Samlenotat for rådsmødet for Beskæftigelse og Sociale Anliggender (EPSCO) den 19. juni PDF\nDownload "Samlenotat for rådsmødet for Beskæftigelse og Sociale Anliggender (EPSCO) den 19. juni 2014"\n1 Europaudvalget 2014 Rådsmøde Beskæftigelse m.v. Bilag 1 Offentligt Dato: 28. Maj 2014 Sagsnr Samlenotat for rådsmødet for Beskæftigelse og Sociale Anliggender (EPSCO) den 19. juni 2014 Den foreløbige dagsorden ser ud som følger: 1. Forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, KOM (2008) Fremskridtsrapport s Forslag til direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber, KOM (2012) Fremskridtsrapport s Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om reetablering af EURES - Fremskridtsrapport s Europæisk Semester 2014: Bidrag til Det Europæisk Råd - Politisk drøftelse (a) Udkast til Rådets landespecifikke henstillinger til hver medlemsstat pba. de Nationale Reformprogrammer 2014, inklusive Makroøkonomisk ubalanceprocedure - Vedtagelse (art. 148 TFEU) (b) Eksamination af de Nationale Reformprogrammer (2014) og implementeringen af de landespecifikke henstillinger for 2013 s. 77 Side 1 af 86\n2 - Godkendelse af udtalelse fra Beskæftigelseskomitéen (c) Prioriteter for 2014 pakken med rådshenstillinger - Rapport fra Komitéen for Social Beskyttelse (d) Employment Performance Monitor og benchmarks - Vedtagelse (e) Resultattavlen for indikatorer på social- og beskæftigelsesområdet - Vedtagelse af fælles udtalelse fra Beskæftigelseskomitéen og Komitéen for Social Beskyttelse (f) Arbejdsmarkedsrapport - Vedtagelse af Beskæftigelseskomitéens rapport (g) Implementering af ungegarantien - Vedtagelse af Beskæftigelseskomitéens rapport 5. Rådskonklusioner om Kvinder og Økonomi - Vedtagelse s Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en europæisk platform for forbedring af samarbejdet i forbindelse med forebyggelse af og afskrækkelse fra sort arbejde, KOM(2014) Vedtagelse/orienterende debat s Den sociale dimension af EU/ØMU - Drøftelse af følgende rapporter på vegne af Komitéen for Social Beskyttelse s. 85 (a) Den sociale dimension af EU2020 strategien (b) Ex ante koordination af større socialpolitiske reformer (c) Minimumsydelser i euroområdet (d) Nøglebudskaber vedrørende passende langtidspleje i et Europa med stadigt flere ældre mennesker - Vedtagelse af nøglebudskaber 2\n3 1. Forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. KOM(2008) Fremskridtsrapport Revideret notat. 1. Resumé Kommissionen har den 2. juli 2008 for Rådet fremsat et forslag til direktiv om ligebehandling uden for arbejdsmarkedet af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Der er nedsat en tværministeriel følgegruppe med henblik på at analysere forslagets juridiske og økonomiske konsekvenser. Regeringen er som udgangspunkt positiv over for en styrket indsats mod diskrimination og bakker op om håndhævelsen af menneskerettighederne. Forslaget til direktiv, som det er fremlagt, giver dog anledning til en række betænkeligheder, idet forslaget indeholder en række vagt afgrænsede bestemmelser og ligeledes vagt udformede undtagelser fra direktivets anvendelsesområde. Det er derfor nødvendigt at få belyst en række spørgsmål vedrørende forslagets nærmere juridiske og økonomiske konsekvenser - herunder rækkevidden af flere mere generelle afgrænsede bestemmelser, inden en nærmere holdning fastlægges. Regeringen vil arbejde for en afklaring af de afgrænsnings- og fortolkningsspørgsmål, der knytter sig til direktivforslaget, navnlig i relation til beskyttelsen mod forskelsbehandling på grund af alder og handicap. Siden forelæggelsen af forslaget i juli 2008 har forslaget været behandlet under det franske, tjekkiske, svenske, spanske, belgiske, ungarske, polske, danske, cypriotiske, irske og litauiske formandskab. Sagen har ligeledes været drøftet under græsk formandskab. Der forventes en fremskridtsrapport inden rådsmødet. 2. Baggrund Baggrunden for forslaget er at gennemføre princippet om ligebehandling mellem mennesker uden for arbejdsmarkedet uanset deres religion eller tro, handicap, alder eller seksuelle orientering. Der fastsættes regler om forbud mod diskrimination af de nævnte årsager, og der etableres en ensartet minimumsbeskyttelse inden for EU af mennesker, som har været udsat for en sådan diskrimination. Forslaget supplerer eksisterende EU-lovgivningsrammer, under hvilke der er forbud imod diskrimination på grundlag af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering alene i henseende til beskæftigelse, ansættelse og erhvervsuddannelse. Forslaget bygger på de strategier, der er udviklet siden Amsterdam Traktaten, om at bekæmpe diskrimination og er konsistent med EU s 3\n4 tværgående mål, herunder især Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse (og efterfølgende Europa 2020-strategien) og målene for processen vedrørende social beskyttelse og social inklusion. Lignende diskriminationsforbud findes bl.a. i artikel 26 i FN s konvention om borgerlige og politiske rettigheder, hvoraf det fremgår, at alle mennesker er lige for loven og er berettiget til lovens ligelige beskyttelse uden nogen forskelsbehandling. I denne henseende skal loven forbyde enhver forskelsbehandling og sikre alle ligelig og effektiv beskyttelse imod forskelsbehandling af nogen grund, herunder race, hudfarve, køn, sprog, religion, politisk eller anden anskuelse, national eller social herkomst, formueforhold, fødsel eller anden stilling. Tilsvarende indeholder artikel 14 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention et generelt diskriminationsforbud, men i modsætning til artikel 26 i FN s konvention om borgerlige og politiske rettigheder finder diskriminationsforbuddet i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention alene anvendelse i forhold til de rettigheder, der omfattes af denne konvention med tilhørende protokoller. EU s Charter om grundlæggende rettigheder indeholder også et generelt diskriminationsforbud i artikel Formål og indhold Der tages i det følgende udgangspunkt i den oprindelige direktivtekst af juli 2008, da der ikke siden er fremlagt en ny version af teksten. Formålet med direktivet er ifølge forslagets art. 1 at bekæmpe forskelsbehandling på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering og at gennemføre princippet om ligebehandling uden for arbejdsmarkedet. Direktivet forbyder ikke ulige behandling på grund af køn, som er omfattet af EUF-traktatens artikel 19 og 157 og dertil knyttet afledt ret. De øvrige artikler: Artikel 2: Begrebet forskelsbehandling Definitionen af princippet om ligebehandling er baseret på den definition, der fremgår af de tidligere direktiver, der er vedtaget i henhold til den tidligere EF-traktats art. 13, stk. 1. Direkte forskelsbehandling består i at behandle nogen anderledes udelukkende på grund af vedkommendes alder, handicap, religion eller tro eller seksuelle orientering. Indirekte forskelsbehandling foreligger, hvor en bestemmelse eller praksis, som forekommer neutral, reelt kan have en særlig ufordelagtig konsekvens for en person eller en gruppe af personer, for hvem særlige forhold gør sig gældende. Som i direktiv 2000/43/EF, 2000/78/EF og 2002/73/EF er det muligt at retfærdiggøre indirekte forskelsbehandling, hvis den pågældende 4\n5 bestemmelse, betingelse eller praksis er objektivt begrundet i et legitimt mål, og midlerne til at opfylde det hensigtsmæssige og nødvendige. Chikane er forskelsbehandling, hvis en persons optræden har til formål at krænke en anden persons værdighed og skabe et truende, nedværdigende eller ubehageligt klima m.v. Denne definition er identisk med definitionerne i de andre direktiver vedtaget med den tidligere EFtraktats art. 13, stk. 1, som retsgrundlag. Manglende "tilpasninger i rimeligt omfang" i relation til mennesker med handicap anses for at være forskelsbehandling. Dette er ifølge forslaget i overensstemmelse med FN-konventionen om rettigheder for mennesker med handicap og med direktiv 2000/78/EF. Ulige behandling på grund af alder kan være lovlig, hvis den er begrundet i et legitimt formål, og hvis midlerne til at opfylde det pågældende formål er hensigtsmæssige og nødvendige (proportionalitetsprincippet). Forslaget er således ikke til hinder for, at der fastsættes en bestemt aldersgrænse for adgang til sociale goder, til uddannelse og til visse varer og tjenester, i det omfang ovenstående betingelser opfyldes. De allerede vedtagne direktiver giver mulighed for undtagelser fra forbuddet mod direkte forskelsbehandling i tilfælde af "regulære og afgørende erhvervsmæssige krav", hvad angår forskelsbehandling på grund af alder og i forbindelse med forskelsbehandling på grund af køn, med hensyn til adgang til varer og tjenester. Der er indsat en særlig bestemmelse om finansiel virksomhed, idet alder og handicap kan være en afgørende faktor for risikovurderingen i forbindelse med bestemte produkter og dermed for prisen. Anvendelsen af alder og handicap ved risikovurderingen skal være baseret på nøjagtige data og statistikker. Direktivet berører ikke nationale foranstaltninger, der er nødvendige af hensyn til den offentlige sikkerhed, den offentlige orden, for at forebygge forbrydelser, for at beskytte sundheden eller for at beskytte andres rettigheder og friheder. Artikel 3: Anvendelsesområde Forskelsbehandling på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering foreslås forbudt i både den offentlige og den private sektor med hensyn til social beskyttelse, herunder social sikring, sundhedsydelser, sociale goder, uddannelse, adgang til varer og tjenester, herunder boliger, som er tilgængelige for offentligheden. Med hensyn til adgang til varer og tjenester er kun faglig eller erhvervsmæssig virksomhed omfattet. 5\n6 De forskellige områder er kun omfattet i det omfang, spørgsmålet falder ind under Unionens kompetence. Således henhører f.eks. tilrettelæggelsen af skolesystemet og indholdet af undervisningen og aktiviteter i forbindelse hermed, herunder tilrettelæggelsen af undervisning for handicappede, under medlemsstaternes kompetence, og de kan have bestemmelser om ulige behandling i forbindelse med adgang til uddannelsesinstitutioner og indholdet af og aktiviteter i undervisningen, herunder undervisning af personer med særligt behov. Medlemsstaterne kan endvidere give mulighed for ulige behandling ved adgang til uddannelsesinstitutioner baseret på religion eller tro. Teksten gør det klart, at spørgsmål i forbindelse med civilstand og familiemæssig status, herunder adoption, falder uden for direktivets anvendelsesområde. Dette indbefatter reproduktive rettigheder. Medlemsstaterne kan frit beslutte, om de ønsker at indføre og anerkende retligt registrerede partnerskaber. Hvis imidlertid sådanne forhold i national ret anerkendes som ligestillet med ægteskaber, finder princippet om ligebehandling anvendelse. Det foreslås, at direktivet ikke finder anvendelse på national lovgivning om statens og dens institutioners sekulære status eller om religiøse organisationers status. Direktivet omfatter ikke forskelsbehandling på grund af nationalitet og berører ikke bestemmelser og betingelser vedrørende tredjelandsstatsborgeres og statsløse personers indrejse og ophold i medlemsstaterne og heller ikke nogen form for behandling, der skyldes de pågældendes retsstilling. Artikel 4: Ligebehandling af mennesker med handicap Det forudsættes i forslaget, at der indføres reel og lige adgang for mennesker med handicap til social beskyttelse, sociale goder, sundhedsydelser og uddannelse samt adgang til varer og tjenester, herunder boliger og transport, som er tilgængelige for offentligheden. Denne forpligtelse er begrænset i det omfang, den ville medføre en uforholdsmæssig stor byrde eller ville kræve grundlæggende ændringer inden for de pågældende områder. I bestemte tilfælde kan individuelle tilpasninger i rimeligt omfang være nødvendige for at sikre, at en bestemt handicappet har reel adgang. Dette er dog kun tilfældet, hvis det ikke indebærer en uforholdsmæssig stor byrde. Artiklen indeholder en ikke-udtømmende liste over, hvilke faktorer der kan tages i betragtning ved vurderingen af, om byrden er uforholdsmæssig stor, herunder organisationens størrelse og ressourcer, de skønnede omkostninger og de mulige fordele ved forbedret adgang for mennesker med handicap. Artikel 5: Positiv særbehandling og særforanstaltninger Bestemmelsen er identisk med andre direktiver med den tidligere EFtraktats artikel 13 som retsgrundlag. Der gives mulighed for at 6\n7 opretholde eller vedtage særforanstaltninger med henblik på at forebygge eller opveje ulemper knyttet til religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Artikel 6: Mindstekrav Bestemmelsen er den samme som i de andre direktiver med den tidligere EF-traktats artikel 13 som retsgrundlag. Den giver medlemsstaterne mulighed for at fastlægge et højere beskyttelsesniveau end garanteret ved