Tandrem til Ford Focus 3 1.6: original, analoger - hvilken er bedre?\nHvis tandremmen går i stykker på en Ford Focus 3 ventilbøjninger.\nÆgte Ford tandremssæt 1672144\nSom med mange dele kan du udskifte den med et nyt originalt tandrem til Ford Focus 3 eller vælge mellem et stort antal analoger.\nDet originale bæltesæt er nummereret Ford 1672144, pris fra 3300 rubler. pr. sæt (strammerulle, bolte og selve stroppen). Det originale bælte er lavet af materialer af høj kvalitet, hvilket øger dets styrke og holdbarhed.\nUd over det originale tandremssæt er der analoger, og mange er også af høj kvalitet. Den største fordel ved de fleste analoger er deres lave omkostninger.\nDayco KTB461 - et populært erstatningssæt til en overkommelig pris fra 1900 gnid... Men på trods af populariteten lader kvaliteten som regel meget tilbage at ønske. Sættet er ikke altid komplet, en eller to bolte mangler muligvis. Og kvaliteten af reservedele, især valserne, lader meget tilbage at ønske. Chancerne er, at bæltet afgår alle 150.000 km. ikke nok, men 80.000 - 100.000 km. skulle være nok. Med en sådan ressource bliver du nødt til at skifte bælte oftere, så du bør overveje, om du skal købe en god original eller en analog til en højere pris en gang, som varer længere, eller at købe den billigt, men ofte.\nSKF VKMA 04226 Er en stor virksomhed med et århundrede gammelt ry. Producerer komponenter til store virksomheder. Bælterne til dette firma er af høj kvalitet og overkommelig pris, fra 2750 gnid... I praksis er ressourcen mere end 135.000 km, hvilket kan sammenlignes med originalen.\nContitech CT881K5 Er et stort, genkendeligt tysk mærke. Contitech er den tredjestørste leverandør af reservedele til bilindustrien i verden. Dette bælte er lavet af høj kvalitet og opfylder kravene fra Ford. Levetiden og egenskaberne svarer til det originale bælte, men samtidig er prisen lidt lavere, fra 2650 gnid... Denne mulighed er en af de mest populære erstatningsindstillinger, som har optjent tillid hos mange tryllekunstnere og ikke kun for dens kvalitet og pålidelighed.\nBosch 1 987 948 944 Er en anden fremtrædende producent, der ikke har behov for introduktion. Båndets kvalitet er som altid fremragende, selvom bæltet er lidt "eg". Den største ulempe ved dette bælte er prisen, fra 3200 gnid... Prisen for et tandrem fra Bosch er højere end originalen, alt andet lige. På grund af brandets popularitet er markedet oversvømmet med forfalskninger fra Bosch, og som du forstår, er forfalskningens kvalitet meget dårligere. Derfor risikerer du at betale for meget, men samtidig få et produkt af lav kvalitet, der hurtigt vil mislykkes, og du bliver nødt til at kigge efter en erstatning igen.\nPriserne er angivet for regionen Moskva og Moskva-regionen på tidspunktet for denne skrivning, efteråret 2016.


