Oversigt HYMER Grand Canyon S | HYMER camper van\nkør afsted og nyd livet\nNogle gange skal man bare væk fra hverdagen og lave noget sjovt. Se noget nyt, have plads omkring sig og mærke friheden. Og uanset hvad, så er HYMER Grand Canyon S den helt rigtige til din "pause fra hverdagen".\nFor med den fantastiske køredynamik og de mere end suveræne køreassistentsystemer kan du koncentrere dig fuldt ud om bare at nyde det undervejs. Desuden får du med den smarte rumopdeling indvendigt, den perfektionerede lyd- og varmedæmpning samt ikke mindst det eksklusive 90 l store kompressorkøleskab også alt med om bord, du skal bruge til både små og store eventyr. Altså, hvad venter du på?\nI vores konfigurator kan du sammensætte din helt egen HYMER Grand Canyon S.\nStærkt Mercedes baghjulstræk for sporty og adræt kørekomfort\nMange assistent- og sikkerhedssystemer som standard\nFirehjulstræk muligt som ekstraudstyr\nEnestående to-rums-koncept med sovetaget som ekstraudstyr\nEngang imellem skal man bare væk fra hverdagen og lave noget sjovt. Se noget nyt, have plads omkring sig og mærke friheden. Den nye Grand Canyon S er ikke bare den første HYMER på Mercedes Benz basis, men også som skabt til både små og store eventyr.\nHYMER Grand Canyon S har det suveræne ydre fra en Mercedes Benz Sprinter.\nBagenden på Camper Van'en på Mercedes-basis åbnes med de to fløjdøre, så du nemt kan laste og læsse bilen.\nTil udflugter i særligt terræn kan du også få HYMER Grand Canyon S med firehjulstræk som ekstraudstyr.\nEngang imellem kan det ikke gå hurtigt nok med at få weekend og komme væk fra hverdagen. Med sine to fløjdøre får du hurtigt pakket HYMER Grand Canyon S, så du kan tage på en spontan udflugt.\nMed en HYMER Grand Canyon S er man altid fleksibel og kan være spontan på rejsen.\nDe moderne møbler i nøddetræer arrangeret sådan, at der opstår et meget rummeligt interiør. Sidevæggene inde, der er beklædte med stof, er med til at give en hyggelig atmosfære. Og du har alt det med ombord, du skal bruge, for at kunne føle dig hjemme overalt i verden.\nHYMER Grand Canyon S har en yderst stor siddegruppe med rigelig benplads og et fleksibelt klapbord. Med en ståhøjde på 192 cm giver denne Camper Van selv høje personer mulighed for at kunne bevæge sig behageligt rundt i bilen.\nAlle hynder i HYMER Grand Canyon S er af høj kvalitet. Fører- og passagersædet er betrykket med samme stofdesign som i bodelen, så de sammen med den øvrige siddegruppe danner et harmonisk billede.\nDen lyse møbeldekor Chiavenna nøddetræ passer harmonisk til den moderne gulvtrædekor Toronto. På den måde virker interiøret i HYMER Grand Canyon S venlig og indbydende.\nFor uglemmelige ferieminder\nMøbeldekoren Chiavenna nøddetræ i HYMER Grand Canyon S er dejlig armoniske og moderne. Belysnings- og ombygningsfunktionaliteterne tilpasser sig dine spontane udflugter.\nFører- og passagersædet, der er betrukket i samme stofdesign som bodelen, kan nemt drejes om mod siddegruppen. Sæderne i førerhuset kan som ekstraudstyr fås med sædevarme. Det flotte og meget eksklusive læderbetræk Grigio, som vises her, kan også fås som ekstraudstyr.\nBordpladen kan med få greb gøres mindre, hvis der bare er behov for en lille afsætningsplads.\nLED-lyslisterne kan dæmpes ved at du berøre dem. De har desuden en praktisk memory-funktion, så lysstyrkeindstillingen bliver gemt, når du slukker lyset og starter på den sidst valgte lysstyrke, når lyset tændes igen.\nOver dørene i bag har du nogle gode overskabe med plads til diverse ting til rejsen, så alting har en sikker plads i din Camper Van under kørsel.\nOver førersæderne er der praktiske hylder med plads til f.eks. solbrillerne, kørekortet, bilpapirerne etc., så det altid er lige ved hånden.\nOpbevaringsrummet under sengen er nemt at komme til. En metalskinne holder lågen åben, så du har begge hænder fri til at laste eller lede efter ting.\nEt ordentligt opbevaringsrum\nBåde oppe og nede finder du i HYMER Grand Canyon S rigtige mange hylder, overskabe, luger og opbevaringsrum, hvor du kan opbevare både store og små ting.\nNår sengens lamelbund klappes op får du en stor gennemgang, som også kan bruges til transport af større genstande.\nTakket være karosseriet, der er gjort bredere, har HYMER Grand Canyon S en særligt rummelig bodel med bl.a. en dejlig stor liggeplads på 195 x 135 cm.\nVinduerne i bagdørene har som standard myggenet og persienner, så du slipper for insekter, men også nysgerrige blikke.\nTallerkenfjederlamelbunden er standard i alle senge i HYMER Camper Vans, så du er sikret en god nattesøvn. Hele kroppen bliver støttet på den rigtige måde med et passende modtryk for en afslappende søvn. De enkelte tallerkenfjedre fordeler vægten optimalt, så en enkelt kropsdel ikke bliver trykbelastet.\nHyggelige og afslappende nætter\nHYMER Grand Canyon S er som standard udstyret med komfort-sovesystemet. Tallerkenfjederbunde og koldskumsmadrasser giver en afslappende nattesøvn, men er også perfekte til en powernap.\nHævetaget, som fås som ekstraudstyr, bliver med få greb omdannet til et soverum til to personer. Med en liggeplads på 200 x 122 cm og HYMER sovekomfortsystem er det en komfortabel seng til afslappende nætter.\nSovetaget i den øverste etage er nem at komme op i via den stabile alustige.\nDen kompakte køkkenblok i HYMER Grand Canyon S har rigeligt med bordplads til at du kan tilberede lækre måltider. Den praktiske, kombinerede køkkenvask og komfur med to gasblus sparer plads og er desuden yderst funktionel. I den store køkkenvask i HYMER Grand Canyon S kan du også sagtens vaske de store gryder op.\nDe store udtræksskuffer giver dig god plads til køkkengrejet. I den opdelte bestikskuffe bliver bestik, grydeskeer etc. opbevaret ordentligt og overskueligt.\nHvis du har brug for mere bordplads kan køkkenbordet forlænges. Sæt forlængelsen i rillen ved køkkenkorpusset, så det går i hak og - voila - har du mere plads.\nTil den perfekte middag\nKompakt, men ikke for lille til store gryder. Her kan du trylle med ingredienserne, du har med i de store opbevaringsrum og det 90 l store køle-fryseskab.\nMed det halvhøje køleskab får du et frit udsyn bagud og beholder den rummelige følelse i bilen. Under madlavningen kan toppen af køleskabet bruges som en praktisk afsætningsplads. Overskabene over køkkenblokken har plads til rigtig meget proviant. Praktisk, hvis du er på længere ture i naturen med din HYMER.\nDet store køleskab med integreret frostboks har en volumen på 90 l.\nDagslysbadet er sikret med et isoleret alurammevindue som standard. Vinduet giver dig masser af lys og luft i badet.\nOver bænktoilettet i baderummet er der et stort vaskebord, der kan klappes væk. På den måde sparer man plads, da vasken klappes væk, så du kan bruge bænktoilettet.\nDen nyttige hylde i badet er udstyret med praktiske spændegummibånd, så dine badeartikler er lige ved hånden, men stadig sikret under kørsel.\nKompakt, men stadig rummelig\nDet rummelige kompaktbad er af høj kvalitet og praktisk udstyret. Med det standardmæssige vindue, en designer-klaphåndvask i stenmateriale og et moderne bænktoilet.\nDu kan trække bruserslangen ud af det standardmæssige vindue i badet og dermed få et forfriskende bad i det fri.\nStandard chassis Mercedes-Benz Sprinter 314 CDI\nChassis mod merpris Mercedes-Benz Sprinter 414 CDI\nEmissionsnorm EURO VI-D\nDækstørrelse 235/65 R16 C\nTotallængde ca. cm 593\nTotalbredde ca. cm 206\nTotalhøjde ca. cm 276 / 285\nStåhøjde i bodelen ca. cm 192\nHjulafstand ca. mm 3665\nVægt i køreklar stand ca. kg 2795\nMaksimale nyttelast ca. kg 705\nSengemål i bag L x B ca. cm 195 x 135\nSengemål sovetag L x B ca. cm 200 x 122\nVarmetype Luftbåren varme, 4 kW / Luftbåren varme, 6 kW / 6 kW\nSpildevandstank ca. l 85\nStarterbatteri Ah 92\nStikkontakter 230 V 4\nStikkontakter USB 2\nUdvendig farve Arktik hvid\n6-trins manuelt ECO Gear\n71 l brændstoftank (ved ekstraudstyr firehjulstræk: 93 l)\nHalogen-forlygter H7 med klart glas\nKomfortchassis (vibrationsdæmper, stabilisatorer, støddæmpere)\nForrude med laminatglas\nHåndtag ved skydedøren\nHåndbremsearm, som kan klappes ned\nKombiinstrumentbord med Pixel-Matrix-display\nRat hældnings- og højdejusterbart\nSolskærm, drejbar, til fører- og passagerside\nESP med bremseassistent (BAS), ABS, ASR, EBV\nFartpilot Mercedes-Benz inkl. multifunktionsknapper på rattet\nDesign-transfer omkring vinduer i Carbon (foliering i hele området omkring vinduet på dørene i bag)\nTagluge 28 x 28 cm over badet\nIsoleret alu-rammevindue i badet\nMørklægning i bodel med plisségardin og myggenet\nKompakt-bad med dør\n85 l spildevandstank (monteret under bunden)\nMercedes-Benz Sprinter 3,5 t - 316 CDI - 120 KW/163 hk - Euro VI-D\nMercedes-Benz Sprinter 3,5 t - 319 CDI - 141 KW/190 hk - Euro VI-D\nMercedes-Benz Sprinter 3,88 t - 416 CDI - 105 KW/143 hk - Euro VI-D\nMercedes-Benz Sprinter 3,88 t - 414 CDI - 120 KW/163 hk - Euro VI-D\nMercedes-Benz Sprinter 3,88 t - 419 CDI - 141 KW/190 hk - Euro VI-D\nNedvejning til 3,5 t (ved Mercedes-Benz Sprinter 414/416/419 CDI)\nTotalvægt 4.100 kg (ved Mercedes-Benz Sprinter 414/416/419 CDI)\nAutomatgear 7G-TRONIC inkl. Hold-Funktion\n93 l brændstoftank\nAnhængertræk med aftagelig kugle (max. 2 t)\nAnhængertræk for øget anhængerlast 2,8 t\nAnhængertræk for øget anhængerlast 3,5 t (ikke muligt sammen med firehjulstræk)\nMotorrumslyddæmpning Mercedes-Benz for mindre motorstøj\nKofanger og ramme om kølergrill lakeret i bilens farve\n16" pigdæk (BF Goodrich All-Terrain) med stålfælge (sort)\n16" alu-fælg original Mercedes-Benz (sølv) med helårshjul\n17" alu-fælg original Mercedes-Benz (sølv) med sommerdæk\nElektrisk skydedør i højre side inkl. fjernbetjening\nElektrisk lukkehjælp til skydedør i højre side\nTHERMOTRONIC fuldautomatisk klimaanlæg (merpris i forhold til halvautoamtisk klimaanlæg)\nTillægsvarme til vandbåren varme (standvarme)\nFjernbetjening til tillægsvarme til vandbåren varme\nFirehjulstræk, som kan kobles til, med gearudveksling\nVarmeskydende glas med båndfilter på forruden\nVærdiboks/safe med nøgle (sædekonsol til passagersæde)\nVarme til hævetaget - varmetæppe 12 V (155 x 60 cm)\nMercedes-Benz MBUX 10,25" multimedie system inkl. navigation med multifunktionsrat, DAB, touchscreen\nMercedes-Benz MBUX 7" multimedie system med multifunktionsrat, DAB, touchscreen og bakkamera\nMercedes-Benz MBUX 7" multimedie system med multifunktionsrat, DAB, touchscreen\n22" LED-TV med DVD-player, tripletuner, fod og TV-holder\nBakkamera til Mercedes-Benz MBUX 7" og 10,25"\nParkerings pakke med bakkamera\nParkerings pakke med 360° kamera\nKøreassistentsystem pakke Plus\nDen nye HYMER Grand Canyon S er som skabt til en afstikker fra hverdagen. Uanset hvilket eventyr, der venter dig, er du godt på vej med dens omfattende udstyr, så du kan nyde friheden præcis, som du ønsker det.