moderløse pindsvineunger.\nNår pindsvinene vågner fra deres vintersøvn i det sene forår, begynder travlheden hos Pindsvinevennerne i Danmark. For ikke blot er pindsvinene tørstige og sultne, de er også udfordret af danskernes haveredskaber.\nIsær robotplæneklipperen kan være dødsensfarlig for pindsvinet. For oftest kører robotplæneklipperen om natten, hvor pindsvinet typisk er på jagt efter smådyr i græsplænen. Et møde, der kan ende fatalt for pindsvinet eller resultere i åbne og væskende sår.\n❝ Vi anbefaler at robotplæneklipperen kører om dagen i tidsrummet 8 til 18, og at man vælger en robotplæneklipper med svingbare knive. Det gør, at der ikke er så stor en risiko for, at pindsvinet kommer til skade ❞, fortæller Lone Læbel Ehlers, der er kasserer i Pindsvinevennerne i Danmark.\nMangler flere plejere\nDen gratis hjælp til de mange pindsvin kræver en koordineret indsats, men også et stort netværk af plejere, chauffører, administrative personer og ikke mindst 2400 støttende medlemmer.\n❝ Alt er fuldstændigt frivilligt og ulønnet. Langt de fleste af vores indtægter går direkte til pindsvinepleje, og dækker udgifter til foder, medicin, dyrlægeregninger og andre hjælpemidler. Gennemsnitligt bliver 70% af de pindsvin, vi har i pleje, genudsat. ❞\nLige nu har Pindsvinevennerne i Danmark 67 registrerede plejere fordelt over hele landet, mens et vagthold på 18 personer bemander en akuttelefon 24 timer i døgnet alle årets dage. Men der er plads til endnu flere plejere.\n❝ Alle vores aspiranter gennemgår et obligatorisk uddannelsesforløb, og bliver tilknyttet en erfaren mentor inden, de bliver godkendt som plejere efter Miljøstyrelsens retningslinjer. Det er med til at sikre, at pindsvinene får den helt rigtige pleje. ❞\nNy donation på 20.000 kroner\nDet er ikke første gang, at Pindsvinevennerne i Danmark modtager en donation fra Petworld Hjælper. Den økonomiske håndsrækning skal i denne omgang gå til nyt arbejdstøj til plejerne, fortæller Lone Læbel Ehlers. Det er med til at minimere risikoen for smittespredning mellem de pindsvin, der er i pleje hos foreningen.\n❝ Vi har tidligere støttet Pindsvinevennerne i Danmark, og vi er dybt, dybt imponerede over den forskel, foreningen gør for den danske pindsvinebestand. Det er fantastisk at møde ildsjæle, der gør en så stor en indsats ❞, siger siger Jan Sørensen, direktør i Petworld.


Opsvinget & boligejernes investeringsplaner\nRD Analyse - 29. november 2018\nVi har i en ny analyse set nærmere på boligejernes ønskeseddel i forhold investeringer i boligen. Analysen er vedhæftet.\nHvis danskerne skal investere i deres bolig, er det oftest enten et nyt køkken eller et nyt badeværelse, som står øverst på ønskesedlen. Det gælder både på tværs af aldersgrupper, geografi og køn. I forhold til køn er kvinderne dog mere interesserede i køkken og bad end mændene.\nTilbage i foråret 2015 lavede vi præcis samme undersøgelse. Trods et styrket økonomisk opsving og en fremgang i friværdierne på i omegnen af 250 mia. kroner siden da, er det lidt overraskende at kunne konstatere, at der ikke er sket de store ændringer i boligejernes prioriteringer. Der, hvor den primære effekt ses, er i forhold til ønsket om investering i nyt tag, som er blevet mere populært over de senere år. Appetitten på investering i nyt køkken eller bad er nærmest uændret.\nUndersøgelsen giver dermed et samlet billede af, at boligejerne ikke lader sig rive med af de gode tider og har øget deres fokus på de mere ”luksusbetonede” investeringer i boligen. Om noget har boligejerne i stedet fået en smule mere mod på vedligeholdelse af boligen og energiforbedrende tiltag.\nDette billede stemmer også godt overens med boligejernes lånelyst, som fortsat er meget afdæmpet i en historisk kontekst – og særligt taget i betragtning af at vi befinder os godt inde i en højkonjunkturperiode. En stadig relativ høj gældsætning blandt boligejerne er efter alt at dømme en af de vigtige forklaringer på denne udvikling.


Pressemeddelelse skevet af Egon Thomasen\nJubilæumsudstilling på Fussingø Slot\nMed dette års påskeudstilling passerer Fussingøgruppen en milepæl som formidler af moderne kunst. De unikke omgivelser på Fussingø Slot har siden 1996 dannet bagtæppe for gruppens årlige påskeudstilling, og derfor bliver udstillingen i år den 25. i rækken. Samtidig markerer udstillingen Fussingøgruppens første publikumsaktivitet i 2020.\nDe 14 kunstnere, der i år udstiller deres kunstværker repræsenterer et bredt udsnit af den danske kunstnerstand. Fælles for dem er, at de alle er engagerede, erfarne og etablerede inden for hver deres kunstart. Flere af dem har desuden bopæl og værksted eller atelier i Randers, ligesom der blandt udstillerne er pris- og konkurrencevindere. En af udstillerne er født og opvokset på Færøerne, hvilket tydeligt kommer til udtryk i hendes motivvalg.\nPå årets påskeudstilling vil de besøgende bl.a. finde kunstgenstande i keramik, sten- og bronzeskulpturer, fotobilleder med naturmotiver samt malerier på både tekstil og lærred. De udstillede kunstværker er alle til salg, og flere af udstillerne påtager sig desuden at udføre opgaver på bestilling.\nPå Fussingøgruppens hjemmeside, www.fussingoeslot.dk er der en fyldig præsentation af udstillerne og eksempler på deres kunst.\nUdstillingen åbnes søndag den 5. april, kl. 10. Samme dag er der fernisering. Åbningstalen holdes kl. 11 ved Fussingøgruppens formand, Inger-Lise Mørup.\nTraditionen tro ledsages åbningen af udstillingen af lystig musik. Det musikalske indslag leveres denne gang af Kirsten Lundorff og Leif Madsen fra den velkendte spillemandsgruppe fra Rebild.\nI de følgende påskedage 9. - 13. april er udstillingen åben alle dage i tidsrummet kl. 10 – 17.\nUdstillingen arrangeres af Fussingøgruppen. Yderligere oplysninger kan indhentes ho\nKaren Flarup Nielsen,\nGl. Viborgvej 404, Ålum\nTlf. 50 55 70 86