Unge går i front imod EU\nMindre end en uge efter at afstemningen om den nye EU-forfatning er udskrevet, er de unge klar med et modsvar: På lørdag mødes unge fra SFU, Rød Ungdom, Internationalt Forum, 3F, DKP/ML, Folkebevægelsens Ungdom, SUF, KPiD og Enhedslisten for at blive enige om grundlaget for et fælles aktionsfællesskab.\nRie Grønbech fra Internationalt Forum i København er ikke i tvivl om, hvorfor hun tager til Odense på lørdag.\n- Hovedlinjerne for kampagnen ligger fast: EU er i fuld gang med at opbygge en militær stormagt, med alt hvad dertil hører af en snyltende økonomisk politik overfor verdens fattige lande og et atombevæbnet militær til at forsvare sine økonomiske interesser. EU er igang med at overføre alle USA's idealer og politiske redskaber til Europa til gavn for de multinationale selskaber som findes på kontinentet - men på bekostning af velfærd og demokrati. Det er det der binder vores gruppe sammen, siger hun til Arbejderen.\nUdover at diskutere sig frem til et fælles grundlag for kampagnen skal der også handling på bordene i den antiracistiske Cafe Zeekes i Odense, der lægger hus til stiftelsen af de unges fælles kampagne.\nAktionsfællesskabet håber især at kunne tiltrække unge, der er aktive i fredsbevægelsen og i anti-globaliseringsbevægelsen.\n- Det her er den sidste afstemning om selve EU-projektet. Derfor tror jeg mange vil blive aktiveret. Vi vil stå for nye, alternative aktionsformer og humor. Allerede den 19. marts vil vi forsøge at overbevise de unge, der går på gaden mod USA's imperialisme i Irak, om at det også er vigtigt at reagere mod EU's imperialisme, som udvikles i disse år. I København sker det med en humoristisk hvervekampagne for EU-hæren. I Århus med et offentligt møde og en fest om aftenen, fortæller Esben Hansen fra DKP/ML i Århus til Arbejderen.\nHerudover er en hjemmeside under opbygning, materialer ved at blive skrevet og senere på denne måned vil de unge markere FN's internationale vanddag. Det sker for at sætte fokus på de store menneskelige konsekvenser, som privatisering af drikkevand har i verdens fattigste lande. EU huser verdens tre største drikkevandsfirmaer, og er drivkraften i at tvinge ulandene til at privatisering deres drikkevandsforsyning.\nDet er meningen, at hver enkelt organisation herudover frit kan igangsætte egne aktiviteter.


Super Dad Krus → Køb billigt her - Gucca.dk\nSuper Dad Krus\nEr din far den sejeste i verden? Så giv ham denne kop som et bevis på, at han er den bedste. Koppen er udstyret med en kappe, der understreger din fars superhelte status. Koppen er en god gaveidé... Læs mere.\nEr din far den sejeste i verden? Så giv ham denne kop som et bevis på, at han er den bedste. Koppen er udstyret med en kappe, der understreger din fars superhelte status. Koppen er en god gaveidé til både jul, fødselsdag og Fars dag.\nSikkerhed i handel på nettet anser vi som essentiel, og den er derfor altid i fokus hos Gucca. NETS har godkendt vores løsning for Internetbetaling, og det er den overvejende garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Så online køb og betaling hos os er altid forbundet med 100% sikkerhed.\nDe 30 dages returret er selvfølgelig gældende for alle produkter hos Gucca. Så hvis du af en eller anden grund fortryder dit køb, og ikke måtte ønske at beholde varen, kan du selvfølgelig bare sende varerne retur og få dine penge refunderet - uden spørgsmål. Vi er selvfølgelig altid klar med svar og rådgivning, hvis du måtte ønske at sende dit produkt retur.\nVi er klar over, at du venter på dit produkt, og vi skruer derfor op for leveringshastigheden, så produktet kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Det betyder, at hvis din vare er på lager, så får du den leveret indenfor 1-2 hverdage. På vores webshop kan man se lagerstatus ud for det enkelte produkt, så du kan altid se, om vi er lagerførende. Du kan altid sende en e-mail eller ringe, såfremt du er i tvivl om lagerstatus eller leveringstid.\nI vores shop har du mulighed for at betale på adskillige måder. Der er frit valg blandt betalingsformer - du benytter den, der passer lige til dig. Uanset hvilken betalingsform du benytter, kan du trygt og sikkert købe hos os. Du ser alle betalingsmuligheder her. Vær opmærksom på, at betalingskort har den fordel, at det først er på afsendelsesdagen, at pengene hæves fra din bankkonto.