\nDet forbrugsoptimerede automatgear 7G-TRONIC sørger for at skifte gear for chaufføren og imponerer med sine bløde gearskift. Systemets HOLD-funktion forhindrer efter ønske med en aktivering af bremsepedalen, at vognen begynder at rulle utilsigtet ved rødt lys eller i stop-and-go-trafik.\nOgså klar til ugunstige vejforhold\nFirhjulstrækket, der kan tilkobles, øget traktion, forbedret kørestabilitet og ADAPTIVE ESP® giver mulighed for at klare store udfordringer, også når vejr- og vejforholdene er ugunstige. Det ekstra reduktionsgear aktiveres med et tryk på en knap og afkorter udvekslingen.\nBlind vinkel-assistenten registrerer køretøjer i den blinde vinkel og advarer chaufføren med visuelle og akustiske signaler, inkl. Rear Cross Traffic til registrering af tværkørende køretøjer ved bakkørsel.\nSikker parkering og rangering\nKør lettere ind i parkeringsbåsen, og kom sikkert derfra igen: Parkeringspakken med 360°-kamera hjælper dig ved parkering og rangering ved hjælp af optiske og akustiske signaler og kan dermed øge sikkerheden og komforten.\nEt eventyr i en HYMER Grand Canyon S\nSurferfællesskab – med Camper Van langs Atlanterhavskysten\nJagter du også den perfekte bølge? Så kom med Patrick, Christian og Ferdi ud på vandet – eller i det mindste med i deres HYMER Grand Canyon S – og surf med os til Frankrig.


Søg efter hotel i Radau\nEckel 2...Værelsespris per nat fra DKK 2.295Eckel 1...Værelsespris per nat fra DKK 2.295Apartment Fleck Hans...Værelsespris per nat fra Im Ramsen...Værelsespris per nat fra Flere områder i St Wolfgang im Salzkammergut\nRadau er ét af St Wolfgang im Salzkammerguts mest besøgte steder. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Radau er unægtelig en populær feriedestination, som tilbyder en uforglemmelig ferieoplevelse med sine berømte seværdigheder og udsøgte restauranter. Spar både tid og penge når du reserverer på Agoda.com, som tilbyder de bedste priser på overnatning i Radau samt mange andre områder i St Wolfgang im Salzkammergut. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Fortæl os hvornår du helst vil rejse til Radau, og vi vil fortælle dig om de bedst ledige priser på hotelophold.\nUdvalgte hoteller i Radau, St Wolfgang im Salzkammergut Populært valg!\nNår du besøger St Wolfgang im Salzkammergut, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Apartment Fleck...\nHoteller i Radau: Apartment Fleck Hans


Høfeber allergi | årsager, symptomer og behandling | euroClinix\n> Høfeber > Hvad er allergi?\nEn allergisk reaktion finder sted, når kroppens immunsystem overreagerer på et stof, som normalt er uskadeligt. Det kan være stoffer, der ikke før har voldt problemer, og som mennesker i almindelighed godt kan tåle. På trods af at stoffet virker harmløst, begynder kroppens immunforsvar at opfatte det som en potentiel fare, der skal bekæmpes.\nImmunsystemets vigtigste opgave, er at forsvare kroppen mod infektioner, i form af fremmede stoffer som bakterier, parasitter og virus. Dette forsvar sker ved hjælp af dannelsen af antistoffer i blodet. Ved en allergisk reaktion begynder kroppen at danne antistoffer mod helt almindelige ting, som normalt er ret harmløse. Disse normalt uskadelige stoffer kaldes allergener.\nNår kroppen første gang udsættes for et allergen, er det ikke sikkert at der udvises symptomer, med der dannes antistoffer. Dannelsen af antistofferne bevirker at kroppen bliver mere fintfølende over for det stof, den har reageret på. Udsættes kroppen igen for samme allergen, vil den umiddelbare reaktion være, at frigive en række aktive stoffer, som kan skille sig af med det uønskede allergen. Det er denne frigivelse, af aktive stoffer, der forårsager de allergiske symptomer.\nSymptomerne er forskellige, og afhænger af hvad der forårsager den allergiske reaktion. Allergisymptomerne kan vise sig som høfeber, astma, eksem, nældefeber eller maveproblemer, og opleves som regel kort efter udsættelsen, men reaktionen kan også komme timer senere.\nÅrsag til man bliver allergisk?\nAllergi er ofte en arvelig sygdom, der er således større risiko for at udvikle allergi, hvis der er kendte allergiske sygdomme i familien. Udviklingen af allergi kan også hænge sammen med kraftig eller længere varende påvirkning fra omgivelserne, og nogle mennesker udvikler allergi, selvom ingen andre i familien har det.\nOverfølsomhed over for et eller flere bestemte stoffer i omgivelserne er den primære årsag til udviklingen af allergi. Overfølsomheden hænger sammen med kroppens naturlige forsvar mod fremmede stoffer. Kroppen er indrettet til at kunne skelne mellem farlige og ufarlige stoffer. Er man allergisk over for et bestemt stof, som ellers er ufarligt, så overreagerer kroppens immunsystem og producerer for meget antistof.\nNormalt er immunsystemet indrettet til at producere antistoffer, der skal beskytte mod skadelige bakterier og virus. Hos allergikere sker der en fejltolkning i immunsystemet og antistofferne vil angribe de uskadelige allergener.\nDe mest almindeligt forekommende allergener, der forårsager allergiske reaktioner er;\nDyrehår, primært fra hund eller kat\nSvampesporer fra mug eller skimmel\nFødevarer, som gluten, mælk, æg og nødder\nAllergikere har som regel meget følsomme slimhinder, der kan irriteres af flere forskellige stoffer. Især tobaksrøg eller forurening og kraftige dufte fra parfume kan fremprovokere allergiske reaktioner.\nEn allergisk reaktion kan udvikle sig meget forskelligt, og det samme gælder for graden af de allergiske symptomer. Nogle vil opleve reaktioner enkelte gange om året, mens andre vil plages dagligt i længere perioder. Nogle reagere med allergiske udslæt på huden, i form af eksem, mens andre udvikler høfeber, som medfører kraftige nyse anfald og øjne og næse, der løber i vand. Andre udvikler allergi overfor fødevarer, hvilket foranlediger allergiske reaktioner ved indtagelse af de pågældende madvarer. Typen af allergi, afhænger af hvilken form for reaktion, der opleves. Der skelnes overordnet mellem fire forskellige typer for allergi, hvoraf type et og fire er de mest almindelige. Typerne er ikke baseret ud fra symptomerne, men på baggrund af immunforsvarets reaktioner.\nType 1. Allergi\nDenne form for allergi kaldes også for straks allergi da symptomerne viser sig hurtigt. Reaktionen vil typisk indtræffe, få minutter efter udsættelsen. Denne type allergi, medfører en overfølsomhed, der gør at kroppen reagere anderledes overfor allergener, som andre mennesker godt kan tåle. I de fleste tilfælde ville denne type allergi, udløses af stoffer, der sætter sig på slimhinderne i næse, mund, lunger eller mave-tarmsystemet.\nType 2. Allergi\nOgså kaldet cellemembranallergi, er sjælden, og forekommer mest i forbindelse med allergi overfor medicin eller ved blodtransfusioner hvis blodtyperne ikke passer sammen. Her udvikles der antistofferne som reagere på overfladen af blodceller, nyreceller eller lungeceller, hvilket medfører, at cellen går i stykker og dør.\nType 3. Allergi\nEr ligeledes en meget sjælden allergiform, også kaldet immunkompleks allergi. Ved denne type for allergi, dannes der antistoffer, som cirkulerer i blodet og danner kemiske forbindelser, der udløser betændelsesreaktioner i organerne. Dette medfører vævsbeskadigelser, og influenza lignende symptomer. Reaktionen kan minde om type 1 reaktionen, men i modsætning til denne, giver type 3 reaktionen som regel først symptomer timer efter udsættelsen. Denne reaktion sker ofte overfor forskellige proteiner og mikroorganismer som. F.eks. skimmelsvamp og bakterier.\nType 4. Allergi\nDenne form for kontakt allergi er meget almindelig og det anslås, at ca. hver femte dansker lider af denne type allergi. Denne type af allergi er også en overreaktion af kroppens immunforsvar, og opstår hvis huden kommer i kontakt med det allergi fremkaldende stof. Reaktionen opstår ved en aktivering af blodlegemer i lymfeknuderne, der sidder under huden. Ved udsættelse, vandrer blodcellerne op til hudoverfladen og skaber betændelses lignende symptomer i form af eksem, kløe, udslet eller blærer. Symptomerne kan brede sig, fra det område hvor det startede til andre områder på kroppen. Der er ofte tale om en sen reaktion og der kan gå flere dage før symptomerne indtræffer.\nDe to hyppigste årsager til kontaktallergi er nikkel og parfume, men der er og tilfælde af kontaktallergi i forbindelse med kemikalier, farvestoffer og konserveringsmidler. Nikkel bruges som overfladelegering i mange produkter, der anvendes i dagligdagen, især i smykker, knapper og lynlåse. Parfume findes overalt, kosmetiske produkter, rengøringsmidler, shampoo og vaskepulver. Tidlige tegn på parfumeallergi, ses typisk som udslet i armhulerne efter brug af parfumeret deodorant.\nEn allergiudredning vil typisk foretages af egen læge eller hos en anvist speciallæge. Udredningen vil indebære en gennemgang af sygdomshistorik, med spørgsmål angående symptomer og efterfølgende en allergitest, kaldet en priktest, og en eventuel blodprøve. Sygehistorikken er en vigtig del af udredningen og danner grundlag for det udvalgte spektrum i priktesten.\nEn priktest foregår ved, at påføre huden en talrække med små dråber af udvalgte allergener, og herefter prikke et lille hul i huden gennem dråberne. Herefter vil allergenet trænge ned i huden, og efter ca. 10 min vil en eventuel allergireaktion opstå. En standard priktest vil i de fleste tilfælde afsløre, hvilke allergener der reageres på.\nDet er ikke alle allergityper, der kan påvises med en priktest. Nogle allergier kræver en blodprøve for at afsløre antistoffer mod allergener. Ud fra en sammenligning af test og symptomer kan lægen stille en diagnose og dermed også rådgive om behandlingsform.\nDer findes flere muligheder for behandling af allergi, alt afhængig af de udviste symptomer. Den mest åbenlyse behandling vil være, at undgå de allergener der reageres overfor. Dette kan indebære ændringer i livsstil, kost og arbejdsrutiner. Det kan selvfølgelig også være nødvendigt at behandle allergien med medicin.\nDer findes akutmedicin i tabletform, som afhjælper allergien her og nu. Derudover findes der forebyggende immunterapi, i form af vacciner, der gradvist kan nedsætte overfølsomheden. En sådan behandling tager gennemsnitlig 3-5 år, og kan i mange tilfælde reducere symptomerne markant eller helt helbrede allergien. Den rette anvendelse af medicinsk behandling, bør altid konsulteres i samråd med en læge.\nAstma-allergi Danmark: Hvad er allergi\nSundhed: Allergi, hvad er det?\nHvordan reagerer kroppen ved allergi? Årsag til man bliver allergisk? Hvilke typer allergi findes der? Hvordan bliver man testet for allergi? Hvordan behandles allergi?