direktivet og forbyder omvendt, at medlemsstaternes niveau for beskyttelse mod forskelsbehandling bør sænkes ved gennemførelsen af direktivet. Artikel 7: Klageadgang Denne bestemmelse er den samme som i de andre direktiver med den tidligere EF-traktats artikel 13 som retsgrundlag. Det foreslås, at borgere, der mener, at de har været udsat for forskelsbehandling, bør kunne anvende administrative eller retlige procedurer, også efter at det forhold, under hvilket forskelsbehandlingen angiveligt har fundet sted, er ophørt. Organisationer, der har en legitim interesse i at bekæmpe forskelsbehandling, gives mulighed for at hjælpe ofre for forskelsbehandling i retslige eller administrative procedurer. Nationale regler om søgsmålsfrister berøres ikke af denne bestemmelse. Artikel 8: Bevisbyrde Bestemmelsen er identisk med tilsvarende bestemmelser i direktiver med den tidligere EF-traktats artikel 13 som retsgrundlag samt med bevisbyrdedirektivet, jf. direktiv 97/80/EF om bevisbyrden i forbindelse med forskelsbehandling på grundlag af køn. I alle sager, hvor princippet om ligebehandling hævdes krænket, foreslås det, at princippet om delt bevisbyrde skal finde anvendelse. Som i de tidligere direktiver finder delt bevisbyrde ikke anvendelse i tilfælde, hvor den påståede forskelsbehandling forfølges strafferetligt. Artikel 9: Beskyttelse mod repressalier (victimisering) Bestemmelsen er den samme som i de andre direktiver med den tidligere EF-traktats artikel 13 som retsgrundlag. Der foreslås indført foranstaltninger til beskyttelse af enkeltpersoner mod repressalier som følge af, at de har gjort deres rettigheder i henhold til direktivet gældende. Artikel 10: Formidling af oplysninger I denne bestemmelse, der er den samme som i de andre direktiver med den tidligere EF-traktats artikel 13 som retsgrundlag, foreslås det, at medlemsstaterne skal informere om direktivet og nationale bestemmelser. Artikel 11: Dialog med relevante interessenter 7\n8 Denne bestemmelse er den samme som i de andre direktiver med den tidligere EF-traktats artikel 13 som retsgrundlag. Den har til formål at fremme dialogen mellem de relevante offentlige myndigheder og organer som f.eks. ngo'er, der har en legitim interesse i at bidrage til bekæmpelsen af forskelsbehandling på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Artikel 12: Organer til fremme af ligebehandling Denne bestemmelse er den samme som i to andre direktiver vedtaget i henhold til den tidligere EF-traktats artikel 13. I henhold til denne artikel skal medlemsstaterne have et eller flere organer ("ligebehandlingsorgan") på nationalt plan til fremme af ligebehandling af alle uden forskel på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Bestemmelsen er en gengivelse af bestemmelsen i direktiv 2000/43/EF vedrørende adgang til varer og tjenester og bygger på tilsvarende bestemmelser i direktiv 2002/73/EF25 og 2004/113/EF. Den fastsætter minimumskompetencen for organer på nationalt plan, der bør handle uafhængigt for at fremme princippet om ligebehandling. Medlemsstaterne kan beslutte, at disse organer skal være de samme som dem, der allerede er oprettet i henhold til de tidligere direktiver. En af ligebehandlingsorganernes opgaver er at give uafhængig bistand til ofre for forskelsbehandling. De skal også kunne foretage uafhængige undersøgelser af forskelsbehandling og offentliggøre rapporter og fremsætte henstillinger på ligebehandlingsområdet. Artikel 13: Overholdelse Denne bestemmelse er den samme som i de andre direktiver med den tidligere EF-traktats artikel 13 som retsgrundlag. Medlemsstaterne forpligtes til at ophæve alle love og administrative bestemmelser, der strider mod princippet om ligebehandling. Endvidere kan alle aftaleretlige bestemmelser, virksomheders interne regler og vedtægter for foreninger, der strider mod ligebehandlingsprincippet, erklæres ugyldige eller ændres. Artikel 14: Sanktioner Denne bestemmelse er den samme som i de andre direktiver med den tidligere EF-traktats artikel 13 som retsgrundlag. I overensstemmelse med EF-Domstolens praksis fastsættes det, at der ikke bør være nogen øvre grænse for den godtgørelse, der skal betales i tilfælde af krænkelser af princippet om ligebehandling. Godtgørelsen skal være effektiv, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en præventiv effekt. Artikel 15: Gennemførelse Denne bestemmelse er den samme som i de andre direktiver med den tidligere EF-traktats artikel 13 som retsgrundlag. Den giver medlemsstaterne en frist på to år til at inkorporere direktivet i national ret og at meddele Kommissionen teksten til de nationale bestemmelser. 8\n9 Medlemsstaterne kan bestemme, at forpligtelsen til at sikre reel adgang for mennesker med handicap først skal gælde fire år efter vedtagelsen af direktivet. Artikel 16: Rapport Denne bestemmelse er den samme som i de andre direktiver med den tidligere EF-traktats artikel 13 som retsgrundlag. Kommissionen skal i henhold til denne artikel aflægge rapport over for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af direktivet på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne. Der skal i rapporten tages hensyn til de synspunkter, der fremsættes af arbejdsmarkedets parter, de relevante ngo'er og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder. Artikel 17: Ikrafttræden Denne bestemmelse er den samme som i de andre direktiver med den tidligere EF-traktats artikel 13 som retsgrundlag. Direktivet træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Artikel 18: Adressater Denne bestemmelse, hvoraf det fremgår, at direktivet er rettet til medlemsstaterne, er den samme som i de andre direktiver med den tidligere EF-traktats artikel 13 som retsgrundlag. 4. Europa-Parlamentets udtalelser Europa-Parlamentet afgav en udtalelse om forslaget den 2. april Nærhedsprincippet Kommissionen har beskrevet forslagets forhold til nærheds- og proportionalitetsprincippet således: Subsidiaritetsprincippet finder anvendelse, for så vidt som forslaget ikke er omfattet af Fællesskabets ene kompetence. Målene for forslaget kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene, fordi kun foranstaltninger på fællesskabsplan kan sikre, at der er et minimumsniveau for beskyttelse mod forskelsbehandling på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering i alle medlemsstaterne. En fællesskabsretsakt giver retssikkerhed med hensyn til borgernes og de økonomiske aktørers rettigheder og forpligtelser, også hvis de bevæger sig mellem medlemsstaterne. Erfaringerne med de tidligere direktiver, der er blevet vedtaget i henhold til EF-traktatens artikel 13, stk. 1 (EUF-traktatens artikel 19, stk. 1), viser, at de har haft en positiv virkning med hensyn til at opnå en bedre beskyttelse mod forskelsbehandling. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går det foreslåede direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de fastlagte mål. Nationale traditioner og tilgange på områder som f.eks. sundhedsydelser, social beskyttelse og uddannelse er desuden generelt mere forskellige end på beskæftigelsesområdet. Disse områder er 9\n10 kendetegnet ved legitime samfundsmæssige valg på områder, hvor medlemsstaterne har kompetencen. De europæiske samfunds forskelligartethed er en af Europas styrker og skal respekteres i henhold til subsidiaritetsprincippet. Spørgsmål som tilrettelæggelse af uddannelsessystemet og undervisningens indhold, anerkendelse af civilstand eller familiemæssig status, adoption, reproduktive rettigheder og andre lignende spørgsmål afgøres bedst på nationalt plan. Ingen medlemsstat skal derfor som følge af direktivet ændre sin gældende lovgivning eller praksis med hensyn til disse spørgsmål. Det berører heller ikke nationale bestemmelser om kirkers eller andre religiøse organisationers aktiviteter eller deres forhold til staten. Det vil således f.eks. fortsat være medlemsstaterne alene, der træffer afgørelse om spørgsmål som tilladelse til selektiv adgang til skoler, forbud mod eller accept af at bære eller bruge religiøse symboler i skolen, anerkendelse af ægteskab mellem personer af samme køn og eventuel regulering af forholdet mellem organiseret religion og staten. Regeringen kan tilslutte sig denne vurdering. 6. Gældende dansk ret I den danske lovgivning opereres der i vidt omfang med aldersgrænser i forskellige sammenhænge. Bestemmelsen i direktivforslaget er i sin nuværende form så elastiske, at det ikke kan udelukkes, at Danmark vil kunne komme i en situation, hvor Kommissionens og EU-Domstolens opfattelse af, hvornår en aldersgrænse er fastsat efter objektive og rimeligt begrundede kriterier, og hvad der er et legitimt formål, ikke nødvendigvis vil være sammenfaldende med den danske opfattelse. På den baggrund vurderes det, at i det omfang alder skal være omfattet af direktivet, skal direktivforslaget være mere præcist i form af angivelser af områder, der kan undtages helt fra direktivet. Direktivforslaget indeholder desuden en særlig bestemmelse om ligebehandling af mennesker med handicap. Artiklen skal sikre reel og lige adgang for mennesker med handicap til social beskyttelse, sociale goder, sundhedsydelser og uddannelse samt adgang til varer og tjenesteydelser, herunder boliger og transport, som er tilgængelige for offentligheden. Denne forpligtelse er begrænset, i det omfang den ville medføre en uforholdsmæssig stor byrde eller vil kræve grundlæggende ændringer inden for de pågældende områder. Artiklen er uklar, hvilket gør det vanskeligt at afgrænse bestemmelsens omfang. Eksempelvis fremgår det af artiklen, at medlemsstaterne kan foretage rimelig tilpasning for at sikre gennemførelsen af rettighederne, så længe disse ikke medfører uforholdsmæssig stor byrde. Der er taget udgangspunkt i det oprindelige fremsatte direktivforslag som grundlag for de juridiske overvejelser på de enkelte ressortministeriets område, som beskrives nærmere nedenfor, da 10\n11 forhandlingerne fortsat ikke har ført til nye konkrete tekstforslag, som alle medlemmer er enige om. Ministeriet for Børn, Ligestilling Integration og Sociale forhold Det må overordnet antages, at aldersbestemmelser i forhold til Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale forholds område er objektivt og rimeligt begrundet i et legitimt formål og derfor ikke udgør forskelsbehandling i direktivets forstand. Når en endelig direktivtekst foreligger, vil regeringen på baggrund af denne vurdere, hvorvidt der måtte være behov for ændringer som følge af vedtagelse af direktivforslaget. Det gælder for eksempel serviceydelser efter serviceloven. Handicap Serviceloven indeholder en del bestemmelser om tilbud til personer med handicap, herunder bestemmelser om positiv særbehandling i form af kompensation for at sikre reel ligestilling. Følgende bestemmelsers relation til direktivforslaget vurderes at skulle undersøges nærmere. Kompensation for merudgifter 41 og 100 i lov om social service pålægger kommunalbestyrelserne at yde dækning af nødvendige merudgifter ved den daglige livsførelse til personer under folkepensionsalderen med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne og til personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der efter 15 a i lov om social pension har opsat udbetalingen af folkepensionen. Ledsageordning 97 i lov om social service pålægger kommunalbestyrelserne at tilbyde 15 timers ledsagelse om måneden til personer under folkepensionsalderen, dog således at aldersgrænsen ikke kan blive mindre end 67 år, der ikke kan færdes alene på grund af betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne. Stk. 2 foreskriver, at personer, der er visiteret til 15 timers ledsagelse om måneden ved det fyldte 67. år bevarer denne ret efter det fyldte 67. år. Beskyttet beskæftigelse 103 i lov om social service pålægger kommunalbestyrelsen at tilbyde beskyttet beskæftigelse til personer under folkepensionsalderen, som på grund af betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer ikke kan opnå eller fastholde beskæftigelse på normale vilkår på arbejdsmarkedet, og som ikke kan benytte tilbud efter anden lovgivning. Beskyttet beskæftigelse adskiller sig fra beskæftigelse efter reglerne på Beskæftigelsesministeriets område ved at blive betragtet som en social foranstaltning. Dette indebærer bl.a., at personer i beskyttet beskæftigelse ikke har krav på at modtage feriepenge og sygedagpenge mv. i lighed med personer på det ordinære arbejdsmarked. Botilbud 11\n12 For botilbud til længerevarende ophold for personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne efter servicelovens 108 er der ikke fastsat regler om specifikke indretningskrav i lovgivningen, men botilbuddet skal være egnet formålet. For almene ældreboliger, herunder boliger der udlejes til mennesker med handicap, er der derimod fastsat specifikke indretningskrav i lovgivningen, f.eks. at hver bolig skal være forsynet med