Nyhedsbrev august 2018 - Virksund Sejlklub\nHome »Forside»Nyhedsbrev august 2018\nPosted on 31. juli 2018 16. april 2019 AuthorJens2018Leave a comment\nPyha! Det er varmt. Vi skal dog huske hinanden på ikke at klage for hvem husker ikke sidste sommer eller de fleste somre i Danmark? Vejret i år har været og er fortsat aldeles fremragende. Efterårssæsonen er nu begyndt. Vi håber på, at en fortsat højtryksfront kan kaste godt sejlervejr af sig resten af sæsonen. Der er selvfølgelig fortsat mulighed for at tage på ture rundt i fjorden i resten af sejlsæsonen. Til inspiration kan I på www.virksundsejlklub.dk under menuen ”på tur” læse om nogle af de arrangementer, som byer og foreninger tilrettelægger langs fjorden i august og september.\nTryk Fondens årlige SejlSikkert kampagne er skudt i gang. Det er altid godt at få banket lidt rust af og blive erindret om, at sikkerhed til søs er vigtigt og prioriteret for enhver sejler. Vi har tre ambassadører for sejl sikkert kampagnen i Virksund, Leif Folke, N.O. Jespersen og Jørgen Christiansen. Materiale i Sejlsikkert kampagnen findes allerede og er lagt synligt frem i Virksund. Du kan også læse mere om sikkerhed til søs på kampagnens egen hjemmeside https://www.respektforvand.dk/paa-havet/sejlsikkert\nAt sejler at leve. For det meste stressfrit og i et miljø af livsnydende frisk havluft. TV2 kunne i et indslag nævne, at antallet af gæstebåde i Limfjorden havde været bemærkelsesværdigt højt. Carsten, som var havnefoged i uge 28, kunne melde om at nogle gæstesejlere var dryppet af på Virksund. Ca. 30 gæstebåde anløb havnen i løbet af denne uge. Hertil kommer autocampere. De efterfølgende uger har billedet været nogenlunde det samme. Ikke dårligt, når man tager det normale antal besøgende både in mende.\nI juli var vi nødt til at indkalde til ekstraordinær generalforsamling for at vælge ny kasserer. Vibeke Stjerneby Mortensen blev valgt. Jeg vil gerne takke hende for med kort varsel at stille op og være klar til at løfte denne vigtige opgave.\nSejlklubbens forskellige aktiviteter er selvfølgelig godt i gang igen efter ferien. Vi lægger hårdt ud med kølbådssejlads onsdag den 1. august. Herefter følger ungdomssejlads, pigesejlads og sejlerskole. De første to både har henover sommerferien sejlet Rotholm rundt i den løbende sæson kapsejlads rundt om fugleøen ved Hvalpsund. Sejladstiderne er vist ikke helt og aldeles prangende, så der er basis for andre sejlere at udfordre disse tider, når vindstyrke og – retning er den rette til en udfordrende rundtur.\nLørdag den 18. august arrangerer festudvalget havnefest i Virksund. Mød gerne op i havnen denne lørdag og støt arrangementet. Et eventuelt overskud fra arrangementet går til festudvalgets aktiviteter og til andre gode aktiviteter i Virksund til gavn for alle medlemmer.\nSamme dag vil sejlklubben afholde jolle race for voksne og andre legebørn. Det kan blive en forrygende dag, såfremt flere tilmelder sig og sætter sig ned i jollerne. Tilmeld dig direkte på https://www.virksundsejlklub.dk/kapsejlads/jolle-race-august-2018/ og læs mere om sejladsen på denne side. De gode grin undervejs samt snakken efter sejladserne om hændelserne på vandet er en vigtig del af helhedsoplevelsen. Derfor vil sejlklubben efter sejladserne grille pølser på kajen og servere moleøl til deltagere, dommere og hjælpere. Måske er der sågar nogen, som allerede efter præmieuddelingen ønsker revanche!\nVirksund Sejlklub og ungdomsafdelingen i Viborg Sejlklub taler om, hvordan børn og unge kan blive interesseret i jollesejlads. Virksund Sejlklub har som del af denne løbende drøftelse aftalt som forsøg at placere to af klubbens syv Tera joller ind til Nørresø i efteråret for at forsøge at øge klubbernes rekrutteringsbase.\nBestyrelse, kapsejladsudvalg og sejlerskole har i slutningen af juni drøftet ny klubbåd efter at Friluftsrådet i maj bevilligede penge til formålet. Vi aftalte at nedsætte et indkøbs- og besigtigelsesudvalg, som i efteråret, som skal ud og se på ny klubbåd.\nAntallet af medlemmer i sejlklubben er nu tæt ved 100.\n← Previous Previous post: Sådan starter aktiviteterne i efteråret 2018.\nNext → Next post: Den årlige mandetur i uge 37