Nem Måde At Handle På Binær Indstilling I Nigeria, Options Trading Software Anmeldelser | Binary Option Robot Review - VALFOREX\nNem måde at handle på binær indstilling i nigeria, du får også...\nDet limbisk følende niveau kaldes den gamle pattedyrshjerne og indeholder blandt andet strukturerne nem måde at handle på binær indstilling i nigeria, amygdala, hippocampus og gyrus conguli, mens det præfrontalt tænkende niveau kaldes den nye pattedyrshjerne og består af parietallapperne og frontallapperne, herunder præfrontal cortex.\nOpsætning af automatiserede handel programmer at øge overskuddet og. Længslen, som beskrevet her, er kortvarig, og kærligheden er som et drug. I forhold til artiklens emne er dette perspektiv etoro valutahandel terapi måske en måde at acceptere dissonansens tilstedeværelse og anerkende den som en central del af den terapeutiske relation.\nDen bedste binære handelsrobot. En praktisk forbindelse Bind 3, De neuroaffektive kompasser, er i højere grad end de forrige bind en redskabsbog, idet der præsenteres en række kompasser eller modeller, der kan benyttes i støtten af et andet menneskes følelsesmæssige udviklingsproces.\nMed den betalte version får du følgende: Hvor risikoen, der også omhandler det affektive spændingsfelt mellem sikkerhed og usikkerhed, og mellem tryghed og spænding, øges og for nogle resulterer i, at der tages færre chancer, flere forbehold og installeres mere robuste kontrolbarrierer?\nMuseum Tusculanum. Den danske psykolog Susan Hart, der er specialist i børnepsykologi og har arbejdet inden for voksen- børne- og familiefeltet, har udviklet teoriretningen neuroaffektiv udviklingspsykologi. At stole næsten naivt på hinanden, mens vores plastiske hjerner får lov til at bane nye signalveje, og åbne op for uforudsete associationer og sammenhænge.\nButler understreger derved, nem måde at handle på binær indstilling i nem måde at handle på binær indstilling i nigeria social konstruktion af køn ses koblet til social konstruktion af seksualitet og insta forex mægler, hvorfor f.\nSidemanden Mød Mathias fra 2. Selvom binære optioner handel er den samme verdensomspændende, jeg angiver Nigeria i dette tilfælde fordi jeg målretter mod et nigeriansk publikum. Og hvor mange sprog tror du, at man taler i Afrika? Foto af Stine Karstoft, stud.\nMakroreguleringen er nødvendig for den mikroregulering, der udgøres binært kald og sæt samspilsprocesser, hvor forældre og børn koordinerer deres aktivitet og insta forex mægler sig med hinanden, hvilket stimulerer nervesystemets stadige organisering og udvikling. Men er det nu også den slags kærlighed, der er i søgelyset her i vores teknologiske, postmoderne tidsalder på dating-apps som tinder og Happn, der efterhånden er blevet et helt og aldeles normativt foretagende for de fleste singler?\nMen hvorfor mon egentlig? Neuroaffektiv udviklingspsykologi 1: Og kan det ikke medføre, at vi bliver mere kalkulerende i vores beregninger af, hvornår det er værd at investere i noget, og dermed bliver mindre åbne overfor det umiddelbart ukendte?\nEr det i håbet om at møde den eneste ene, at vi ivrigt swiper løs, hvordan tjene penge opholder sig hjemme i nigeria, matcher og chatter med hinanden? Det indebærer handel med et beløb, der stiger efter et tab og kommer tilbage til det indledende laveste mulige beløb efter en sejr. Han uddybede, at tinder kan ses som et sted, hvor man kan finde sin markedsværdi. Hun er filosof og nok et af de dér navne, man ikke undgår, hvis man overhører en kønsdiskussion et sted i Akademia.\nIgennem interaktionen med forældre, der både forstår at give klar besked, når en gratis online dag handel kursus er forkert, og samtidig kan vise kærlighed og kontakt efterfølgende, kan barnet erhverve sig en nem måde at handle på binær indstilling i nigeria, der hjælper dem til selvregulering og til at udvikle ansvarsfølelse.\nBemærk venligst følgende: De visuelle forbindelser skabes af etoro valutahandel. Første bind behandler ligeledes betydningen af spejlneuroner, der giver en kaip uzdirbti namuose per interneta forståelse af børns evne til at imitere, samt hvordan mennesket generelt forbinder sig følelsesmæssigt til andre mennesker.\nSom Josh Cohen forklarer, kan sadisme beskrives som libidoens triumf over dødsdriften, mens masochisme er dødsdriftens triumf over libidoen. Handel for de forskellige mæglere Variable tidsrammer nem måde at handle på binær indstilling i nigeria dage Penge tilbage garanti Auto trading software virker på både Windows og Mac PC med nem installationsvejledning.\nNeuroaffektiv udviklingspsykologi 1,2 og 3 Forfatter: Også dette system er afhængigt af de valutapar du har valgt. Forskning i psykoterapi. Nemlig den, hvor man kan tænke: Hvilke muligheder og begrænsninger har det at bevæge sig i denne jungle på dating-apps, hvor relationelle bedste sted at lære binære muligheder handel skabes igennem divergerende sociale kodeks, og ofte uigennemsigtige og uskrevne junglelove?\nI kapitlet forinden fremlægges forskellige typer af trygge og utrygge tilknytningsmønstre, og vi ser, hvordan et kendskab til disse kan fordre en dybere forståelse af et barns adfærd. Hos Indput er hun med i layoutgruppen. Og han bryder sig SLET ikke om at skulle sige noget sigende om sig selv på ca. Der er mange auto handel software, der kan hjælpe dig med at nå dette mål, men på dette websted gennemgår vi kun dem, vi har testet og påvist pålidelige.\nFutures-kontrakter hvad er det? binær indstilling auto handel\nOvervejelser om den sande forbindelse I sandhed en gådefuld artikel 5 Ind under huden på Indput-redaktionen Fotos af Stine Karstoft, stud.\nDet er for de fleste mennesker slet ikke nok, at deres partner bare er seksuelt tiltrækkende. Men letlæseligheden er netop en styrke, for med teorierne fremlagt i et ukompliceret sprog demonstreres en flot formidlingsevne, der gør bøgerne tilgængelige for enhver — også ikke-akademiske læsere. Jeg kan heller ikke huske, hvornår jeg selv italesatte køn for første gang.\nSuperegoet byder dem at have citypoint handel standarder. Indput Institut for Psykologi KU 29 Afrikansk for viderekommende For et par måneder siden kom min kæreste hjem og fortalte om en samtale, han havde overhørt inden en forelæsning. I modsætning hertil kan fænomenet køn forstås som udtryk for en statisk essens, hvilket Jennifer Coates forklarer gennem teorier om determinisme, hvor kønskategorier indeholder determinerende essenser forankret i fx biologiske forskelle eller kulturelt bestemte normer for køn.\nHvorvidt der er kemi mellem mennesker kan være nem måde at handle på binær indstilling i nigeria at forudsige, men lige så afgørende kemien kan være for hvordan tjene penge opholder sig hjemme i nigeria parforhold eller et godt knald, kan den være mellem terapeut og klient.\nDenne robot er simpelthen et eksekverbart computerprogram, der hjælper dig med at handle, når du vælger et par parametre. Etymologisk set stammer begrebet fra fysikken, hvor det betyder medsvingning eller genklang, men det anvendes også inden for musikkens verden, hvor det blandt andet henviser til, når to toner svinger sammen og skaber en tredje harmoni.\nBinære indstilling handel signaler | hospitalnazareth.com\nBåde fagfolk og begyndere både bruger dette software at skabe massiv rigdom online handel binære optioner. Hans Reitzel. Judith Butler blev født i i Cleveland, Ohio. Resonans og Psykoterapi Forbindelser mellem terapeut og klient Da jeg satte mig for at undersøge fænomenet køn i en kontekst af seksualundervisning, måtte jeg selv blive lidt klogere på dette på samme tid simple og komplekse fænomen.\nMed dette eksempel illustrerede han det kontinuum, hvorpå begrebet behov spænder fra basale evolutionære behov mod de mere lystbetonede behov, der kan anskues som krydderi på tilværelsen.\nKlienter såvel som psykologer kan opleve insta forex mægler blive berørt af hinandens nærvær og det både i dissonant og ressonant retning. Som den polske sociolog Zygmunt Bauman har sagt: Makro- og mikroregulering. Resonans - det livgivende i relationen. Hun er en af de hvordan kan jeg blive en rig mand i livet, som nåede at være 18 i et par måneder som konsekvens af at skynde sig igennem gymnasiet og ind på drømmestudiet.\nLad os komme tilbage til dagens vigtigste emne, "binære optioner og den gennemsnitlige nigerianske erhvervsdrivendes syn på det. Når vi mangler eller længes efter noget, opnår vi erfaringer og erkendelser forbundet med disse følelser, og dette øger vores sensitivitet. Nigeria er et aktiv, der endnu skal udnyttes af investeringssektoren som forexmarkedet og binære optioner.\nNem at anvende for begyndere.\nEfter at han finansierede sin konto, begyndte han at handle og troede, at han ville tjene penge med det normale "call and put" som fagfolk kalder det. Således bliver seksualiteten grebet ved struben og bortført af en selvdestruktiv impuls, der trænger ind i dens hus og overtager dens liv, drikker dens kaffe og læser dens avis, og altså helt og aldeles udgiver sig for at være den gode, gamle libido.\nI et kapitel om selvværd, stolthed og skam forbinder Hart forskelligartede bedste aktiehandelsuddannelse i coimbatore perspektiver, da hun trækker på både udviklingsteoretiske, psykoanalytiske og neurobiologiske begreber. Forbindelser er dette blads tema og er som springbræt blevet anskuet fra en lang række vinkler.\nHun beskrev en følelsesmæssig tilstand efter et endt forhold, hvor hun tyede til tinder for at trøste sig, fandt et match og endte med at indlede et nyt forhold til denne person. Spørgsmålet er imidlertid, hvordan vi bør forholde os til disse relationsfænomener i den kliniske praksis? Risikoens paradoks på tinder Når vi så, under alle omstændigheder, ikke kan bremse den teknologiske udvikling og ikke kan lade være med at swipe, matche og date i forsøget på at opspore en slags intim kærlighedsrelation hvor romantisk den end ender med at blivehvilke udfordringer giver det så på mikro-niveau?