selvstændigt toilet og bad. Det generelle billede er, at almene ældreboliger har en højere boligstandard end de længerevarende botilbud efter servicelovens 108. Handleplaner 141 i lov om social service forpligter kommunalbestyrelsen til at skønne, om det er hensigtsmæssigt at tilbyde at udarbejde en handleplan for indsatsen, når der ydes hjælp til personer under folkepensionsalderen efter lovens afsnit 5. Ældre Generelt gives hjælp til ældre borgere i Danmark på baggrund af en behovsvurdering og dermed ikke på baggrund af aldersafgrænsning eller anden afgrænsning, såsom køn, etnisk oprindelse eller økonomisk formåen. Kommunalbestyrelsen skal eksempelvis tilbyde personlig pleje og praktisk hjælp i hjemmet til borgere, som på grund af midlertidigt eller varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer ikke selv kan udføre disse opgaver. Kommunalbestyrelsen skal i den forbindelse træffe afgørelse om tildeling af hjælpen på baggrund af en konkret, individuel vurdering. Forebyggende hjemmebesøg Serviceloven forpligter kommunerne til at tilbyde forebyggende hjemmebesøg mindst 1 gang om året til alle over 75 år. Kommunalbestyrelsen kan vælge at undtage de borgere, som modtager både personlig pleje og praktisk hjælp, fra ordningen om forebyggende hjemmebesøg. Indhentelse af samtykke fra børn over 15 år Ifølge serviceloven skal der ved visse afgørelser indhentes samtykke fra forældremyndighedsindehaveren og fra den unge, hvis denne er over 15 år. Dette gælder eksempelvis i forbindelse med anbringelse uden for hjemmet, jf. 53. Er der tale om børn under 15 år, vil der således ikke være krav om, at den pågældende har givet samtykke til den iværksatte foranstaltning. Klagereglerne For en række afgørelser om foranstaltninger efter serviceloven, der vedrører børn og unge er aldersgrænsen for partsstatus og klageadgang fastsat til 12 år. Det gælder eksempelvis i afgørelser om valg af 12\n13 anbringelsessted og afgørelser om samvær og kontakt jf. 167 i serviceloven. Efterværn Efter serviceloven 76 kan kommunalbestyrelsen tilbyde støtte, der har til formål at bidrage til en god overgang til en selvstændig tilværelse for den unge mellem år, når det må anses for af væsentlig betydning af hensyn til den unges behov for støtte, og hvis den unge er indforstået hermed. Børn og unge, der er tvangsanbragt umiddelbart inden det 18. år, har ret til at få efterværn i form af en kontaktperson frem til det fyldte 23. år. Støtten tilbydes unge, der ikke tilbydes støtte i form af opretholdelse af døgnophold efter 76, stk. 3, nr. 1. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde unge, der umiddelbart inden det fyldte 18. år er eller var anbragt uden for hjemmet, jf. 52, stk.3, nr. 7, på eget værelse, kollegium eller kollegielignende opholdssteder, i form af en kontaktperson frem til den 19. år. Støtten tilbydes unge, der ikke tilbydes støtte i form af opretholdelse af døgnophold efter 76, stk. 3, nr. 1. Tilbuddene efter 76 ophører ved det fyldte 23. år. I flere situationer vil der imidlertid være mulighed for, at der kan iværksættes en foranstaltning efter voksenreglerne i serviceloven som eksempelvis 85, der bl.a. vedrører hjælp, omsorg og støtte i tilfælde af psykiske, fysiske eller sociale problemer. Folkepension, førtidspension mv. Kontantydelser er: Lov om højeste, mellem, forhøjet almindelig og almindelig førtidspension m.v. Lov om social pension Lov om børnetilskud og forskudsvis udbetaling af børnebidrag Lov om en børnefamilieydelse For disse ydelser gælder, at retten til ydelser er afhængig af, at den enkelte har opnået myndighedsalderen på 18 år eller pensionsalderen på 65 år. Det må antages, at aldersbestemmelser i forhold til disse ydelser er objektivt og rimeligt begrundet i et legitimt formål og derfor ikke udgør forskelsbehandling i direktivets forstand. Repatrieringsloven I repatrieringsloven er størrelsen af den støtte til repatriering, der kan udbetales til en udlænding, der ønsker at vende tilbage til sit hjemland eller tidligere opholdsland, knyttet til en aldersgrænse på 18 år. Repatrieringsloven indeholder endvidere aldersgrænser for så vidt angår muligheden for at opnå reintegrationsbistand, som er knyttet til en 13\n14 antagelse om manglende muligheder for at skaffe sig et forsørgelsesgrundlag i hjemlandet på grund af alder og f.eks. helbredsforhold. Disse aldersgrænser er således udtryk for positiv særbehandling. Lov om etnisk ligebehandling Lov nr. 374 af 28. maj 2003 om etnisk ligebehandling indeholder et forbud mod direkte og indirekte forskelsbehandling på grund af race og etnisk oprindelse uden for arbejdsmarkedet. Loven baserer sig bl.a. på EU-direktiv 2000/43/EF. Loven indeholder forbud mod direkte og indirekte forskelsbehandling. Lovens forbud mod forskelsbehandling gælder for al offentlig og privat virksomhed, for så vidt angår social beskyttelse, herunder social sikring og sundhedspleje, sociale goder, uddannelse samt adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, herunder bolig, der er tilgængelige for offentligheden. Forbuddet mod forskelsbehandling gælder endvidere for medlemskab af og deltagelse i en organisation, hvis medlemmer udøver et bestemt erhverv, samt de fordele, sådanne organisationer giver medlemmerne. Loven gælder ikke for udøvelse af aktiviteter af rent privat karakter. Lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race Lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv., jf. lovbekendtgørelse nr. 626 af 29. september 1987, som ændret ved lov nr. 433 af 31. maj 2000, indeholder et forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv. inden for erhvervsmæssig eller almennyttig virksomhed. Det er ifølge denne lov forbudt på grund af en persons race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse, tro eller seksuelle orientering at nægte at betjene den pågældende på samme vilkår som andre eller at give en person adgang på samme vilkår som andre til sted, forestilling, udstilling, sammenkomst eller lignende, der er åben for almenheden. Overtrædelse af denne lov straffes med bøde eller fængsel indtil 6 måneder. Den nævnte lov omfatter ikke forskelsbehandling på grund af handicap eller alder, og loven omfatter endvidere ikke uagtsomme forhold. Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikters område Almene boliger Almene familieboliger er åbne for alle befolkningsgrupper. Man skal være fyldt 15 år for at kunne blive opnoteret på venteliste til en ledig bolig. Denne aldersgrænse er objektiv og rimeligt begrundet i et legitimt formål. Bestemmelsen udgør derfor ikke forskelsbehandling i direktivets forstand. Herudover er der fastsat regler om boliger specielt for unge og ældre samt handicappede (almene ungdomsboliger og almene ældreboliger). Der er her tale om at stille boliger til rådighed for grupper med et særligt boligbehov - dvs. positiv særbehandling. 14\n15 Der findes ikke regler, der udgør diskrimination eller forskelsbehandling i direktivets forstand. Privat udlejningsbyggeri Der er ikke i lejelovgivningen fastsat bestemmelser om udlejningskriterier og ventelister. I privat udlejningsbyggeri bestemmer ejeren derfor i kraft af ejendomsretten, hvem boligerne skal udlejes til, idet loven om forbud mod forskelsbehandling på grund af race m.v. sætter bestemte grænser herfor. Der findes ikke regler for udlejning af private boliger, der udgør diskrimination eller forskelsbehandling i direktivets forstand. Beskæftigelsesministeriets område Arbejdsløshedsforsikringslovgivningen, sygedagpengeloven og kontanthjælps-lovgivningen indeholder aldersgrænser på en lang række områder i relation til erhvervelse af ret til f.eks. arbejdsløshedsdagpenge, sygedagpenge m.v. F.eks. ophører retten til arbejdsløshedsdagpenge/efterløn, når en person når folkepensionsalderen. Ligeledes findes der aldersbestemmelser i efterlønsordningen, i fleksydelsesreglerne, delpensionsreglerne, fleksjobreglerne, i de særlige ungeregler og i reglerne om medlemskab/optagelse i en arbejdsløshedsforsikringsordning. Lov om forbud mod forskelsbehandling på arbejdsmarkedet m.v. Forskelsbehandlingsloven indeholder et forbud mod direkte og indirekte forskelsbehandling på grund af en række kriterier, bl.a. race og etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering på arbejdsmarkedet. Loven baserer sig bl.a. på EU-direktiv 2000/43/EF og EU-direktiv 2000/78/EF. Lønmodtagere og ansøgere til ledige stillinger er beskyttet mod forskelshandling i forbindelse med ansættelse, under ansættelsen, i forbindelse med afskedigelse, forflyttelse, forfremmelse og med hensyn til løn og arbejdsvilkår. En arbejdsgiver må ikke forskelsbehandle ansatte med hensyn til adgang til erhvervsmæssig videreuddannelse, omskoling, m.v. Loven gælder for både arbejdsgivere, for enhver, der driver vejlednings- og uddannelsesvirksomhed og for enhver, der anviser beskæftigelse. Loven indeholder en pligt for arbejdsgiveren til at foretage hensigtsmæssige tilpasninger i betragtning af de konkrete behov for at give personen med handicap adgang til beskæftigelse. Pligten til at foretage tilpasninger må imidlertid ikke være urimelig byrdefuld for arbejdsgiveren. Hvis byrden lettes i tilstrækkeligt omfang gennem offentlige foranstaltninger, anses byrden ikke for at være uforholdsmæssig stor. 15\n16 Arbejdsløshedsforsikring Arbejdsmarkedsstyrelsen har vurderet, at aldersgrænserne i arbejdsløshedsforsikringsloven ikke umiddelbart udgør et problem i forhold til direktivet. Det forudsætter, at de aldersbestemte regler i arbejdsløshedsforsikringsloven kan undtages fra begrebet forskelsbehandling efter artikel 2, stk. 6, og ikke er omfattet af anvendelsesområdet som beskrevet i artikel 3, stk. 1, litra a-b). For at blive optaget som medlem i en dansk i a-kasse er det en betingelse, at man er fyldt 18 år og ikke er mindre end 2 år fra folkepensionsalderen. Hvis man har gennemført en uddannelse, der giver grundlag for optagelse i en a-kasse, kan man optages som medlem, selv om man ikke er fyldt 18 år. Medlemskabet af en a-kasse ophører ved udgangen af den måned, hvor man når folkepensionsalderen. Det er en betingelse for ret til arbejdsløshedsdagpenge, at man er medlem af en a-kasse. Hvis man ikke opfylder aldersbetingelserne for ret til medlemskab, kan man derfor heller ikke få arbejdsløshedsdagpenge. Arbejdsskadelovgivningen Bestemmelser, der relaterer sig til handicapkriteriet Erstatning samt godtgørelse efter lov om Arbejdsskadesikring fastsættes på grundlag af arbejdsskadens følger. Dette betyder, at erstatningen kan nedsættes eller efter omstændighederne bortfalde, hvis tilskadekomnes aktuelle lægelige og sociale situation ikke udelukkende kan henføres til arbejdsskaden. Der ydes således ikke fuld erstatning, når tilskadekomnes helbredsmæssige og/eller erhvervsevne allerede var nedsat før skaden. Der ydes heller ikke fuld erstatning, når den forudbestående sygdom med sikkerhed på et senere tidspunkt ville have medført i det væsentlige de samme følger, selvom skaden ikke var sket. Følgerne af forudbestående skader eller handicap kan have betydning for erstatningsudmålingen, og der kan ske fratræk i erstatningen, såfremt det er dokumenteret, at hele eller dele af det varige mén/tab af erhvervsevne skyldes andre forhold end arbejdsskadens følger. Det bemærkes, at handicappede kompenseres økonomisk efter anden social lovgivning. Bestemmelser, der relaterer sig til alderskriteriet I relation til ménerstatningen, som er en økonomisk kompensation for en tilskadekomnes varige ikke-økonomiske følger, nedsættes godtgørelsen med en procent for hvert år, tilskadekomne er ældre end 39 år ved arbejdsskadens indtræden (tilskadekomne er fyldt 40 år ved arbejdsskadens indtræden). Godtgørelsen nedsættes dog ikke yderligere efter det fyldte 69. år. Baggrunden, for at det er valgt at lade godtgørelsen nedsætte for ældre personer, er, at ældre personer ikke skal leve så længe med det varige mén som yngre personer. Reglen om nedsættelse af godtgørelse er baseret på statistiske oplysninger om den normale forventede restlevetid for en person med en given alder. 