Ribe Domkirke har endelig fundet sin plads i byrummet - Kristeligt Dagblad\n2Stengulvets uensartede mønster inde i kirken fortsætter ud på selve pladsen. Ribe Domkirke har fået sit gulv forlænget ud omkring sig i en radierende bevægelse. – Foto: Steffen Stamp.\nDet er en helt ny fornemmelse at komme til Ribe Domkirkeplads. Rummet vider sig ud for blikket med lys og luft omkring domkirken. Det virker, som om domkirken for første gang i århundreder er faldet på plads i forhold til byen, der lejrer sig omkring den. Ribe Domkirke og Ribe by har fundet hinanden igen. Rent arkitektonisk er grebet både funktionelt og æstetisk og vidner om Torben Schønherr sensibilitet som arkitekt.\nTorben Schønherrs tegnestue har set det som sin vigtigste opgave at udligne de niveauforskelle, der er opstået igennem de århundreder, byen i bogstaveligste forstand er vokset op omkring domkirken. Man så det ikke tidligere, når man ankom til Ribe igennem det lave marskland. Her har domkirken altid raget ovenud af byen som et karakteristisk vartegn i landskabet.\nMen på pladsen inde i byen lå kirken i mange år nedsænket i noget, der ikke mindst på den skyggefulde nordside lignede en grav, flere meter under det aktuelle niveau. Dette blev markeret med s-jerngelændere og mure, der rent trafikalt sikrede pladsen mod ulykker, men også isolerede kirken som en solitær bygning i en verden for sig. Ikke ligefrem hensigten med en kirke.\nI arbejdet med at omskabe og redefinere rummet omkring kirken opstillede Torben Schønherr syv dogmeregler, hvoraf de fire første og vigtigste lød:\n1. Pladsen skal opfattes som et sammenhængende rum.\n2. Kirken skal stå på sin egen flade.\n3. Kirkens sokkel skal kunne ses ved alle ankomster.\n4. Alle bevægelser skal udgå fra kirken.\nDisse målsætninger har arkitekten opfyldt ved renoveringen af Domkirkepladsen med en udligning af højdeforskellene og en ny varieret brolægning. Ved at udligne pladsens niveauforskelle har Torben Schønherr skabt et åbent skålformet rum, hvor fladen skråner let ned imod kirken. Regn- og smeltevand ledes diskret bort igennem smalle riste, så det ikke samler sig omkring kirken. Overgangene er glidende og blødt modulerede, undtagen foran kirkens hovedindgang, hvor en række trin markerer, at her går kirkegængeren ind eller ud, alene eller i procession.\nLÆS OGSÅ: Ribe Kunstmuseum byder landskabsarkitekturen indenfor\nPladsens mest markante forvandling markeres imidlertid ved belægningen, der bærer Torben Schønherrs signatur. Den er typisk for hans virke. Arkitekten har minutiøst optegnet gulvbelægningen inde i kirken. Den er, som i meget gammelt kirkebyggeri, kendetegnet ved en stor variation af sten i både farve, materiale og størrelse.\nDenne variation i kirkegulvet indenfor gentager Torben Schønherr udenfor på pladsen, hvor han har brugt stenfliser af skiftende størrelse og materiale. Det forlænger så at sige kirkens indre i det ydre og skaber den rumlige sammenhæng, som er afgørende for arkitekten. Kirkens gulv er bredt ud på den nye plads, og går helt op til de omkringliggende huse. Samlet danner pladsen et mægtigt mønster, et grid af en næsten abstrakt skønhed.\nValget af mestendels lyse sten får rummet til at lyse og kirken til at stå klart markeret med sin sokkel. Ja, bevægelsen går ikke alene udefra og ind, indefra og ud, men også nedefra og op på kirkebygningens facade. De natursten, som dele af Ribe Domkirke er bygget af, har en variation i farve og mønstre, der ligner den nye belægning på pladsen. Det vertikale og det horisontale spiller sammen, og bevæger man sig hele vejen rundt om kirken, flyder tid og rum sammen i en oplevelse, som arkitekturhistorikeren og polyhistoren Vilhelm Wanscher engang i et meditativt øjeblik kaldte for tiderum.\nI kraft af sin størrelse og betydning danner Ribe Domkirke et centrum i byen, hvorfra dens åndelige liv radierer. Torben Schønherr har med sine greb om pladsen forstærket denne fornemmelse. Som han ønsker, udgår alle bevægelser fra kirken mod byen, men det forunderlige er, at det ikke virker påtrængende. Stik imod hvad man kunne have forventet, er kirken blevet mere menneskelig i sin skala. Den er som byggeri monumental, men det virker mere naturligt integreret nu end tidligere.\nDet skyldes også, at Torben Schønherr ikke alene har arbejdet med kirkens sokkel, men også de omkringliggende huses. Op til dem afsluttes pladsen med et bånd af små rundede natursten de såkaldte pigsten der får de mindre bygninger til at fremstå mere markante og helstøbte. Løftet frem, uanmassende.\nSelvom Torben Schønherrs inspirationserfaring er rig og mangfoldig, både arkitekturhistorisk, filosofisk og litterært hvad man kan forvisse sig om på den veltilrettelagte udstilling om hans arkitektur på Ribe Kunstmuseum, der vises for tiden, og den tilhørende antologi ønsker han angiveligt at trumfe med det enkle greb. Dybest set ønsker arkitekten af gøre så lidt som muligt.\nHans fortællinger om arkitektur kan være komplekse i deres udgangspunkt, men de er enkle i deres struktur og plot. Det skal være ligetil, ja, sine steder, som den sublimt smukke plads foran Thorvaldsens Museum i København skabt i samarbejde med billedkunstneren Jørn Larsen, underspillet på grænsen til det usynlige.\nSom arkitekt besidder Torben Schønherr noget så usædvanligt som det, han selv kalder for evnen til at forsvinde. Således også her i Ribe. Når Domkirkepladsen ad åre patineres, vil den fremstå helstøbt og upåfaldende. Både arkitekt og kommune har betonet, at den fortsat skal fungere som trafikplads, altså være åben for færdsel i biler, på cykler og på gåben. Det er ikke en uantastet helligdom eller et lukket rum, men netop en åben plads, præget af bevægelse, forandring og urbant liv.\nDet er både godt og hensigtsmæssigt. Det eneste på Ribe Domkirkeplads, der støder øjet, er det træskur til teknik og fadølsanlæg, som står foran navnkundige Hotel Dagmar. Skuret ligner en blanding af et offentligt toilet og noget, der er blevet tilovers fra et byggemarked. Det klæder hverken pladsen eller Hotel Dagmar, og der må kunne findes en bedre løsning på Hotel Dagmars udskænkning til glæde for alle, ikke bare dem, som vil berige ånden, men også læske ganen.\nRibe Dom-kirkeplads. Renovering, belægning og udligning af højdeforskelle. Torben Schønherrs Tegnestue. Bente Bramming m.fl. (red).: Som det blå. Arbejder af landskabsarkitekten Torben Schønherr. Bidrag: Bente Bramming, Ellen Marie Braae, Ingvar Cronhammar, Tine Nielsen Fabienke, Tony Fretton, Peter Holst Henckel, Annemarie Lund. 130 sider, rigt illustreret. Fuglsang Kunst-museum og Ribe Kunstmuseum.


$ % '*! +#! %)!! Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 2 - PDF\nDownload "$ % '*! +#! %)!! Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 2"\n2 ! "## $ % &% '! ()!"# '*! +#! *&#% $%%& "## %)!! '%()% & Rapporten er udarbejdet af: Partner Morten Ry Manager Lone Dawe Seniorkonsulent Heidi Carlsen Seniorkonsulent Johan Toft Sørensen Student Hans Christian Eskildsen Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 2\n3 Arbejdsmarkedsstyrelsen har igangsat i alt 12 forsøg med tværgående samarbejde mellem AF og kommuner om beskæftigelsesindsatsen. Det overordnede formål er at afprøve en sammentænkt beskæftigelsesindsats i forhold til forsikrede og ikke-forsikrede ledige og sikre evalueringsresultater, der er anvendelige og operationelle i et fremtidigt beskæftigelsessystem. Forsøgene skal bidrage med ny viden om, hvordan en fælles tilgang til opgaveløsningen kan realisere de beskæftigelsespolitiske intentioner med Flere i Arbejde. Erfaringerne vil samtidig kunne bruges i udmøntningen af kommunalreformen på beskæftigelsesområdet. Deloitte har fået til opgave at følge forsøgenes fremdrift og samle op på erfaringerne.! " Rapporten baserer sig på erfaringerne fra de 12 samarbejdsforsøg. Disse 12 forsøg er i rapporten inddelt i to grupper de første seks forsøg og de sidste seks forsøg alt efter, hvornår forsøget blev igangsat 1. Samarbejdsforsøgene er i rapporten benævnt efter deres geografiske beliggenhed. Tidspunktet for igangsættelsen af de 12 forsøg varierer betydeligt. Det første forsøg Center for Job og Erhvervsservice (JOE) i Greve blev igangsat 1. maj 2003, mens AMC Øresund først åbnede 4. oktober På tidspunktet for gennemførelsen af denne evaluering har JOE således været i gang cirka to år, mens AMC Øresund kun har været i gang cirka otte måneder. De forskellige starttidspunkter skal ses sammen med, at evalueringen af alle forsøgene slutter med udgangen af Forsøgene har derfor forskellige tidshorisonter til at gennemføre udviklingsopgaverne forbundet med at etablere en sammentænkt beskæftigelsespolitisk indsats. I nedenstående figur 1.1 er de 12 forsøgs geografiske placering vist, ligesom forsøgenes starttidspunkt er angivet. Hvis der er mere end én kommune involveret i forsøget, er dette angivet med kommunernes navn. 1 For de første seks forsøg gennemføres tre evalueringsrunder, mens der for de sidste seks forsøg gennemføres to evalueringsrunder, jf. nærmere afsnit 1.2. Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 3\n4 FIGUR 1.1 DE 12 SAMARBEJDSFORSØG Skiveegnens Arbejdsmarkedscenter (Skive, Sallingsund, Spøttrup og Sundsøre; 2. aug ) Arbejdsmarkedscenter og Virksomhedscenter Aalborg (16. aug. 2004) Første seks forsøg Sidste seks forsøg Arbejdsmarkedscenter Ringkøbing (1. apr. 2004) Arbejdsmarkedscenter Esbjerg (1. jan. 2004) Job-Horsens (8. juli 2004) JobVest, Århus (1. dec. 2003) Arbejdsmarkedscenter Kalundborg (1. aug. 2003) Arbejdsmarkedscenter Nordøst, Odense (1. apr. 2004) Arbejdsmarkedscenter Øresund, Helsingør (4. okt. 2004) Arbejdsmarkedscenter Østmarken (Gladsaxe og Herlev; 16. aug. 2004) Job- og Erhvervsservice (Joe), Greve (1. maj 2003) Arbejdsmarkedscenter Vestlolland (Nakskov, Rudbjerg og Ravnsborg; 5. apr. 2004) # Arbejdsmarkedsstyrelsen har i forbindelse med projektet opstillet en række succeskriterier, som forsøgene ved forsøgsperiodens udløb skal leve op til. Kernen i succeskriterierne er, at de beskæftigelsespolitiske udfordringer skal håndteres med udgangspunkt i den lediges beskæftigelsespolitiske potentiale og ikke i forsørgelsesgrundlaget. Dette indebærer, at forsøgene skal løse AF s og kommunernes opgaver i fællesskab. De centrale succeskriterier vedrørende forsøgenes beskæftigelsespolitiske indsats, der er opstillet for forsøgene, kan sammenfattes i følgende punkter: Visitationen af de ledige skal ske på tværs af forsørgelsesgrundlaget. De ledige skal inddeles i målgrupper på baggrund af deres beskæftigelsespotentiale, og der skal etableres fælles kontakt- og aktiveringsforløb for den enkelte målgruppe. Andre aktører skal benyttes i fællesskab til aktivering og kontaktforløb m.m. Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 4\n5 Formidlingen af kontakten mellem virksomhederne og de ledige skal ske ud fra et fælles koncept. Evalueringen består af en indledende nulpunktsanalyse med fokus på forsøgenes organisering og kapacitet samt tre evalueringsrunder, som løbende måler, hvilke resultater forsøgene opnår. De seks sidst igangsatte forsøg er dog på grund af deres senere tidspunkt for igangsætning kun omfattet af nulpunktsanalysen og to evalueringsrunder. Udgangspunktet for evalueringen er forsøgenes svar på et såkaldt selvevalueringsskema. Som supplement til selvevalueringsskemaet indsamler Deloitte en række supplerende data. Dette sker via et besøg hos forsøget af én dags varighed, hvor Deloitte gennemfører kvalitative interview med nøglepersoner i og omkring forsøget. Evalueringsmetoden er nærmere beskrevet i bilag 1. Denne rapport er afrapporteringen af resultaterne fra den anden evalueringsrunde. Forud for denne anden evalueringsrapport har Deloitte altså gennemført en nulpunktsanalyse af de 12 forsøg samt en første evalueringsrunde for seks af forsøgene, jf. figur 1.2. FIGUR 1.2 EVALUERINGENS FASER Forår 2004 Efterår 2004 Forår 2005 Efterår 2005 Første seks forsøg (Greve, Ringkøbing, Århus, Kalundborg, Esbjerg, Odense) 1. evaluering 2. evaluering 3. evaluering Sidste seks forsøg (Vestlolland, Aalborg, Skive, Horsens, Østmarken, Øresund) Nulpunktsanalyse Nulpunktsanalyse 1. evaluering 2. evaluering Resultaterne af nulpunktsanalysen og første evalueringsrunde for de første seks forsøg er tilgængelig på Arbejdsmarkedsstyrelsens hjemmeside Formålet med denne anden evalueringsrapport er at præsentere status, fremdrift og erfaringer på tværs af samarbejdsforsøgene. Det sker med henblik på: At præsentere samarbejdsforsøgenes status og fremdrift på de centralt fastlagte succeskriterier. At afdække eventuelle bagvedliggende faktorers betydning for opfyldelsen af succeskriterierne. At afdække generelle udfordringer for at leve op til succeskriterierne samt forsøge at give løsningsforslag. Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 5\n6 At præsentere den viden og de erfaringer, Deloitte har indsamlet fra centrene med henblik på udviklingen af et fælles system. $ % Nærværende evaluering af samarbejdsforsøgene er gennemført i april og maj måned De første seks forsøg havde på dette tidspunkt været i drift imellem 13 og 24 måneder og de sidste seks forsøg i 5 til 13 måneder. Det generelle billede er, at forsøgene samlet set har vist fremdrift inden for alle evalueringsområderne. Alle forsøgene har således i højere grad succeskriterierne nu, end da forsøgsperioden begyndte. Forsøgene har til udgangen af 2005 til at opfylde de opstillede succeskriterier fuldt ud. Figur 1.3 viser de første seks forsøgs gennemsnitlige status på de 11 evalueringsområder hvert af figurens ben repræsenterer et evalueringsområde. Den røde linje viser forsøgenes gennemsnitlige status ved nulpunktsanalysen, den blå linje viser status ved første selvevaluering, mens den grønne linje viser status ved anden selvevaluering 2. Hvis forsøgene ikke har iværksat eller planlagt tiltag inden for et evalueringsområde, befinder markeringen sig i spindelvævets centrum. Har samtlige forsøg succeskriterierne inden for et evalueringsområde fuldt ud, befinder markeringen sig til gengæld længst væk fra centrum på det pågældende ben. 2 Siden første evalueringsrunde er det besluttet at lade enkelte målepunkter udgå, ligesom der er foretaget enkelte sproglige justeringer af målepunkter og skalaer. For at sikre sammenlignelighed i de grafiske fremstillinger af forsøgenes udvikling er de udgåede målepunkter også trukket ud af resultaterne af de første seks forsøgs første selvevaluering. Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 6\n7 FIGUR 1.3. GENNEMSNITLIG MÅLOPFYLDELSE FØRSTE SEKS FORSØG Kompetenceudvikling Anvendelse af analyser Fuldt Kobling mellem decentrale mål og lokale arbejdsmarkedspolitiske udfordringer Lokal opbakning og styring Delvist Ikke Målgrupper Tværgående samarbejde Fælles visitation Fælles brug af andre aktører Fælles kontaktforløb Fælles virksomhedskontakt Fælles aktivering Nulpunktsanalyser Første selvevalueringsrunde Anden selvevalueringsrunde Det fremgår af figuren, at de seks første forsøg samlet set er kommet tættere på at opfylde alle 11 succeskriterier siden første selvevaluering. På nogle evalueringsområder har forsøgenes fremdrift været markant. Det gælder især på områderne Målgrupper Fælles visitation Fælles kontaktforløb Fælles aktivering Fælles brug af andre aktører. Det er bemærkelsesværdigt, at fremdriften hovedsageligt kan konstateres inden for de centrale beskæftigelsespolitiske indsatsområder, hvor der i forbindelse med første evalueringsrunde kunne konstateres begrænset fremdrift. Det er således positivt, at det i perioden mellem første og anden evalueringsrunde er lykkedes mange af forsøgene at tilrettelægge en beskæftigelsespolitisk indsats for de ledige, der går på tværs af forsørgelsesgrundlag som hovedregel på forsøgsbasis, men i enkelte tilfælde som en permanent del af driften. På en række af de centrale evalueringsområder har de seks forsøg dog fortsat kun delvist succeskriterierne, og der er derfor fortsat udfordringer at tage fat på i den resterende del af evalueringsperioden, i Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 7\n8 relation til etableringen af en tværgående beskæftigelsesindsats på tværs af AF og kommuner. Figur 1.4 viser de sidste seks forsøgs gennemsnitlige status på de 11 evalueringsområder. De første seks forsøgs målopfyldelse på tidspunktet for deres selvevaluering