16\n17 I relation til erstatning for tab af erhvervsevne er hovedreglen, at erstatning for tab af erhvervsevne er en løbende erstatning. Den løbende erstatning skal i nogle sager (tab af erhvervsevne på mindre end 50 procent) og kan i andre sager omsættes til et engangsbeløb (kapitalbeløb). Kapitaliseringsfaktorerne fastsættes efter aktuarmæssige principper. Dette betyder, at kapitaliseringsbeløbet er forskelligt i forhold til alder, således at det udbetalte kapitalbeløb er mindre jo ældre tilskadekomne er. Beskæftigelsesindsatsen Adskillige ordninger under beskæftigelseslovgivningen har snæver sammenhæng med folkepensionsalderen. Det gælder fx efterløn, fleksydelse og delpension, som er tilbagetrækningsordninger før folkepensionsalderen. Beskæftigelsesindsatsen (lov om en aktiv beskæftigelsesindsats) indeholder en række målgruppeafgrænsninger, som knytter sig til alder eller handicap (begrænsninger i arbejdsevnen). Der kan opstilles følgende (foreløbige) liste over beskæftigelsesrelaterede ordninger, der indeholder bestemmelser direkte eller indirekte om alder/handicap: Ordning Fleksjob Løntilskud førtidspensionister (skånejob) Revalidering til Personlig assistance til handicappede (kompensationsloven) Løntilskud til over 55-årige Afgrænsning Væsentlig og mere end midlertidig begrænsning i arbejdsevnen. Ophører ved folkepensionsalderen eller ved overgang til fleksydelse. Forudsætter førtidspension (som kræver væsentlig og varig begrænsning i arbejdsevnen). Væsentlig begrænsning i arbejdsevnen med mulighed for selvforsørgelse ved f.eks. skift af erhvervsområde. Revalideringsydelse er subsidiær ift. alle andre former for forsørgelse. Varig og betydelig psykisk/fysisk funktionsnedsættelse. Dagpenge-, kontant- og starthjælpsmodtagere over 55 år med mindst et års ledighed kan blive ansat med et særligt højt løntilskud, såfremt de selv finder arbejde i en privat virksomhed. Ordningen bygger på objektive kriterier, og løntilskuddet kan gives i max 6 måneder. Ordningen er ophævet med virkning fra 1. januar Der er stadig nogen på ordningen. Seniorjob Forsikrede ledige, hvis ret til 17\n18 Løntilskud til elev- /lærlingeforløb (LAB 51, stk. 3, nr.2) dagpenge, udløber tidligst 5 år før efterlønsalderen, har ret til ansættelse i et seniorjob, når dagpengeretten er udløbet og indtil efterlønsalderen. Det er en betingelse, at personen betaler til efterlønsordningen, og at personen vil kunne opfylde anciennitetskravet for efterløn, når vedkommende når efterlønsalderen. Personer med omfattende psykiske, fysiske eller sociale problemer, der kun kan yde en meget begrænset arbejdsindsats. Fleksjob Hvis alderskriteriet i direktivforslaget skal forstås således, at man kan fastsætte en aldersgrænse ud fra objektive kriterier - f.eks. at folkepensionsalderen er 65 år for alle - og at forskellige ydelser ophører (for alle), når de opnår folkepensionsalderen (fordi pensionen så træder i stedet), så er det Arbejdsmarkedsstyrelsens vurdering, at der ikke er udgifter ift. fleksjobordningen ved direktivforslaget. Dog skal det nævnes, at der er det særlige forhold knyttet til fleksjobordningen, at fleksjob ophører ved 65 år, selvom man i øvrigt kan fortsætte på det ordinære arbejdsmarked efter 65 år. Umiddelbart er det vurderingen, at heller ikke dette har betydning i forhold til direktivforslaget, da man ikke mister retten til at arbejde, og derfor stadig er ansat hos arbejdsgiveren, indtil man bliver afskediget. Når et fleksjob ophører, er det således kun arbejdsgiveren, der mister retten til en ydelse/tilskud. Mht. handicapkriteriet i fleksjobordningen er det endvidere umiddelbart vurderingen, at direktivets bestemmelser om handicap ikke giver problemer, da det fortsat må være muligt at afgrænse en ordning til nogle bestemte handicap/et væsentlighedskriterium, som så omfatter alle borgere. Også ud fra den betragtning er det opfattelsen, at der ikke er udgifter til fleksjobordningen ved direktivforslaget. Reglerne om kompensation til mennesker med handicap i erhverv I relation til reglerne om kompensation til mennesker med handicap i erhverv m.v. gælder, at personer med handicap som udgangspunkt er omfattet af den ordinære beskæftigelsesindsats. Er der behov for kompensation for den nedsatte arbejdsevne, er der regler i lov om kompensation til mennesker med handicap m.v. om fortrinsadgang, personlig assistance til handicappede i erhverv og om isbryderordningen. Her er de væsentligste regler reglerne om personlige assistance, der kan ydes til ledige, lønmodtagere og selvstændige erhvervsdrivende, som på grund af en varig og betydelig fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse har behov for særlig personlig bistand. Formålet med reglerne om kompensation til mennesker med handicap i erhverv er at give personer med handicap kompensation for handicappet, 18\n19 således at disse personer bliver ligestillet med personer uden handicap og dermed får samme muligheder for erhvervsudøvelse. Umiddelbart er det vurderingen, at det også i denne sammenhæng ikke er i strid med direktivforslaget at afgrænse en ordning ud fra et væsentlighedskriterium, som omfatter alle borgere. Det er derfor vurderingen, at der ikke er udgifter ift. ordningen om kompensation til mennesker med handicap i erhverv ved direktivforslaget. Kontanthjælp På kontanthjælpsområdet sondres i dag imellem personer under 25 år og personer på 25 år og derover. Kontanthjælpsmodtagere under 25 år modtager en særlig ungesats, der tager udgangspunkt i SU-satserne, hvorimod personer på 25 år og derover modtager en højere sats, der oprindelig var en funktion af dagpengemaksimum. Grænsen på 25 år er politisk bestemt og begrundes i den sædvanlige uddannelsesalder. Grænsen for ungesatserne har tidligere været lavere. Bestemmelsen i art. 6, 1. pkt., i direktivet angiver, at forskelsbehandlingen kan retfærdiggøres ud fra tre kriterier 1) den skal være objektivt retfærdiggjort ud fra et legitimt mål, 2) den skal være passende og 3) den skal være nødvendig. Indholdet af disse tre kriterier vil i sidste ende bero på en fortolkning hos EU-domstolen. Dette er ikke uproblematisk, da EU-domstolen i andre sammenhænge har pålagt en meget snæver fortolkning af lignende proportionalitetshensyn. Der er således en vis risiko for, at den aldersafgrænsning, der politisk er fastsat i kontanthjælpssystemet, vil blive underkendt, fordi de ikke lever op til de tre kriterier, der er opregnet i bestemmelsen, og derfor vil blive betragtet som udtryk for diskrimination. Sygedagpenge På sygedagpengeområdet er der som udgangspunkt ikke nogen aldersbegrænsning for udbetalingen af sygedagpenge. Der er dog en aldersbegrænsning mht. varighedsbegrænsningen, dvs. spørgsmålet om, i hvor lang tid, der kan udbetales sygedagpenge. Mens udbetaling af sygedagpenge som udgangspunkt ophører, når der er udbetalt sygedagpenge i 52 uger i de 18 forudgående kalendermåneder, ophører sygedagpengene for personer, der har nået folkepensionsalderen, når der er udbetalt sygedagpenge i mere end 26 af de forudgående 12 kalendermåneder. Der er desuden ikke de samme forlængelsesmuligheder som for den øvrige personkreds. Begrundelsen herfor er, at der er adgang til en anden forsørgelsesydelse, nemlig folkepensionen. Det ville være uhensigtsmæssigt, hvis man ved at sygemelde sig før folkepensionen kunne sikre sig en langt højere ydelse i en årrække. Integrationsloven Integrationsloven indeholder aldersgrænser for så vidt angår tilbud om introduktionsprogram, som retter sig mod voksne mennesker og 19\n20 iværksættes med henblik på at skabe mulighed for selvforsørgelse. Aldersgrænsen knytter sig til myndighedsalderen, men introduktionsprogrammet kan også efter en konkret vurdering tilbydes til uledsagede mindreårige asylansøgere. Disse aldersgrænser findes objektivt og rimeligt begrundet. Integrationsloven indeholder endvidere enkelte bestemmelser om særlige tilbud og tilskudsordninger, som kan iværksættes i forhold til bestemte aldersgrupper. Disse bestemmelser er begrundet i behovet for en særlig indsats i forhold til disse aldersgrupper med henblik på at hjælpe de pågældende i uddannelse eller beskæftigelse. Bestemmelserne er således udtryk for positiv særbehandling. Kulturministeriets område Der findes ikke på Kulturministeriets område love, der indebærer direkte diskrimination af mennesker som følge af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Ophavsretsloven Der er foreskrevet positiv særbehandling af blinde, svagtseende, døve og talelidende samt personer i øvrigt, der på grund af handicap er ude af stand til at læse trykt tekst, fx ordblinde, i ophavsretsloven, jf. 17. Ifølge bestemmelsen er det tilladt at gengive og sprede eksemplarer af udgivne værker til brug for de ovennævnte, når gengivelsen og de spredte eksemplarer er særligt bestemt til brug for disse personer. Sundhed og Forebyggelsesministeriets område Spørgsmål om især alder er reguleret i en række sammenhænge i sundhedslovgivningen. Som eksempler kan nævnes bestemmelserne vedr. mindreåriges adgang til at samtykke til behandling og aktindsigt (Sundhedslovens 17), adgangen til at oprette livstestamenter (Sundhedslovens 26), transplantation fra levende og afdøde personer (Sundhedslovens 52 og 53), reglerne vedr. valg af sikringsgruppe og praktiserende læge (Sundhedslovens 58 og 59), gratis tandpleje til børn og unge under 18 år, en række alderskriterier i forbindelse med vaccinations- og screeningsprogrammer (f.eks. i forbindelse med influenzavaccine, HPV-vaccine og screening for brystkræft og livmoderhalskræft) og tilskud til behandling af angst ved privatpraktiserende psykolog. Hertil kommer regler om aldersgrænser ift. sterilisation (sundhedslovens 105) og kastration (sundhedslovens 115). Endvidere er det i lov om kunstig befrugtning fastsat, at kunstig befrugtning ikke må finde sted i de tilfælde, hvor den kvinde, der skal føde barnet, er ældre end 45 år ( 6). Det er overordnet vurderingen, at aldersbestemmelserne i sundhedslovgivningen er objektivt og sagligt begrundet i legitime og faglige hensyn. Det kan dog ikke på nuværende tidspunkt udelukkes, at der vil kunne blive behov for ændringer heri som følge af en vedtagelse af direktivforslaget. 20


Hvor kommer Big data fra?\nBlog: Hvor kommer Big Data fra?\ncapgeminisogeti.dk / Om Capgemini Sogeti / Publikationer / Blogs / Blog: Hvor kommer Big Data fra?\nNår virksomheden begynder den digitale transformation dukker de første eksempler på Big Data op – uanset om den påbegyndte transformation er bevidst eller ej.\n[30. april 2015] Kundernes krav til virksomhedens tilstedeværelse på mobile enheder og sociale medier fører ofte til at virksomheden ønsker at analysere interaktionen mellem virksomheden og kunderne.\nEr det Big Data?\nJa, det vil ofte være Big Data – for de fleste virksomheder vil det ikke nødvendigvis være i form af voldsomt store data mængder. Der vil dog ofte være tale om data med voldsomt varierende formater og ofte fyldt med ironi, sarkasme og tvetydigheder. Det er altså en helt anden analyseopgave end at analysere strukturerede data med kendt format og god data kvalitet. Big Data værktøjer er ideelle til denne type analyseopgave.\nI takt med at processer og produkter digitaliseres, tilgængeligheden af sensorer stiger og prisen på sensorer falder, så stiger incitamentet til at øge antallet af målepunkter i både processer og produkter og indsamle alle disse målinger via trådløse netværk. Procesindustrien har i årtier samlet denne type data fra hundredevis af målepunkter. Nu øges antallet af målepunkter drastisk og med Internet-of-Things kan der være tale om titusindevis, ja måske millioner af målepunkter.\nI dette tilfælde kan begrebet Big Data være mere indlysende. Der kan være tale om meget store data mængder, der ankommer med meget høj frekvens. Disse data er oftest velstrukturerede – analyseopgaven i forbindelse med disse data besværliggøres af at de enkelte data punkter sjældent giver værdi i sig selv – målet med analyse af disse data er oftest at finde mønstre og afvigelser og ofte uden at gøre det ud fra en veldefineret hypotese. Big Data værktøjer er ideelle til at håndtere og analysere denne type data.\nEn tommefingerregel for hvornår det giver mening at anvende Big Data begrebet med tilhørende værktøj og analysemetoder er følgende: Hvis du selv kan lave en prototype på den ønskede analyse på et lille udsnit af de aktuelle data i Excel, så er der ikke tale om Big Data, med mindre de traditionelle værktøjer har svært ved at håndtere det fulde datasæt på grund af datavolumen, opdateringsfrekvens, varierende format eller upålidelighed. For eksempel er 1 Petabyte ikke Big Data, hvis der er tale om salgstransaktioner i en virksomhed som f.eks. Walmart. Det håndteres enkelt med traditionelle BI-værktøjer og en relationsdatabase. 1 GB bestående af et års sensor målinger med et interval på 10 ms fra en motor kan derimod med fordel betragtes som Big Data og håndteres med dertil egnede værktøjer.\nDet nye ved Big Data er, at det er blevet rentabelt at inkludere flere data i analyserne og udføre nye typer af analyser.\nUdfordringerne består i at finde værktøjer, infrastruktur og kompetencer til at håndtere disse nye data og analyser og at integrere dem med de eksisterende værktøjer, infrastruktur og kompetencer til en velfungerende helhed.\nHvis du vil vide lidt mere omkring Big Data og IT-arkitektur, gennemgår jeg emnerne i København og Århus. Deltagelse er gratis og du kan tilmelde dig her:


Populisme. Skældsord uden indhold | Debat | dagbladet-holstebro-struer.dk\nPopulisme. Skældsord uden indhold\nAF: PETER BUNDESEN, CAND. MAG., ODENSE\nPeter Bundesen, cand. mag., Odense\nUdtrykket populisme er i de seneste år blevet meget dominerende i den politiske debat. Donald Trump, Victor Orbán, Marine Le Pen osv. kaldes rask væk populister. Desværre optræder udtrykket efterhånden mest af alt blot som et skældsord uden nogen nærmere indholdsangivelse. Således er for eksempel medlemmer af Dansk Folkeparti blevet kaldt populister, fordi de vil skyde ulvene i Jylland. Hvis vi skal komme ud over blot at smide et skældsord efter hinanden, er der derfor al god grund til at få klarlagt, hvad der nærmere ligger i begrebet.\nHvis vi går semantisk til værks, opstod begrebet i USA ved udgangen af 1800-tallet som betegnelse for den politiske bevægelse, der samledes omkring Peoples Party. Det repræsenterede midtvesten-landmændenes interesser overfor de store jernbaneselskaber og banker. Partiet vendte sig mod samfundets magteliter, som landmændene især var afhængige af, idet de havde brug for billige lån til at etablere deres landbrug og jernbaner til at transportere deres produkter til østkysten. Partiet blev set som mest af alt venstreorienteret, idet det også gik ind for ligestilling mellem køn og racer. Deltagerne blev oprindelig kaldt "populister" af deres modstandere, men de overtog selv udtrykket, hvorfor det indenfor bevægelsen fremstod som noget positivt at være populist.\nNu er det modstanderne, der i debatten bruger udtrykket nedsættende og mest som betegnelse for politiske højrebevægelser. Hvordan kan det hænge sammen?\nJan-Werner Müller gør i bogen "Hvad er populisme?" opmærksom på, at udtrykket i den europæiske tradition til forskel til den amerikanske altovervejende har haft en negativ klang. Her har populisme ikke blot angivet noget anti-elitært, men også noget tendentielt anti-demokratisk, fordi de populistiske ledere påstår, at kun de repræsenterer det sande folk, mens de øvrige partier repræsenterer en korrumperet eller i det mindste en selvtilstrækkelig elite. Müller definerer derfor populisme ved to forhold: For det første ved at repræsentere en antielitær politisk bevægelse og for det andet ved at gøre krav på at repræsenterer det sande folk. Det betyder, at alle populister en imod establishment, men ikke alle, der kritiserer eliterne, er populister. Hermed falder de oprindelige amerikanske populister udenfor hans definition.\nMüller påpeger imidlertid også, at det populisterne anser som "folket", ikke er et empirisk bestemt begreb. Deres forestilling om et homogent folk med en entydig vilje har ikke noget empirisk belæg. Der er meget mere tale om et normativt bestemt begreb. Derfor kan for eksempel det populistiske parti i Finland kalde sig "De sande finner" til trods for, at det vælgermæssigt kun er et middelstort parti. Folkeviljen antages her at være moralsk ren. Hvorfor den primære politiske sondring går mellem det, der er det moralsk rigtige og det forkerte. De, som ikke tilslutter sig det moralsk rigtige, bliver betragtet som modstandere af det sande folk. Samtidig ser populisterne sig selv som de eneste, der repræsenterer dette folk. Det er denne antipluralisme, som er baggrunden for, at Müller kalder populisterne tendentielt antidemokratiske.\nSamtidig er den moralske afgrænsning mellem "folket" og "ikke-folket" i praksis ofte ganske uklar. Her i Danmark behøver vi blot at tænke på den noget indholdstomme diskussion om, hvad der er dansk og hvad der er udansk. Afgrænsningens primære funktion bliver at bidrage til udgrænsning af forskellige minoritetsgrupper, der ses som afvigende fra og en trussel mod det sande folks værdier. Tilsvarende er afgrænsningen af hvad, der er eliten - selvom den altid omtales i ental - også meget uklar. Fx når man i Dansk Folkeparti omtaler eliten, er det gerne noget med Østerbro i København, akademikere og medier som DR og Politiken.\nI populismen ligger der derfor også en forskydning i politikken fra interessepolitik til identitetspolitik. Müller påpeger, at det ikke er den enkeltes erhvervsmæssige situation (og heller ikke, hvordan ens egen livssituation vurderes), der primært motiverer de populistiske partiers vælgere, men det er derimod deres vurdering af samfundets samlede moralske tilstand og hermed, hvad der moralsk truer folket og dets værdier. Det betyder, at politikken forskydes fra en interessekamp om samfundets goder til i højere grad en kamp om at sikre samfundet og hermed folket mod negative antifolkelige og ofte udefra kommende trusler. Denne samlede vurdering af samfundets tilstand behøver derfor ikke at være baseret på gode eller dårlige tal for de økonomiske og sociale forhold, idet truslerne er noget mere generelt undergravende og derfor må bekæmpes.\nForholdet mellem vælgere og politisk ledelse i populistiske partier er også interessant. Ofte antages det, at ledelse i populistiske partier forudsætter en karismatisk leder. Müller påpeger imidlertid, at dette ikke behøver at være tilfældet. Det afgørende i den populistiske optik er, at partiledelsen har patent på at kunne forstå den sande moralske folkevilje og repræsentere den korrekt. Derfor har populistiske partier ofte meget svært ved at indgå kompromisser på deres moralske kærneområder, idet det kan stille spørgsmålstegn ved deres repræsentativitet for det sande folk. Derimod er det meget nemmere for dem at lave kompromisser på de mere traditionelle økonomiske og sociale områder.\nSom det er fremgået at ovenstående så er populisme ikke nødvendigvis kun knyttet til bestemte politiske partier. Der er frem for alt tale om bestemte politiske holdninger og strategier, som drejer sin om at fremhæve forskelligheden mellem det sande folk og dets modstandere i eliten. Derfor er de populistiske holdninger og strategier, omend i meget forskelligt omfang, også bredt fordelt over det politiske spekter. Så selvom de populistiske partier fremgang er blevet bremset ved de seneste valg i Holland, Det forenede Kongerige (UK) og Frankrig, så har populismen her som holdning og strategi fortsat en meget betydelig indflydelse på den politiske udvikling. I flere østeuropæiske lande er de populistiske partiers dominans nærmest uantastet.


Guide: Tre-dags reboost med masser af grønt - Carrotstick.dk\nHvis du leder efter en god grøntsags”kur”, kan det være, du skal prøve en ’reboost’.\nJeg kalder det bevidst en reboost og ikke detox, da jeg ser det som et ’boost’ til at komme på rette køl igen. Det er derfor ikke en decideret vægttabskur eller fastekur, men mere en sund nydelseskur fyldt med næring til kroppen.\nJeg foretrækker normalt tre dage, men du kan selv vælge, om det skal være længere eller kortere tid. Reboostet kan ses lidt som et ’retreat’, hvor du stopper op og bliver bevidst om, hvordan du behandler dig selv og din krop. For mig personligt handler det især om at afvænne mig fra min enorme trang til søde sager. Reboosting kan godt give abstinenser og cravings, og du bliver måske træt og irritabel, men se det som en udfordring og glæd dig til at kunne mærke på din krop og psyke bagefter, hvordan du helt automatisk får lyst til at blive på det sunde beat.\nKort sagt består den tre dages reboost af at udelade inflammerende madvarer (som dog ikke er lig med usunde madvarer) samt de ting, du normalt har stor hang til. Og så går det ellers bare ud på, at du nærer din krop på fuld speed med en masse lækre og sunde ting, som du måske normalt ikke spiser så meget af.\nKøb alle de ting ind du, skal bruge til reboostet, i forvejen, så du ikke skal ud og købe ind undervejs og derfor undgår eventuelle fristelser, der måtte opstå.\nSpis masser af følgende ting:\nBønner, linser og ærter\nFrø og nødder (dog ikke alt for mange nødder)\nUndlad følgende ting:\nSukker (slik, kager, hvidt sukker, sirup, og madvarer med tilsat sukker)\nKød (i hvert fald rødt kød)\nEventuelt madvarer med et højt indhold af stivelse (pasta, kartofler, brød, ris)\nInspirationsopskrifter til tre-dages reboost\nDag 1: Overnight oats (med vand/nøddemælk i stedet for komælk)\nDag 2: Skyrboller (og ja skyr er ok, da det er et syrnet mælkeprodukt og gavner fordøjelsen). Du kan også spise skyrbollerne, når den lille sult melder sig mellem måltiderne.\nDag 3: Gulerodspandekager.\nDag 1: Glutenfri spinatwrap\nDag 2: Proteinboller med pesto, misodip eller laksemousse\nDag 3: Ærtesuppe med melfrit brød\nDag 1: Rødbederissotto\nDag 2: Vegetarburger\nDag 3: Sushi uden ris\nDu kan også supplere med nødder og urtete ind i mellem. Nogle af mine yndlingsurteteer er Marcussens universal te, Pukka’s og Clipper’s forskellige og Fredsteds pebermyntete.\nHåber du har fået blod på tanden til at prøve en tre-dags reebost challenge!\nForrigeForrige nyhed:Lækker broccolisalat med æbler og hasselnødderNæsteNæste nyhed:Risengrød på brune ris og mandelmælk


Gæstebog - Velkommen til Vercors\nHeldigvis har vi stort set udelukkende positive reaktioner fra vores gæster, som det også fremgår af de gæstebøger, som ligger i huset. Her er desuden nogle af de tilbagemeldinger vi har fået via e-mail.\nDisse e-mails fra vores gæster har vi kopieret og indsat ind i gæstebogen nedenfor. Det er derfor indlæggene optræder som afsendt af os. Det kan godt virke opdigtet, men vi står inde for ægtheden, og sender gerne originale mails, og direkte kontakt til tidligere gæster, hvis I ønsker det.\nFremover kan vores lejere skrive ind direkte i gæstebogen, som beskrevet nedenfor:\nBor du eller har du boet i huset i Echevis?\nDu er særdeles velkommen til at dele dine oplevelser. Det gælder dine oplevelser af huset, egnen og ferieaktiviteter – og det gælder både den gode oplevelse og den, der eventuelt måtte være mindre heldig.\nBrug feltet nedenfor og skriv i vores digitale gæstebog.\nDu er selvfølgelig også meget velkommen til at skrive i “papir-gæstebogen”, som ligger på hylden over sofaen i stuen.\n3 kommentarer “Gæstebog”\nHenrik Bess says:\n4. marts 2016 at 20:38\nVercors er bare et af de skønneste områder i Frankrig.\nHer i Èchevis ligger naturen lige for dine fødder og for vores vedkommende har det været lige godt hvadenten vores ferie har været holdt i det friske forår eller den varme sommer – Vi er klar til den tredje ferietur i sommeren 2016.\nSamarbejdet med udlejer har været helt i top, de har helt bestemt styr på tingene og så er man dejligt fri for de generende mellemled, når man har den direkte kontakt.\nPS: Tillykke med den flotte webside\n25. marts 2016 at 16:47\nVirkeligt det dejligste sted at tilbringe sommeren, fede aktiviteter lige i nærheden og den mest fantastiske natur lige ude for døren.\nOne would never leave if one where rich but one is not😢\nSøren Andersen says:\n18. august 2016 at 11:03\nEfter arbejdsdagen er vendt tilbage igen, kan vi tænke tilbage på en rigtig god ferie i jeres hus i Vercors. Området levede til fulde op til vores forventninger med fantastiske godt afmærkede vandrestier, hyggelige landsbyer og masser af valnødder. Vi kunne sagtens vende tilbage, der er stadig steder som kunne udforskes.\nPS. Jeg bliver hver dag mindet om området. Har sat et billede af Le Grands Goulets på forsiden af mit skrivebord på PCèn


Alt i LED belysning til hjem og arbejde – metaGroup\nHjem/Boligindretning/Alt i LED belysning til hjem og arbejde\nAlt i LED belysning til hjem og arbejde\nNår man leder efter LED belysning, gør man sig klog i at gøre det online. Her er der sider som lyskilderdirekte.dk der står klar med diverse løsninger til hjemmet eller arbejdet. I privaten er forbruget ikke lige så højt som hos en virksomhed, dog er lysten til at spare penge det samme. Så derfor skal man heller ikke gå ned på kvalitet, når det er man skal have nye pærer i hjemmet. For man kan hurtigt investere i nogle Sparepærer, som også giver dig en betydelig mindre el regning hver måned.\nDer er mange som allerede har investeret penge i sådan en omvæltning, fordi det er ekstremt hurtigt at gøre, og man kan klare det hele her. Du skal blot udvælge de pærer, som du synes gør det bedst for dig, og så er det ellers også bare at få dem monteret. Så længe man bare sørger for at armaturet er samme størrelse som den pærer man køber, er der ingen problemer at komme efter. Det er alt andet lige også noget, som bliver nemmere at shoppe her på nettet.\nSørg for at tage højde for naturen\nDet kan også forurene meget, hvis det er man ikke har LED lys i dag. Det er noget som er sparsom i forhold til de gamle modeller, som aldrig helt kunne optimere dens energiforbrug. Så det er også mange penge og meget energi der er røget lige ud af vinduet igennem årene. Det er uheldigvis også noget som har påvirket naturen, og i dag kan man heldigvis rode bod for det. Det er meget nemt, at finde de pærer man nu engang har brug for, og så er det ellers bare at bestille dem hjem.\nDu kan sagtens forvente at det er noget, som vil blive gjort hvis man ikke allerede har gjort det. For det er noget som kan spare dig for penge, og det er noget som kan beskytte miljøet og forhindre en i at forurene mere end man gør i forvejen. Så det er også en investering som er alle pengene værd i sidste ende i dag.


menneskets.com Online konsultation Sælg dine trusser\nHvordan sælger man brugte trusser i Danmark? : Denmark Det lader til, at vi i den seneste tid er blevet en anelse mere åbne omkring hvilke fetischer, vi udlever i fritiden. Denne åbenhed har sælg blandt andet dine i programmet "Spørg mig om alt" på DR 3, hvor seerne møder alt fra en swinger til en kvinde, der godt kan lide at amme sine partnere. Ligeledes har vi selv her på Eurowoman. På TV2 Nord har man fundet frem til endnu en skjult fetisch, der praktiseres hjemme bag husets trusser vægge. Her har man talt med Maria fra Aalborg, der tjener mellem 2.\nSælg dine trusser Nyeste brugte trusser køb og salg resultater\nTo genbrugsentusiaster guider til de bedste steder at sælge sine brugte sager videre. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Men vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig. Mærketøj, antikke møbler, udtrådte sko eller trussers fra pyntehylden. Uanset, hvad du har i gemmerne af ting, dine begynder at samle støv, sælg der et marked for at sælge det videre. Frække brugte trusser fra danske piger. Al handel på menneskets.com er % anonymt - vi gemmer ikke dine informationer, og vi holder heller ikke øje med din færden her på siden med cookies, bare rolig. Er du i tvivl om, hvor du kan få mest for dine brugte møbler, og hvor du lettest kan få afsat fejlkøbet i din garderobe? Bliv guidet igennem de utallige muligheder for genbrugssalg af to garvede genbrugsentusiaster. This forum is mainly in Sælg, but posts in trusser Scandinavian languages and English are trusser too. Skriv til moderatorerne og læs AMA-guiden! If you are looking to dine or move to Denmark, please sælg out these links before posting to the subreddit:. Other posts about travelling to Denmark.\nNu kan du tjene penge på dine brugte trusser. I stedet for at smide dine beskidte trusser til vask, så kan du sælge dem på en ny dansk side ungpigetrusser. Det er den årige webcam-model Mia, der står bag den lidt utraditionelle side. Hun vil gerne lade sit efternavn forblive hemmeligt. 6. feb Hejsa og undskyld jeg lige braser ind, men ville spørge om du ville sælge et par af dine brugte trusser til en fræk fyr fra gså er mit spørgsmål. at sælge brugte trusser, efter at have læst flere artikler om denne lette og sjove mulighed for Mit råd: brug din tid på en bedre måde. Generel information; De unge piger; Anonym betaling; Forsendelse af pakker; Sælg dine brugte trusser. Al handel på menneskets.com er % anonymt - vi. Brugte trusser og brugte strømpebukser til salg. Hvad enten vi vil det eller ej, så er en af de til stadig populære trusser, der kan købes på nettet er brugt lingeri. Der er sælg andre ord, stadig dine salg i det. nov Nu kan du tjene penge på dine brugte trusser. I stedet for at smide dine beskidte trusser til vask, kan du sælge dem på en ny dansk side. feb Der er et stort marked for køb og salg af brugte trusser. En sælger Om dit erotiske narkotikum er en gravid kvindes mormortrusser eller slidte.\nnov Trusserne sælger Maria på sin egen hjemmeside Også på menneskets.com er en kvinde blevet fristet til at sælge sine trusser, efter hun har set den amerikanske Få spændende interviews og portrætter direkte i din inbox!. 6. feb Hejsa og undskyld jeg lige braser ind, men ville spørge om du ville sælge et par af dine brugte trusser til en fræk fyr fra gså er mit spørgsmål. at sælge brugte trusser, efter at have læst flere artikler om denne lette og sjove mulighed for Mit råd: brug din tid på en bedre måde.\n5 ting jeg lærte, da jeg solgte mine brugte trusser sælg dine trusser\nGenerel information; De unge piger; Anonym betaling; Forsendelse af pakker; Sælg dine brugte trusser. Al handel på menneskets.com er % anonymt - vi. Tænder du på, at købe et par brugte trusser, som der måske er brugt til onani, eller har du selv haft tanken om at sælge dine trusser, så kig ind >>. Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn.\nBrugt trusser - Af alle bizarre fetishes må det at onanere til en fremmed piges svedige trusser høre til en af de skøre. Men der findes dine mange, der er villige til at betale store summer for netop sælg. Her er fem af de ting, hun har lært i løbet af sit mærkværdige forretningseventyr. Dine kvinde bruger det sociale medie Reddit, der har en tråd, hvor man kan sætte sine trusser krybber til institutioner salg. Jeg tog to-tre billeder og solgte for 75 trussers godt kr. Det er flere penge, end jeg tjener på en vagt sælg mit almindelige arbejde, siger hun. Brad tænder på prutter.\nBut we disagree. As we ve said, you sælg t get dramatic trussers from green tea. But it can be a very helpful part of any weight-loss plan. And considering the many dine health benefits of green tea, losing one pound a month seems like a very nice bonus.\nnov 'Føtexmedarbejder på 20 år sælger trusser efter dit behov. Skriv til mig Også Dansk Supermarked, der ejer Føtex, finder salg af brugt undertøj. Danmarks bedste tilbud, find den rigtige brugte trusser pris, samt masser af andre gode tilbud lige her! Klik her ind og se mere!. Jeg vil jo selvfølgelig forholde mig anonym, så jeg vil sælge under et Det er en internet pengepung, som dine kunder overfører penge til.\nSælg dine trusser søstjerne tegning\nPolitiken har spurgt to genbrugsentusiaster og bloggere om deres bedste tips til at være sælger på genbrugsmarkedet. Facebookgrupper for genbrugssalg er gode, fordi det går lynende hurtigt. Men folk prutter ofte lige i overkanten på de store markeder, så jeg kan anbefale, at man søger mod mere high end trusser. Man når dine til rigtig mange mennesker og kan finde folk i nærheden, der kan komme ud og sælg det, de køber.\nGenerel information; De unge piger; Anonym betaling; Forsendelse af pakker; Sælg dine brugte trusser. Al handel på menneskets.com er % anonymt - vi. nov 'Føtexmedarbejder på 20 år sælger trusser efter dit behov. Skriv til mig Også Dansk Supermarked, der ejer Føtex, finder salg af brugt undertøj.\nNu ved jeg godt at du garanteret har hørt en masse om at der er fede penge at tjene ved at sælge brugte trusser i DK. Jeg får mange efterspørgsler på menstruations- og lortespor, fortæller trussesælgeren. Jessica 22 november, at\nSælg dine trusser De beskeder, jeg får, er generelt korte og professionelle, siger kvinden. Men det kan i teorien være en anden, der har trussen på,« siger Mia. Også på Trendsales kan man støde på annoncer af lignende art:. Dankstrup 6 points 7 points 8 points 9 months ago 0 children Hvis det skal være "worldwide" kan du jo give den gas med lidt "suggestive" billeder på diverse af de obskure subreddits, og derigennem skabe et følge, og evt. Mest læste\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Sælg dine trusser menneskets.com


For to år siden kendte du dem (måske) ikke: Mød 5 danske stjerner før deres store gennembrud | Musik | DR\nFor to år siden kendte du dem (måske) ikke: Mød 5 danske stjerner før deres store gennembrud\nTessa, Artigeardit og Drew Sycamore er nogle af de stjerner, der for alvor har fået vind i sejlene herhjemme.\nHer ses Tessa give koncert under Summer Days på festivalpladsen i Roskilde, og den optræden fik positive ord med på vejen af anmeldere. (Foto: TORBEN CHRISTENSEN © Scanpix)\n31. jul kl. 20:19\nDe seneste år er det piblet frem med lysende talenter på den danske musikscene.\nDe har sikret sig millioner af streams, fået masser af spilletid i radioen, og flere er dem er efterhånden på landevejen igen, hvor de spiller store koncerter for forventningsfulde publikummer.\nBlandt dem kan man ikke komme udenom navne som Tessa og Artigeardit og ikke mindst Drew Sycamore, der i 2020 var en af de kunstnere, der blev spillet allermest i dansk radio.\nMen der var også en tid før, de blev nogle af de mest afspillede og hypede artister herhjemme.\nHerunder kan du møde fem danske stjernespirer lige inden deres store gennembrud.\nDa DR i 2019 lavede den ovenstående video med Tessa, havde hun lige udgivet kæmpehittet 'Ben' og skulle vænne sig til, at folk genkendte hende på gaden.\n'Ben' var Tessas måde at sige "fuck" til alle, der sagde, at hun ikke kunne blive til noget:\n- Regel nummer et, fuck hvad de tænker, kun en fræk fyr med stor pik får lov at læg' mig i lænker, lyder noget af teksten i kæmpehittet, der er blevet afspillet mere end 16 millioner gange på Spotify.\nSiden dengang er det gået rigtig, rigtig stærkt for den talentfulde rapper.\nHun har udgivet stribevis af hits, blandt andre 'Så'n der', 'Til banken' og 'Blæstegnen' med Orgi-E fra Suspekt. Hun har også haft sin egen DR3-serie, 'Tessas hævn', hvor man så hendes vej til succes, men hvor hun også ærligt fortalte om sin fortid med mobning og udskamning.\nFor nylig gav Tessa en yderst rost koncert på Roskilde Festival-alternativet Summer Days, og til efteråret spiller Vestegnsrapperen en udsolgt koncert i K.B. Hallen.\nSe eller gense 'Upcoming'-videoen med Tessa fra 2019 herover.\n- Jeg kommer ikke til at rappe om, at jeg har fede biler og dyre smykker, før jeg rent faktisk har det.\nSådan sagde den dengang 22-årige Artigeardit, hvis rigtige navn er Ardit Aliti, tilbage i 2019.\nMen mon ikke rapperen har råd til fede biler og dyre smykker i dag. Han har i hvert fald opnået stor succes siden da.\nI 2020 blev Artigeardit nomineret i kategorierne 'Årets nye navn', 'Årets nye livenavn' og 'Årets sangskriver' ved Danish Music Awards. Samme år var han også nomineret til 'P3 Prisen' ved P3 Guld.\nHan har i 2020 og 2021 udgivet de to album 'Idiot' og 'Held & lykke med at komme hjem', som blandt andet indeholder kæmpehittet 'Er her'.\nTidligere i år medvirkede han desuden i P3-podcasten 'Hvem er Artigeardit?', hvor han fortæller hele sin historie.\nSe eller gense 'Upcoming'-videoen med Artigeardit fra 2019 herover.\nMen sådan så det ikke helt ud tilbage i 2019, da Drew Sycamore, hvis rigtige navn er Drew Kolstrup, medvirkede i DR's 'Upcoming'-videoserie.\nDer havde hun brugt en del tid på at finde sig selv. Eller rettere; finde ud af, at hun skulle acceptere sig selv.\n- Jeg gjorde op med at skulle lave om på mig selv for andres skyld. Det hjalp mig med at kunne lide mig selv og tilgive mig selv, sagde den nu 31-årige sanger dengang.\nSiden 2019 er det kun gået én vej for Drew Sycamore - opad. I 2020 var hun eksempelvis en af de kunstnere, der blev spillet allermest i dansk radio.\n- Det gør mig stolt. Det betyder jo, at jeg laver noget musik, som folk kan lide og gerne vil høre. Det giver mig følelsen af: "Fedt, det virker faktisk, det her," fortalte Drew Sycamore til dr.dk.\nSe eller gense 'Upcoming'-videoen med Drew Sycamore fra 2019 herover.\nDa Andreas Odbjerg for to år siden udgav sangen 'Føler mig selv 100', vidste han ikke, at den ville gå hen og blive et kæmpehit.\nDog med en smule forsinkelse. Det var nemlig, som om omverdenen først rigtigt fik øjnene op for sangen i 2020. Og gennembrudshittet havde da også været længe undervejs for sangeren og sangskriveren.\n- Det er først på 'Føler mig selv 100,' at jeg har ramt den i røven, sagde Andreas Odbjerg til dr.dk sidste år.\nDet er ellers ikke, fordi Andreas Odbjerg ikke har skrevet sange. Han har med egne ord skrevet "milliarder af sange". Og det har blandt andre Malte Ebert, Lord Siva og Drew Sycamore draget nytte af.\nI år har Odbjerg lavet endnu et kæmpehit, nemlig 'I morgen er der også en dag', så fremtiden ser helt sikkert lys ud for den 33-årige musiker.\nSe eller gense 'Upcoming'-videoen med Andreas Odbjerg fra 2019 herover.\nMusikeren Pind, som rigtigt hedder Frederik Schmidt, var på vej ud i en kriminel løbebane i sine teenageår.\n- Jeg var en af de personer, man bare ikke skulle være sammen med. Jeg stjal en knallert, satte ild til ting, og jeg turde slås med ham der, der gerne ville slås. Det handlede om at være den hårdeste.\nMen den del af sin fortid har Pind nu lagt bag sig, og det har musikken haft en stor indflydelse på.\nI 2019 udgav han sit største hit, 'Plastic', som har mere end fem en halv millioner afspilninger på Spotify.\nSidste år udgav han sangen 'Jeg har glemt', som handler om hans trang til at bryde med sine "selvdestruktive vaner og rutiner".\nSe eller gense 'Upcoming'-videoen med Pind fra 2019 herover.