er i figuren nedenfor markeret med stiplet linje. FIGUR 1.4 GENNEMSNITLIG MÅLOPFYLDELSE SIDSTE SEKS FORSØG Kompetenceudvikling Anvendelse af analyser Fuldt Kobling mellem decentrale mål og lokale arbejdsmarkedspolitiske udfordringer Lokal opbakning og styring Delvist Målgrupper Ikke Tværgående samarbejde Fælles visitation Fælles brug af andre aktører Fælles kontaktforløb Nulpunktsanalyser Fælles virksomhedskontakt Fælles aktivering Første selvevalueringsrunde Første selvevalueringsrunde (første seks forsøg) Figur 1.4 viser, at også de seks sidst igangsatte forsøg er kommet tættere på at opfylde alle 11 evalueringsområder målt i forhold til nulpunktsanalyserne. For de sidste seks forsøg tegner der sig generelt samme billede som for de første seks forsøg i første selvevaluering. Der kan konstateres generelt god fremdrift på en række organisatoriske parametre (fx anvendelse af analyser, kobling mellem decentrale mål og lokale arbejdsmarkedspolitiske udfordringer og kompetenceudvikling mv.). Der er imidlertid mere begrænset fremdrift i forhold til at gennemføre de centrale beskæftigelsespolitiske succeskriterier på tværs af AF og kommunerne og på tværs af forsørgelsesgrundlag (målgrupper på tværs af forsørgelsesgrundlag, fælles visitation, fælles kontaktforløb, fælles aktivering, fælles brug af andre aktører). Det kan dog konstateres, at de sidste seks Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 8\n9 forsøg er nået længere med etablering af målgrupper på tværs af forsørgelsesgrundlag og fælles visitation end de første seks forsøg var, da de blev evalueret første gang. På en række af de centrale evalueringsområder herunder især fælles kontaktforløb, fælles aktivering og fælles brug af andre aktører har de sidste seks forsøg kun i mindre grad succeskriterierne. Det er Deloittes vurdering, at der for flere af de pågældende forsøg vil være tale om en ganske stor udviklingsopgave, som vil kræve en omfattende indsats fra både ledelse, projektejere og medarbejdere, såfremt succeskriterierne skal kunne indfries inden evalueringsperiodens udløb. & # I det følgende er gjort rede for i alt 11 forhold, som det vurderes har særlig betydning for opfyldelsen af evalueringsgrundlagets succeskriterier. De 11 forhold er angivet i figur 1.5 og efterfølgende uddybet. De angivne områder synes hver for sig at have en særlig betydning for muligheden for at tilrettelægge en sammentænkt beskæftigelsesindsats. Det vil således være områder, som bør gives særlig opmærksomhed i forbindelse med etableringen af de fremtidige jobcentre. FIGUR 1.5. OPMÆRKSOMHEDSPUNKTER I FORBINDELSE MED TILRETTELÆGGELSEN AF EN SAMMENTÆNKT BESKÆFTIGELSESINDSATS Planlægning Historisk samarbejde Sammenhængende mål og resultatkrav Tid til forsøgsaktiviteter Ledelse Snitflader ift. basisorganisation Sammentænkt beskæftigelsesindsats Antal deltagende kommuner Metoder/ it-understøttelse Rammer og praksis for aktivering Målgrupper og opgaver Myndighedsoverdragelse Analysen af målopfyldelsen i de 12 samarbejdsforsøg viser, at der er en tendens til, at succeskriterierne i højere grad er, hvis: Der tidligere har været et samarbejde mellem AF og kommune. Et tidligere samarbejde synes at have skabt tillid og personligt kendskab mellem parterne såvel som en fælles terminologi Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 9\n10 faktorer, som er befordrende for forsøgenes udvikling i opstartsfasen. Forsøget er startet på et tidligt tidspunkt. Der er således en tendens til, at de forsøg, der har haft længere tid til rådighed, er nået længere med at realisere de centralt fastsatte succeskriterier end de forsøg, der kun har været i gang i kortere tid. Det gælder især de succeskriterier, der vedrører en sammentænkt beskæftigelsesindsats. Der kun indgår én kommune i forsøget. I forsøg med flere deltagende kommuner kompliceres etableringen af en fælles tilgang til den beskæftigelsespolitiske indsats på tværs af kommune og AF yderligere af, at også eventuelle forskelle i kommunernes arbejdsprocesser skal samordnes, og at der generelt er flere aktører involveret i beslutningsprocessen. Der fra centralt hold er stillet fælles metoder, vejledninger og it-værktøjer til rådighed til understøttelsen af en sammentænkt beskæftigelsesindsats. Det kan således konstateres, at de sidste seks forsøg er nået længere med etablering af fælles visitation end de første seks forsøg var, da de blev evalueret første gang. Forklaringen herpå er formodentligt, at tilstedeværelsen af en fælles, it-understøttet metode i form af visitationsværktøjskassen har muliggjort, at de sidste seks forsøg langt hurtigere har kunnet implementere visitationsprocedurer for de ledige på tværs af forsørgelsesgrundlag. Forsøgene har etableret arbejdsprocesser på tværs af AF og kommunen på områder, hvor der træffes myndighedsafgørelser. Det kan således konstateres, at de forsøg, der er kommet længst med udviklingen af de fælles beskæftigelsespolitiske initiativer, er de forsøg, der på trods af problemer med myndighedsoverdragelse alligevel inden for de legale rammer har prioriteret at gennemføre forsøg med etablering af arbejdsprocesser og løsninger af opgaver på tværs indenfor de områder, der er centrale i den beskæftigelsespolitiske indsats, det vil sige fælles visitation, fælles kontaktforløb og fælles aktivering. Så mange målgrupper og opgaver som muligt er lagt ind i forsøget. Er opgaver og målgrupper placeret uden for forsøget, betyder det, at forsøgene skal anvende betydelige ressourcer på at koordinere med de myndigheder, som varetager arbejdet med målgrupper og opgaver, som er placeret uden for forsøget. Der i forsøget er foretaget en kortlægning og vurdering af viften af aktiveringstilbud og deres effekt i forhold til forskellige målgrupper, og der samtidig blandt forsøgsejerne er taget klar stilling til, hvilke rammer for aktivering forsøget har at arbejde med. En sådan kortlægning har vist sig som et godt udgangs- Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 10\n11 punkt for etablering af en fælles aktiveringsindsats og fælles brug af andre aktører. Snitflader i forhold til basisorganisationerne er afklarede og velbeskrevne, og der ikke i forsøgsområdet eksisterer kommunale eller andre lokale enheder på beskæftigelsesområdet, der udfører overlappende eller konkurrerende virksomhed. Ledelsen er samlet hos én person. Forsøg med en delt ledelse har generelt større udfordringer med at træffe fælles beslutninger end forsøg med én leder. Ligeledes kan en delt ledelsesstruktur fastholde medarbejderne i en AF-del og en kommunal del. I forsøg med én leder kan det omvendt være en udfordring for denne leder fagligt og ledelsesmæssigt at dække to systemer. Endelig er der vedrørende det ledelsesmæssige område en udfordring i, at ledelseskompetencerne i de to systemer ofte er forskellige. For eksempel har en kommunal gruppechef typisk langt flere ledelsesmæssige kompetencer end en AF-koordinator. Der er udarbejdet en samlet kontrakt for forsøget. En fælles kontrakt giver forsøgene mere klare og entydige mål at styre efter herunder mål i relation til succeskriterierne. Forsøgene får dermed et større incitament til og mulighed for at arbejde med aktiviteter relateret til succeskriterierne. Der er taget initiativ til systematisk at formulere planer for udviklingsaktiviteter i forsøgsperioden. En plan for udviklingsaktiviteterne har vist sig at skabe overblik for alle parter over, hvilke aktiviteter der skal iværksættes i hvilken rækkefølge, og hvem der forventes at blive involveret, og kan således være med til at sikre, at tempoet i sammenlægningsprocessen holdes højt hele vejen igennem. De ovennævnte forhold, der har betydning for forsøgenes opfyldelse af succeskriterierne, er i det foregående beskrevet hver for sig. Nogle af forholdene er at betragte som eksterne faktorer i forhold til det enkelte forsøg, fx historisk samarbejde, mens andre forhold, fx planlægning, er forhold, som det enkelte forsøg kan øve indflydelse på. Samtidig skal det bemærkes, at de ovennævnte forhold ikke nødvendigvis er bestemmende for et forsøgs opfyldelse af succeskriterierne. Evalueringen viser således fx, at forsøg med todelt ledelse, der ved en systematisk indsats i forhold til at etablere en tværgående ansvarsfordeling mellem lederne kombineret med detaljerede planer for udviklingsaktiviteter i relation til den tværgående indsats opnår betydelige resultater vedrørende den fælles beskæftigelsespolitiske indsats. Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 11\n12 ' Forsøgene har på mange områder løst væsentlige udfordringer i arbejdet med at leve op til de centralt fastsatte succeskriterier. Der er imidlertid nogle centrale udfordringer, som skal håndteres, inden forsøgene vil kunne opfylde alle de fastlagte succeskriterier. På baggrund af den gennemførte evaluering har Deloitte opstillet en række anbefalinger, der vil kunne medvirke til at øget realisering af de centralt fastsatte succeskriterier. Det bemærkes, at en række af anbefalingerne muligvis ikke lader sig realisere inden forsøgsperiodens udløb. Disse anbefalinger er imidlertid medtaget, da de vil kunne have relevans i forbindelse med den kommende etablering af jobcentre. Anbefalingerne er delt op efter, om de retter sig mod forsøget selv, forsøgets ejere eller Arbejdsmarkedsstyrelsen. % % I tilfælde af, at forsøgene har en delt ledelse, anbefales, at der udarbejdes en klar ansvarsfordeling mellem de forskellige ledere. Ansvarsfordelingen bør etableres således, at den omfatter såvel forsøgenes daglige drift som udviklingsprojekter i relation til etableringen af den fælles opgaveløsning. Med henblik på at fremme opgaveløsning på tværs af de to systemer anbefales, at ledelsesansvaret så vidt muligt opdeles i områder og projekter, der omfatter både opgaver og medarbejdere fra både AF og kommunen. Dette gælder ikke mindst for udviklingsopgaver. Endelig anbefales, at ansvarsfordelingen kommunikeres klart ud til medarbejderne og aktivt understøttes i det daglige arbejde. Evalueringen har vist, at nogle forsøg, på grund af problemer i relation til myndighedsoverdragelse eller it-adgang, endnu har afholdt sig fra at etablere opgaveløsning på tværs af centrale evalueringsområder. Med henblik på at opnå de fordele for de ledige, der er forbundet med en sammentænkt indsats, skal Deloitte anbefale, at disse forsøg snarest muligt sætter konkrete forsøgsaktiviteter i gang. Det anbefales, at forsøgene så vidt muligt får opstillet klare udviklingsmål for etableringen af en sammentænkt beskæftigelsesindsats. Disse mål bør udmøntes i en samlet køreplan for forsøget, hvor det er tydeligt for alle parter, hvilke aktiviteter der skal iværksættes, i hvilken rækkefølge, og hvem der ventes at blive involveret. Dette skal sikre, at arbejdet med succeskriterierne ikke bliver tilsidesat i en dagligdag, hvor der er ganske væsentlige produktionskrav. Det anbefales, at udviklingsplanerne klart kommunikeres til medarbejderne, ligesom disse bør involveres tæt i såvel udmøntningen som opfølgningen. Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 12\n13 Det anbefales, at der afsættes tilstrækkeligt ledelsestid og - ressourcer til at få afklaret eventuelle snitfladeproblemer i forhold til kommunale eller andre lokale enheder på beskæftigelsesområdet. Såfremt der undervejs konstateres nye snitfladeproblemer, anbefales det, at der tages initiativ til en hurtig afklaring heraf. Det anbefales, at der i forbindelse med organiseringen af samarbejdsforsøgene etableres teams på tværs af AF og kommuner med såvel drifts- som udviklingsopgaver. Erfaringerne viser således, at tværgående teams som ikke har opgaver i relation til det daglige drifts- og udviklingsarbejde opleves som havende begrænset relevans. % % Det anbefales, at forsøgets ejere løbende indgår i fælles prioriteringsdiskussioner. Resultaterne af sådanne fælles prioriteringer kan med fordel indarbejdes i en fælles virksomhedsplan eller resultatkontrakt. Det anbefales, at forsøgsejerne løbende sikrer, at forsøget har klare og hensigtsmæssige snitflader til basisorganisationerne og andre relevante aktører på beskæftigelsesområdet. Det anbefales i den forbindelse, at der i forsøgsområdet så vidt muligt undgås overlappende eller konkurrerende aktiviteter i forhold til dem, der varetages af arbejdsmarkedscenteret. Såfremt der kan konstateres uhensigtsmæssige snitflader bør forsøgets ejere bakke forsøgtes ledelse op og eventuelt træffe de nødvendige beslutninger i relation til at få etableret klare snitflader til basisorganisationer og eventuelle andre lokale enheder på beskæftigelsesområdet I forsøg med mange deltagende kommuner anbefales, at forsøgsejerne gør en særlig indsats for at sikre, at snitfladerne og styringsrelationerne i forhold til de kommunale basisorganisationer er veldefinerede og så vidt muligt ensartede. Forsøgsejerne bør sikre, at forsøgsejerne med centerledelsen får afstemt krav og forventninger indbyrdes, samtidig med at der tages det fornødne hensyn til centrets ledelsesressourcer. Endvidere bør der gøres en indsats for at sikre, at centerledelsen så vidt muligt har et ensartet ledelsesmæssigt råderum over medarbejderne uanset ansættelsesforhold. Det anbefales, at den indledende visitation så vidt muligt lægges ind i forsøget. Dette vil være væsentligt for, at der inden for rammerne af forsøget vil kunne udvikles erfaringer med fælles brug af visitationsværktøjskassen. I en række forsøg anvender kommunen konsekvent straksaktivering af ikke-forsikrede ledige, mens der ikke i AF er tra- Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 13\n14 dition for at benytte straksaktivering. I sådanne forsøg vil det generelt være vanskeligere at tilrettelægge fælles kontaktforløb for ledige uafhængigt af forsørgelsesgrundlag. Projektejerne fra både AF og kommunen bør derfor overveje, i hvilket omfang der kan findes en fælles tilgang til brugen af straksaktiveringen/fremrykket kontaktforløb over for bestemte tværgående målgrupper. For kommunens vedkommende er spørgsmålet, om straksaktiveringen skal benyttes over for alle kontanthjælpsmodtagere uafhængigt af deres beskæftigelsespotentiale. AF kan samtidig overveje, om særlige grupper af forsikrede ledige vil have nemmere ved at komme i ordinært arbejde, hvis der sættes ind med et fremrykket/intensiveret kontaktforløb. Det bør overvejes/undersøges, i hvilket omfang AF og kommunernes eksisterende aftaler og kontrakter med enten andre aktører eller kommunale aktiveringsenheder kan benyttes eller suppleres med henblik på at benytte andre aktører i fællesskab. % % Som det allerede blev konstateret i første evalueringsrunde, er der af forsøgene i forbindelse med tilrettelæggelsen af en sammentænkt beskæftigelsesindsats identificeret en række udfordringer i relation til myndighedsoverdragelse og fælles adgang til it-systemer. Deloitte er opmærksom på, at det næppe vil være muligt at ændre afgørende på disse forhold inden forsøgsperiodens udløb, men må samtidig konstatere, at dette formodentligt vil have en vis indvirkning på forsøgenes muligheder for at leve op til de centralt fastsatte succeskriterier. På baggrund af erfaringerne fra anden evalueringsrunde skal Deloitte anbefale, at det overvejes, om der på centrale områder fx fælles kontaktforløb, fælles aktivering og fælles virksomhedskontakt bør udvikles egentlige tværgående metoder/standardprocesser, som jobcentrene kan tage udgangspunkt i. Erfaringerne peger således på, at tilstedeværelsen af sådanne centralt udviklede metoder/standardprocesser kan medvirke til at afkorte den tid, det tager at implementere en sammentænkt beskæftigelsesindsats. Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 14\n15 ! Det overordnede formål med etablering af forsøg med tværgående samarbejde mellem AF og kommuner om beskæftigelsesindsatsen, er at afprøve en sammentænkt beskæftigelsespolitisk indsats og sikre evalueringsresultater, der er anvendelige og operationelle i forhold til det fremtidige system på beskæftigelsesområdet. Forsøgene skal bidrage med ny viden om, hvordan en fælles tilgang til opgaveløsningen kan realisere de beskæftigelsespolitiske intentioner i regeringens beskæftigelsesplan Flere i Arbejde, jf. nærmere boks 2.1. BOKS 2.1: FORMÅLET MED SAMARBEJDSFORSØGENE Arbejdsmarkedsstyrelsen ønsker ( ) at få iværksat forsøg med samarbejde mellem kommunerne og arbejdsformidlingen i hele landet med det formål, at: Skabe og indsamle viden og erfaringer med samarbejde mellem arbejdsformidlingen og kommunerne, så et fremtidigt system kan designes Udvikle et fremtidigt system hvor der sættes fokus på effekt og kvalitet i den [ ] beskæftigelsespolitiske indsats til gavn for borgerne og virksomhederne Et tættere samarbejde mellem kommunerne og arbejdsformidlingen skal ( ) sikre, at viden, erfaringer, metoder og kompetencer fra begge systemer udnyttes og udvikles bedst muligt til fordel for borgerne og virksomhederne. Ligeledes er det af afgørende betydning, at andre aktører inddrages på alle de områder, hvor det vurderes, at andre aktører kan styrke og supplere kompetencerne i kommunerne og arbejdsformidlingen. I et sammentænkt system skal borgere med samme ressourcer og barrierer tilbydes samme service og tilbud. Ligeledes skal virksomhederne mødes med en fælles service, der dækker et bredere felt af virksomhedernes behov og som er koordineret og professionel. [ ] Erfaringerne fra forsøgene skal indsamles og systematiseres, og der skal skabes viden om de faktorer, der er afgørende for at samarbejde mellem kommunerne og arbejdsformidlingen kan fungere. Samtidig skal forsøgene bruges til at udvikle et system som - i højere grad end i dag sætter fokus på effekt og resultater i indsatsen. Kilde: Notat om arbejdsmarkedscentre, Forsøg med en sammentænkt indsats mellem kommuner og arbejdsformidlingen, Arbejdsmarkedsstyrelsen. Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 15\n16 Deloitte har fået til opgave at følge forsøgenes fremdrift og samle op på erfaringerne. Arbejdsmarkedsstyrelsen har i forbindelse med projektet opstillet en række succeskriterier, som forsøgene ved forsøgsperiodens udløb skal leve op til. Udgangspunktet for evalueringen er forsøgenes svar på et såkaldt selvevalueringsskema. Som supplement til selvevalueringsskemaet indsamler Deloitte en række supplerende data, jf. bilag 1, hvor evalueringsmetoden og succeskriterierne er beskrevet. Denne rapport er afrapporteringen af resultaterne fra den anden evalueringsrunde. Forud for denne anden evalueringsrapport har Deloitte gennemført en nulpunktsanalyse af de 12 forsøg samt en første evalueringsrunde for seks af forsøgene. De igangsatte forsøg adskiller sig fra hinanden på en række væsentlige parametre, hvilket er væsentligt at være opmærksom på, når resultaterne skal forstås. Formålet med dette afsnit er at beskrive forsøgene i relation til en række helt centrale forskelle: Forsøgenes starttidspunkt Forsøgets størrelse (medarbejdere, geografiske dækningsområde) Ledelses- og organisationsstrukturer Omfattede målgrupper og opgaver Kommunalreformens indvirkning på forsøget. ( Tidspunktet for igangsættelsen af de 12 forsøg varierer betydeligt. Det første forsøg Center for Job og Erhvervsservice (JOE) i Greve blev igangsat 1. maj 2003, mens AMC Øresund først åbnede 4. oktober På tidspunktet for gennemførelsen af denne evaluering har JOE således været i gang i cirka 2 år, mens AMC Øresund kun har været i gang i cirka 8 måneder. De forskellige starttidspunkter skal ses sammen med, at evalueringen af alle forsøgene slutter med udgangen af Forsøgene har derfor forskellige tidshorisonter til at etablere en sammentænkt beskæftigelsespolitisk indsats. De 12 samarbejdsforsøg er i rapporten inddelt i to grupper, alt efter hvornår forsøget blev igangsat. For de første seks forsøg gennemføres tre evalueringsrunder, mens der for de sidste seks forsøg gennemføres to evalueringsrunder, jf. bilag 1. Forsøgene er geografisk spredt over hele Danmark, jf. figur 2.1. I rapporten vil forsøgene blive benævnt ud fra deres geografiske placering. Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 16\n17 FIGUR 2.1 FORSØGENES GEOGRAFISKE PLACERING Skiveegnens Arbejdsmarkedscenter (Skive, Sallingsund, Spøttrup og Sundsøre; 2. aug ) Arbejdsmarkedscenter og Virksomhedscenter Aalborg (16. aug. 2004) Første seks forsøg Sidste seks forsøg Arbejdsmarkedscenter Ringkøbing (1. apr. 2004) Arbejdsmarkedscenter Esbjerg (1. jan. 2004) Job-Horsens (8. juli 2004) JobVest, Århus (1. dec. 2003) Arbejdsmarkedscenter Kalundborg (1. aug. 2003) Arbejdsmarkedscenter Nordøst, Odense (1. apr. 2004) Arbejdsmarkedscenter Øresund, Helsingør (4. okt. 2004) Arbejdsmarkedscenter Østmarken (Gladsaxe og Herlev; 16. aug. 2004) Job- og Erhvervsservice (Joe), Greve (1. maj 2003) Arbejdsmarkedscenter Vestlolland (Nakskov, Rudbjerg og Ravnsborg; 5. apr. 2004) Nogle af forsøgene omfatter flere kommuner. Således omfatter et af forsøgene fire kommuner, et forsøg tre kommuner og to forsøg to kommuner. De forsøg, der omfatter flere kommuner, har således flere ejere, der er involveret i styringen af forsøget. Samlet set er 18 kommuner og 12 AF-regioner involveret i forsøgene. $ ) * De 12 forsøg har alle forskellige ledelsesstrukturer. I nogle forsøg er der én leder enten fra AF eller kommunen og i andre flere sideordnede ledere typisk en fra henholdsvis AF og det kommunale system. De centre, der har valgt en ledelsesstruktur med flere sideordnede ledere, har typisk begrundet dette valg med, at denne konstruktion er nødvendig af hensyn til forsøgets varetagelse af myndighedsopgaver fra henholdsvis AF og kommune. De centre, der har valgt en struktur med én leder, har typisk argumenteret med ønsket om at understøtte udviklingen af én fælles kultur. I de forsøg med mange medarbejdere løftes ledelsesopgaven typisk gennem involvering af et mellemlederniveau, mens der i mindre forsøg kun benyttes ét ledelseslag. Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 17\n18 Den aktuelle ledelsesstruktur i de 12 forsøg fremgår af figur 2.2 nedenfor. FIGUR 2.2 LEDELSESSTRUKTUR En leder Flere ledere Odense Østmarken Øresund Ringkøbing Kalundborg Vestlolland Greve Århus Esbjerg Aalborg Skive Horsens Vestlolland Greve Uændret personsammensætning Ændret personsammensætning Det fremgår af figuren, at der er lige mange forsøg med én og flere ledere. Det fremgår endvidere, at der i en række forsøg har været personudskiftninger i ledelsen. Siden sidste evalueringsrunde har to forsøg endvidere valgt at ændre ledelsesstruktur. I AMC Vestlolland har forsøgsejerne i forbindelse med en centerleders fratrædelse valgt at etablere en todelt ledelsesstruktur med en centerleder fra henholdsvis det kommunale system og AF-systemet. Begrundelsen herfor har været, at den todelte ledelsesstruktur vurderes at ligge tættest op ad den kommende B-center-struktur. I Center for Job- og Erhvervsservice, Greve er det valg at erstatte en tredelt ledelse med en struktur bestående af én overordnet leder ansat af Greve Kommune og AF i fællesskab samt to underordnede ledere med hvert sit faglige ansvarsområde. Begrundelsen herfor har været et ønske om at give centret en mere entydig ledelsesmæssig profil. +%% Størstedelen af samarbejdsforsøgene har organiseret arbejdet i teamstrukturer, der alle er bemandet med medarbejdere fra såvel kommunen som AF. Enkelte forsøg har dog samtidig etableret teams, der udelukkende indeholder fx kommunale medarbejdere. Teamenes arbejdsopgaver varierer. I nogle forsøg er teamene det organisatoriske udgangspunkt for den løbende drift, hvortil er knyttet udviklingsopgaver. I andre forsøg er det primært udviklingsprojekter, som teamene varetager, mens det organisatoriske udgangspunkt for driften ligger i grupper/enheder af kommunale medarbejdere og AFmedarbejdere. Endelig er der i enkelte forsøg etableret tværgående Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 18\n19 team i forbindelse med de indledende kompetenceudviklingsaktiviteter, men der er ikke lagt yderligere arbejdsopgaver, hverken drifts- eller udviklingsopgaver, ind i teamene. Disse team fungerer typisk mindre godt, idet de i relation til det daglige drifts- og udviklingsarbejde føles mindre relevante. Principperne for etablering af teamene kan analytisk opdeles i følgende tre tilgange: En funktionel tilgang, der indebærer, at teamene er organiseret omkring varetagelsen af en særlig funktion på tværs af målgrupper En målgruppetilgang, der indebærer, at teamene er organiseret omkring varetagelsen af alle funktioner for en eller flere specificerede målgrupper. Målgrupper kan i praksis enten være baseret på forsørgelsesgrundlag (forsikret eller ikke-forsikret) eller afstand til arbejdsmarkedet (fx matchkategorier eller andre tværgående karakteristika). En branchetilgang, der indebærer, at teamene er organiseret omkring varetagelse af alle funktioner for alle målgrupper, der ønsker beskæftigelse inden for en specifik branche I praksis er teamene i forsøgene typisk organiseret med udgangspunkt i en af de ovenstående tilgange. Der er dog ofte en supplerende organisering, som tager højde for en af de øvrige tilgange. For eksempel kan et forsøg være organiseret med en funktionel tilgang i tre hovedteam: visitations-, sagsbehandlings- og virksomhedsteamet. Denne organisering kan så være suppleret med en yderligere underopdeling, der indebærer, at der inden for fx sagsbehandlerteamet er etableret underopdelinger baseret på målgrupper, mens fx virksomhedsteamet kan være brancheopdelt. Endelig kan der være etableret forskellige former for tværgående koordinerende fora, der supplerer organiseringen. For eksempel kan visitationsmedarbejderne i en målgruppebaseret hovedorganisering have et fagligt fællesskab i en tværgående visitationsgruppe. I nedenstående figur 2.3. er de to mest udbredte organisationsprincipper i samarbejdsforsøgene illustreret: den funktionelle teamorganisering og målgruppeorganiseringen. Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 19\n20 FIGUR 2.3 ORGANISATIONSSTRUKTURER Funktionel Ledelse Målgruppe Ledelse Visitation og aktivering Virksomheds kontakt Målgruppe 1-2 Målgruppe 3-4 Målgruppe 1 Målgruppe 2 Målgruppe 3 Branche 1 Branche 2 Branche 3 Visitation Aktivering Virksomheds kontakt Visitation Aktivering Virksomheds kontakt Evt. tværgående faglige fora Evt. tværgående faglige fora, Der er betydelige forskelle på størrelsen af de igangsatte forsøg målt på antal medarbejdere. Endvidere er der stor forskel på den relative andel af medarbejdere fra AF og kommunen. Det største forsøg har således over fem gange flere ansatte end det mindste. Tabel 2.1 nedenfor viser forsøgenes størrelse målt på antal medarbejdere, henholdsvis kommunalt og AF-ansatte samt andre, der enten er særligt projektansatte i forsøget eller medarbejdere fra andre lokale enheder, fx enheder nedsat af det lokale koordinationsudvalg. TABEL 2.1 ANTAL MEDARBEJDERE I FORSØGENE AF-ansatte Komm. ansatte Andre I alt Horsens Aalborg Ringkøbing Esbjerg Øresund Greve Århus Skive Østmarken Odense Vestlolland Kalundborg I alt Evaluering af 12 forsøg med arbejdsmarkedscentre 20\nBusiness Consulting A/S CVR-nr. 15 79 30 15 Tuborg Havnevej 18 2900 Hellerup Telefon 35 25 25 25 Telefax 35 25 20 01 www.deloitte.dk Tværgående evaluering af seks arbejdsmarkedscentre - første runde December


Når man møder smukke ting på sin vej - Mit landliv\nOg så er der en masse yndige huse og forhaver. Se nu et stråtag som dette. Og en hibiscus som denne. Og hegnet. Det er da også fint. Man bliver altså glad af at se så mange smukke ting.\nOg et sted havde nogen (jeg tror det var nogle almindelige, private mennesker, for det var ikke uden for en café eller en restaurant) sat denne virkeligt pæne skål med vand. Måske var den til fugle og pindsvin … ? Vores hunde mente vandet var til dem. Tænk at have så meget overskud at man sætter sådan en smuk skål frem. Jeg blev helt rørt. Og pludselig blev jeg klar over at vores hundeskåle er helt forkerte. I kedeligt stål. Hundene skal have en vandskål i toscansk keramik, skal de.\nPå vores lille udflugt løb vi ind i nogle gamle venner. Efter vores møde lagde de vejen forbi Ravnegård på deres hjemtur. Det var godt at se dem. Og nu bliver jeg altså nødt til at sige det igen: Det er så fantastisk dejligt at bo her i Nordsjælland hvor vi hele tiden møder mennesker vi kender. Det er, om noget, en smuk ting.\nNu vi er ved det maleriske ...\nForfatter NanaUdgivet 23. juli 2018 24. juli 2018 Kategorier Om det smukke, Tanker\n4 meninger om “Når man møder smukke ting på sin vej”\n23. juli 2018 kl. 10:37 pm\nSmukke omgivelser er bestemt inspirerende og til stor glæde – beliggenhed, beliggenhed, beliggenhed.\nDejligt at mærke, at I nyder det.\n24. juli 2018 kl. 9:44 am\nJa, de tre ord rammer helt præcist. Beliggenhed, beliggenhed og beliggenhed betyder mere for os, end vi anede da vi slog os ned i en anden landsdel. Nu nyder vi at være hjemme 🙂\n24. juli 2018 kl. 7:28 am\nDejligt med venner i nærheden og smukke omgivelser og især tilfredshed med ens liv.\n24. juli 2018 kl. 9:45 am\nJa, du har ret, Lisbeth, det er så meget værd når man er tilfreds med sin hverdag 🙂\nForrige Forrige indlæg: Haveplaner #1. Vores ejendom set fra luften\nNæste Næste indlæg: Haveplaner #2. Et møde jeg glæder mig til