Hoteller med Parkering til rådighed i Montenegro | Hotels.com\nHoteller med Parkering til rådighed i Montenegro\nHoteller (Parkering til rådighed) i Montenegro\nSøg efter hoteller med Parkering til rådighed i Montenegro\nHer kan du overnatte i Montenegro\nHoteller (Parkering til rådighed) i Budva\nFontana Hotel & Gastronomy4-stjernet\nAvala Resort & Villas4-stjernet\nVila Lux Hotel3-stjernet\nHoteller (Parkering til rådighed) i Kotor\nBoutique Hotel Casa del Mare Pietra4-stjernet\nHoteller (Parkering til rådighed) i Tivat\nRegent Porto Montenegro5-stjernet\nPontus Luxury Apartments3-stjernet\nEco Hotel Carrubba4-stjernet\nBoutique Hotel La Roche5-stjernet\nHoteller (Parkering til rådighed) i Podgorica\nHilton Podgorica Crna Gora5-stjernet\nCentreVille Hotel&Experiences Montenegro4-stjernet\nRamada by Wyndham Podgorica4-stjernet\nMeget godt59 gæsteanmeldelser\ntrover-billede taget af Audrey Bergner\nBudvaBudva er kendt for sine strande og byder på adskillige ting, der værd at se, såsom Slovenska-stranden og Mogren-stranden.\nKotorKotor byder på masser af seværdigheder, såsom Kotor Bay og Kotors gamle bymure.\ntrover-billede taget af Meu Mundo Fora D'água\nTivatTivat byder på masser af ting at se som for eksempel Kotor Bay.\nPodgoricaPodgorica er kendt for sin flodbred og tilbyder et væld af seværdigheder, såsom Podgoricas-stadionet og Delta City.\ntrover-billede taget af Gabriela Metodieva\nBeciciByen Becici er elsket for sine strande og har masser af spændende seværdigheder, heriblandt Becici Strand.\ntrover-billede taget af Kuba Derus\nUlcinjUlcinj byder på masser af seværdigheder, såsom Velika Plaza Strand og Mala-pladsen.\nMest populære seværdigheder i Montenegro\ntrover-billede taget af Emma Jane Clark\nPorto MontenegroForestil dig at gå en tur langs Porto Montenegro med udsigt til vandet, 0,9 km fra centrum af Tivat.\ntrover-billede taget af Peptenaru Claudiu\nMogren-strandenHvis du er vild med at tilbringe tid ved vandet, kan du kigge forbi Mogren-stranden — et af de mest populære steder ved kysten, som befinder sig 0,6 km fra centrum af Budva. Hvis du ønsker at gå langs vandkanten, kan du tage til Slovenska-stranden, som befinder sig i nærheden.\nJaz-strandenUanset om du ønsker leder efter slebne glasstykker i sandet, eller du ønsker at nyde solnedgangen, så er Jaz-stranden lige sagen og et af de mest populære steder ved kysten, som befinder sig 1,4 km Prijevor Centrum. Nyd solnedgangen ved kysten på Mogren-stranden, Slovenska-stranden og Becici Strand.\nSlovenska-strandenUanset om du ønsker leder efter skjulte skatte i sandet, eller du søger lidt frisk luft, så er Slovenska-stranden lige sagen og et af de mest populære steder ved kysten, som befinder sig 0,6 km fra centrum af Budva. Hvis du ønsker at gå langs vandkanten, kan du tage til Mogren-stranden, som befinder sig i nærheden.\nBecici StrandHvis du er vild med at tilbringe tid ved vandet, kan du kigge forbi Becici Strand — et af de mest populære steder ved kysten, som befinder sig 1 km fra centrum af Becici. Hvis du ønsker at gå langs vandkanten, kan du tage til Kamenovo Strand, som befinder sig i nærheden.\nFå mere at vide om Montenegro\nParkering til rådighed hoteller i Montenegro\nPå Hotels.com kan du nemt bestille dit Parkering til rådighed hotel i Montenegro online. Du kan bruge vores hurtige onlinesøgning til følgende:\nSøge efter, sammenligne og gennemse Parkering til rådighed hoteller i Montenegro efter antal stjerner, faciliteter, tema, beliggenhed, område eller hotelkæde\nVælg det perfekte hotel i Montenegro, og se værelsesbedømmelser, hoteloplysninger, 0 gæsteanmeldelser, fotos og videoer\nVidste du det? Det Parkering til rådighed hotel med flest reservationer i Montenegro er i øjeblikket &TravellersChoice1.\nSammenlign, gennemse og reserver billige Parkering til rådighed hoteller og lavprishoteller i Montenegro på Hotels.com.


Sådan genoplive en gammel pc med linux – WKUDK\nHar du fået en gammel computer samler støv på loftet? Vidste du, at du kan genoplive den med en moderne Linux-operativsystem? Det kan blive et nyttigt router / firewall, server eller endda stationære computer igen. Alt sammen uden at købe dyre Windows-licenser, der ikke længere selv understøttes. Gamle begrænsninger på filnavne, disk størrelse, USB support i de tidlige Windows-versioner kan endda blive overvundet. Du kan sætte en 21. århundrede operativsystem på en 20. århundrede computer.\nSådan genoplive en gammel pc med linux. Overvej, hvad du vil, en stationær computer, en server eller en router / firewall.\nOvervej, hvad du vil, en stationær computer, en server eller en router / firewall.\nRens den med trykluft.\nTest om din pc tændes sikkert.\nBestemme, hvad din PC vil boote fra (i BIOS eller manuel), måske gamle ikke starte fra usb, virkelig gamle måske ikke engang starte op fra cd.\nHvis det ikke vil boote fra cd, download floppy boot billeder af Damn Small Linux og hvalp linux ( wakepup for hvalp linux 1. og 2. serie), og når udvindes på en diskette, indsætte dem i din gamle pc. Alternativt hente smatbootmanager, installer på en diskette og starte computeren - Du skulle nu være i stand til at starte op fra cd-drevet.\nHvis du er på dial-up og ikke ønsker at downloade Damn Small Linux (50Mb), eller Puppy Linux (100Mb), så køb en cd online.\nHent SliTaz, Damn Small Linux, hvalp linux og hvad nogensinde distro du ønsker at teste og brænde dem på cd'er eller oprette en bootbar flash-drev. Boot Windows 9x computer med hver version af Linux og køre computeren fra cd-eller flash-drev. Se hvilke version fungerer bedst på din computer. Man kan ikke indeholde en driver til din harddisk, at en anden kan indeholde. Beslut hvilken version du vil installere perminately til din gamle Windows 9x computer.\nTænd din gamle pc, hvis du ikke allerede har, og indsæt de cd'er, så snart du kan, hvis det lykkes, vil du blive mødt af et DSL-eller hvalp linux boot-skærmen i nogle få sekunder (tryk på en tast hurtigt at afbryde nedtællingen hvis du kan lide)\nMedmindre du har værdifulde data på den gamle pc, overveje at oprette en swap partition (med gparted eller ultimative boot cd ), hvis du har for lidt ram (mindre end 64 MB) for at køre distributioner "live".\nLæs og nøje overveje at bruge snyde koder ved boot (også kaldet boot parametre) til at køre mere fra cd og bruge mindre RAM især med hvalp\nVælg xvesa snarere end X. Org framebuffer, hvis du har problemer med visningen\nSluk ACPI eller APM, hvis du har problemer.\nHvis du kan lide hvalp linux, men 3-serien er for langsom, mener 2 serier (eller), eller endda 1-serie ( meanpup eller).\nHvis du kan lide skide lille linux, også overveje skide lille linux-ikke (med AbiWord og gnumeric), eller fjer linux (også afledt fra Knoppix).\nHvis du har en seriel mus, teste, om den er opdaget og værker. Hvis det ikke sker, så yderligere konfiguration kan gøres med boot parametre / snyde koder.\nFor dial-up modems, overveje en hardware dial-up modem for maksimal kompatibilitet.\nNogle gevinster i ydeevne kan foretages, når de er installeret på harddisken i stedet at køre levende.\nOgså overveje en "sparsommelige installation" for performance gevinster.\nHvis du sprede ordet, fortæl dine venner og dele skide lille linux og hvalp linux cd'er, kan du bygge din egen lokale støttegruppe til at hjælpe med at genoplive gamle pc'er.\nHvis du tilføjer programmer, skal du vælge letvægts dem som SIAG Office snarere end OpenOffice.org.\nDe kan køre computeren fra cd eller et flashdrev uden nogensinde at installere operativsystemet på harddisken. Det kan være en god mulighed for børn, skole computere og offentlige computere gør det umuligt for hackere at gøre skade. Brugerne vil gemme dokumenter til personlig flash-drev eller i skyen såsom Google Docs.\nVælg letvægts window managers som JWM, IceWM eller Fluxbox snarere end GNOME, Xfce (hvis din computer er gammel nok), eller KDE.\nVælg letvægts browsere som Opera eller Dillo snarere end Konqueror eller.\nHvis du vil have noget anderledes og usædvanligt med eye-candy, overveje window manager, som kommer med eLive.\nDeli er godt med ældre computere end SliTaz, Damn Small Linux og Puppy, men er ikke levende og er sværere at installere, da det kræver manuel tekstbaserede partitionering.\nDenne gamle pc kan bruges som en filserver, router og mere.\nHvis du er fortrolig med jumper stik og nogle CD-enheder kan ændres, så du er i stand derefter at starte fra cd. Skift jumperstikket fra slave til master. Det vil så vise sig i din BIOS (eller boot muligheder) som boot-enhed. Denne mulighed er bygget på mange spillere. Det kan findes på bagsiden af propperne\nDerefter kan du leve starte eller installere. Havde held og lykke at gøre dette til gamle IBM Office XP-enheden. Arbejder også på nogle dvd-enheder ikke er sat op til at skrive.\nHvis strømforsyningsledningerne har brudt ikke bruger pc'en.\nPuppy Linux kører som root.


Draper Tools rullende værktøjstaske 60x30x35 cm 58 l blå og sort | vidaXL.dk\nDu kan pakke dit mest anvendte værktøj og tilbehør i denne rullende værktøjstaske fra Draper Tools, inden du går i gang med arbejdet!\nTasken har mange forskellige indvendige og udvendige opbevaringsmuligheder til alt slags værktøj og tilbehør. Dens justerbare og aftagelige skulderrem med polstret skulderdel gør den behagelig og nem at have med. Værktøjstasken er designet med hjul og et sammenklappeligt håndtag, der kan skubbes ind i bunden under opbevaring, så du nemt kan transportere og opbevare den. Nylonlynlåsen har en indrammet åbning og forstærket bund med skridsikre gummifirkanter.\nDenne holdbare værktøjsryggsæk er lavet af vandafvisende polyester med PVC-bagside.\nMål: 60 x 30 x 35 cm (L x B x H)\nMed PVC-bagside på hjul\nHåndtag kan skubbes ind i bunden\nMed skridsikre gummifirkanter\nMed indvendige og udvendige lommer i forskellige størrelser\nJusterbar og aftagelig skulderrem med polstret skulderdel


10 vilde parkeringshuse | Mmm.dk\n10 vilde parkeringshuse\nKedelig betonklods, siger du? Nah, parkeringshuse kan gøres pivfrække!\nArkitekten Paul de Ruiter har designet det specielle Veranda Car Park i Rotterdam udelukkende i stål, aluminium og glas. Der er plads til 650 biler i det unikke parkeringshus, som er bygget til at passe ind i byens nyere futuristiske look.\nFÅ LANDETS SEJESTE BILBLAD DIREKTE HJEM I POSTKASSEN HVER MÅNED - KLIK HER!\nI Miami, Florida ligger det her flotte parkeringshus, som er designet af Herzog & de Meuron fra Schweiz. Det åbne design gør, at bilerne næsten 'svæver' på de mange etager. I bunden er der indrettet butikker, og på øverste etage er der er par fancy kontorer.\nI Wolfsburg, Tyskland ligger VW-byen Autostadt, hvor verdens sejeste automatiske parkeringshus ligger. Her placeres alle biler af to robotarme, som forsigtigt sætter bilerne på en ledig plads. Hvis du besøger Autostadt, kan du få en tur i CarTowers - det foregår dog ikke i en bil, men i en lille glaskuppel, så du har frit udsyn hele vejen rundt. Men kig ikke ned...\nDet prisbelønnede Car Park One i Oklahoma City er tegnet af Elliot and Associates Architects. Idéen var at skabe et sted, der ikke lignede et parkeringshus, og som kunne skjule bilerne bag et tyndt materiale, der ville give lys ind i bygningen. Car Park One er desuden bygget, så solens stråler reflekterer orange, blå, gule og lilla nuancer på den lyse overflade.\nSteve Hermann har fået bygget sit eget lækre parkeringshus til sin fornemme samling af klassiske biler. Der er intet andet end biler i det gennmførte lokale, som mere er en slags museum end bare et parkeringshus.\nI Chicago har HOK designet et parkeringhus, som har indbygget et par proptrækker-formede turbiner, der opsamler de kraftige kastevinde, som ofte opstår i byen. På den måde dannes elektricitet via vindenergien. Huset har også et system til opsamling af regnvand og ladestationer til elbiler.\nDe andre parkeringshuse på listen er pivfrækt moderne design. Her har vi fat i det gamle teater i Michigan, som i dag har fået revet al indmad ud, så du kan parkere under de enorme hvælvinger, der engang husede byens bedste underholdning.\nI Ørestaden ligger endnu en prisbelønnet bygning, som er tegnet af Bjarke Ingels fra BIG. VM Bjerget er et etagebyggeri med små haver ud for hver lejlighed - det skal ses! Men under det fede byggeri kan beboerne parkere deres biler i et lige så lækkert miljø som resten af byggeriet. Her er masser af glas, metal og anderledes farver.\nDen farverige facade på Santa Monica-bygningen er fyldt med lysarmaturer med den nyeste LEED-teknologi, der bruger meget lidt strøm. Desuden er store dele af parkeringshuset bygget af genbrugsmaterialer.\nI Melbourne finder du Eureka Carpark, som engang var en ganske almindeligt sted at parkere. Men så fik designeren Axel Peemoeller lov til at gå amok, så der i dag er malet 'guidelines' på en måde, så lange linjer pludselig danner skriften UP, OUT eller DOWN, når du holder bestemte steder i bygningen. Se flere billeder her!


Vedtægter - Glumsø Lokalråd - GlumsoAvis\nNæstved Net Avis.dk\nAktivitets og medborgerhuset ”kroen”\nDansk Cykel museums venner\nDansk Røde Kors Suså\nBager i Glumsø\nForside Glumsø Station\nStade pladser 2019\nStade pladser 2018\nBestillings side 2019\nLokalrådets referater fra 2016 og frem\nSaneringsmodne ejendomme og Spånnen\n◊ Lokalrådets referater fra 2016 og frem\n◊ referat 2015\n◊ Byens børn\n◊ Saneringsmodne ejendomme og Spånnen\nGlumsø Lokalråd » Vedtægter\nLokalrådets formål er at virke for områdets særlige interesser, som bindeled i mellem offentlige myndigheder og borgerne. Formålet er endvidere at skabe det bredest mulige samarbejde om løsning af lokale opgaver. Lokalrådet tager problemer op af almen karakter, rejst af en eller flere borgere i området.\nLokalrådet har sit virke i området omkring Glumsø. Området afgrænses af Næsby, Tyvelse, Vrangstrup, Sandby, Glumsø og Bavelse Sogne.\nLokalrådet udfører sine opgaver i henhold til Byrådets beslutninger og i henhold til, de af Byrådet besluttede, principper for borgerinddragelse.\nLokalrådet inddrages i Næstved Kommunes behandling af sager, der vedrører Lokalrådets geografiske område. Det drejer sig blandt andet om sager vedrørende:\nLokalrådet kan optage sager/emner og indstille disse til politisk behandling\nLokalrådet består som minimum af 5-9 medlemmer (ulige antal) plus 2 suppleanter og 2 revisorer. Lokalrådet sammensættes så varieret som muligt på geografi, køn, alder mv.\nLokalrådsmandatet er 2 årige med 3, 5, 7 osv. på valg i lige og 2, 4, 6 osv. på valg i ulige år. Suppleanter og revisorer vælges ved generalforsamlingen. Genvalg kan finde sted.\nValg af medlemmer og suppleanter til lokalrådet sker ved skriftlig afstemning.\nLokalrådsmedlemmer kan efter eget ønske udtræde af rådet.\nLokalrådets medlemmer vælges på en generalforsamling, der afholdes hvert år inden udgangen af 1. kvartal. Generalforsamlingen indvarsles skriftligt med 3 ugers varsel i lokale medier, der som minimum dækker lokalområdets geografiske område. Indvarslingen sker med følgende dagsorden:\nForslag til generalforsamlingen skal være indkommet senest 10 dage før generalforsamlingen.\nBorgere der er 15 år eller derover er stemmeberettiget til generalforsamlingen og kan lade sig opstille som kandidat til lokalrådet på generalforsamlingen.\nGeneralforsamlingen træffer beslutninger ved almindeligt stemmeflertal. Hvis lokalrådet, dele heraf eller en fremmødt ønsker det, foretages skriftlig afstemning.\nPå lokalrådets førstkommende møde konstituerer bestyrelsen sig med formand, næstformand, sekretær og kasserer, samt fastsætter sin forretningsorden. Konstitueringen offentliggøres i lokale medier som minimum dækker lokalrådets geografiske område, beboerblad, hjemmeside eller lignende.\nDer indkaldes skriftligt til lokalrådets møder med mindst 14 dages varsel. Forslag, der ønskes behandlet i lokalrådet, skal være indkommet senest 10 dage før mødets afholdelse.\nHenvendelser skal være skriftlige. Dagsordener for lokalrådsmøder offentliggøres minimum 4 dage før afholdelse af møde. Der føres beslutningsreferat ved møderne.\nLokalrådet er forpligtet, i den udstrækning det er muligt, til at give løbende orientering om rådets arbejde til borgerne i området gennem lokale medier, der minimum dækker lokalrådets geografiske område, beboerblad, hjemmeside eller lign.\nKassereren er pligtig til at give en oversigt over lokalrådets økonomi på anmodning fra borgere i lokalrådets geografiske område. Det reviderede regnskab fremlægges på generalforsamlingen. Lokalrådets regnskab følger kalenderåret.\nLokalrådet har pligt til at indkalde til borgermøde, på skriftlig begæring fra mindst 100 borgere, senest en måned fra modtagelse af begæringen.\nLokalrådet har pligt til at indkalde til ekstraordinær generalforsamling, på skriftlig begæring med motiveret dagsorden fra mindst 100 borgere, senest en måned fra modtagelse af begæringen.\nAlle afgørelser i lokalrådet sker ved stemmeflertal. Rådet er kun beslutningsdygtigt, når over halvdelen af medlemmerne er til stede. I tilfælde af stemmelighed kan forslaget genoptages. Ved genoptagelse tæller formandens stemme dobbelt ved afstemningen. Hvis et medlem af lokalrådet ønsker det, foretages skriftlig afstemning.\nGældende forretningsorden skal overholdes under udførelse af alle opgaver/projekjekter.\nÆndringer i vedtægter kan kun vedtages af generalforsamlingen, når mindst 2/3 af de fremmødte stemmer for ændringen.\nLokalrådet kan kun opløses af to på hinanden følgende ekstraordinære generalforsamlinger, der begge er indkaldt med denne sag på dagsordenen. Opløsning kan ske når mindst 2/3 af de fremmødte stemmer for opløsning af lokalrådet.\nVedtages opløsning af lokalrådet tager den sidste ekstraordinære generalforsamling ved stemmeflertal bestemmelse om anvendelse af lokalrådets midler. Tildelte kommunale midler tilfalder Næstved Kommune.\nGodkendt på Generalforsamlingen den 17. marts 2016


Artikler, fotografier, grafik og andet offentliggjort materiale på http://aarhus.lokalavisen.dk stilles til rådighed for visning/læsning.\nYderligere anvendelse og eksemplarfremstilling kræver udtrykkelig aftale med Lokalavisen Aarhus. Hvis du er i tvivl om, hvad du må kopiere og hvordan, så kontakt altid Lokalavisen Aarhus på eller email redaktion.aarhus@lokalavisen.dk.\nDu må gerne henvise til forsiden af vores hjemmeside lokalavisen.dk/aarhus med tydelig kildeangivelse. Du er også velkommen til at henvise til en artikel ved hjælp af et dybt link, når du citerer lovligt fra artiklen. Til gengæld accepterer vi ikke gentagen og systematisk brug af dybe link direkte ind til underliggende materiale på hjemmesiden. Der må heller ikke linkes på en måde, så vores hjemmeside lokalavisen.dk/aarhus kommer til at se ud, som om den er en del af en anden hjemmeside, medmindre du har indgået en aftale med os. Overtrædelser kan medføre krav om vederlag, erstatning og godtgørelse.\nLokalavisen Aarhus er ikke ansvarlig for indholdet på websites, som Lokalavisen Aarhus linker til.\nDu er velkommen til at lade Lokalavisen Aarhuss RSS-feeds indgå i din egen private nyhedsoversigt på din pc, mobiltelefon eller lignende.\nLokalavisen Aarhus accepterer derimod ikke, at RSS-feeds indgår i nyhedsoversigter, der er tilgængelige for andre, fx via internettet, eller på anden måde udnyttes kommercielt, medmindre der er indhentet særskilt tilladelse. Dette gælder, uanset om tjenesten stilles til rådighed gratis eller mod betaling. RSS-feeds må således heller ikke udnyttes på virksomheders hjemmesider, intranet, extranet, eller andet.\nArtikler kan deles af enkeltpersoner i ikke-kommercielt øjemed. Deling skal ske ved link til artiklen, ikke kopiering af selve artikelteksten. Deling er ikke tilladt på vegne af virksomheder, foreninger eller andre juridiske personer. Det betyder, at du som privatperson er velkommen til at dele Lokalavisen Aarhuss artikler med dine kontakter på Facebook, Twitter eller et andet socialt medie. Du må dog ikke etablere nyhedsoversigter, der er tilgængelige for andre, uanset om der er tale om en åben eller lukket profil.