\nHvis der opstår problemer eller spørgsmål, når du besøger vores shop, beder vi dig tage fat i os med det samme. Mellem 10-15 alle hverdage sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi er klar ved telefonen eller på e-mail til at give dig kompetent assistance med et smil på læben og i godt humør.\nVi giver dig selvfølgelig muligheden for at spore forsendelsen hele vejen til du modtager den. Når købet er helt færdiggjort, kan du efterfølgende logge ind på din egen ordreside. Her kan du følge med i, hvornår din pakke sendes afsted. I samme øjeblik forsendelsen er på vej til dig, modtager du information herom via e-mail.\nFestartikler, Gadgets, Kaffekrus, Drikke, Køkken, Gaver, Super Dad Krus, Gadgets\nDin anmeldelse af Super Dad Krus\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_gadgets path__forside path__andreafdelinger path__gadgets path__thumpsup path__superdadkrus


SNAK-stifter Frederik: Vi skal skabe sprog for venskabet | Fucking Flink\nSNAK-stifter Frederik: Vi skal skabe sprog for venskabet\nVi er venner/veninder, for… det er vi bare. Det har vi altid været.\nSådan har mange det nok med deres venner og veninder. De er der. Helt automatisk af sig selv. Det er måske en af de vigtigste ting ved et venskab: tilstedeværelsen. Men hvis et venskab, ‘bare’ er en vane, er det også svært at udfordre det. Udvide det. Ændre det.\nDet oplevede stifter af det populære spil SNAK, Frederik Svinth, også – og blandt andet derfor kastede han sig over sin idé: at skabe en måde, hvorpå vi kan komme hinanden tættere. Styrke eksisterende relationer eller skabe nye. Dermed opstod SNAK-spillet, som var med, da #VENSKABER indtog NorthSide her i weekenden.\nTJEK OGSÅ: Tur til NorthSide: Sol, smil og sniksnak\nDer var Frederik også med, og vi fik os en god snak med ham om SNAK ved #VENSKABER-installationen.\n– Grunden til, at jeg startede med at opfinde SNAK-spillet, var, at jeg i mig selv havde en følelse af, at jeg ville lære menneskerne omkring mig bedre at kende. Jeg havde lyst til at blive bedre venner med de mennesker, der var i mit liv.\n42% føler sig ensomme\n6% af Danmarks befolkning føler sig decideret ensomme, men helt op til 42# oplever periodisk ensomhed, hvor de har mennesker omkring sig, men stadig føler sig ensomme.\n– Det er ikke fordi, jeg oplevede en stor ensomhed. Det var ikke den klassiske ensomhed, for det var ikke en ensomhed, der kom til udtryk ved, at jeg ikke havde mennesker rundt om mig. Det var bare en lyst til at blive bedre til det, slog Frederik fast.\n– Jeg havde lyst til at blive endnu tættere med dem. Det, tror jeg, mange oplever. 42% føler sig ofte ensomme, og det er der ikke noget sprog for. Måske er det i virkeligheden mere end 42%, der oplever det.\nDet er altså især de 42%, Frederik prøver at komme imøde med SNAK-spillet. Det skal ses som en mulighed for at komme andre nærmere.\n– Så jeg kunne mærke, at det egentlig var ret unikt at begynde at snakke om det og begynde at skabe et sprog om det. Det der med at italesætte venskaber som noget, man kan gøre noget ved, lød det fra Frederik.\nTJEK OGSÅ: FB Greatest – uge 23 og 24\n– Og derfor tænkte jeg egentlig, at hvis vi skal gøre noget ved ensomhed end bare på et et bredt plan, skal vi til at snakke om kuren fremfor sygdommen. Vi vil alle gerne havde bedre venner, men hvordan gør man det? Der er bøger og coaching om mange andre aspekter, men venskaber er blevet forbigået. Det er sjovt, at noget, der er så vigtigt, er så uformuleret og ubeskrevet.\n– Kampagnens budskab er, at et venskab er et aktivt valg. Det, der gør, at vi bliver venner, er altid noget, vi vælger at gøre. Initiativet er et valg. Det tror jeg, vi har overset. Vi ser det som en tilfældighed, men det er noget, vi vælger at blive. Vi kan gå ind og se på, hvad vi vælger at have sammen. Man kan bestemme over det.\nEn masse at bidrage med\n– På den måde kan vi bidrage med meget mere. Det er forskelligt, hvad der gør et venskab godt, men hvis vi nu begynder at snakke om det, kan vi begynde at gøre det godt.\nEt mundheld lyder, at ens bedste venner er dem, man kan lave absolut ingenting med. Som man bare kan være med, uden der skal være en anledning. Frederik er overbevist om, at der netop skal være en balance mellem, at vi kan have det sjovt sammen og være alvorlige og sårbare sammen.\n– Og hvis den mangler, er det jo kun os selv, der kan tilføje den. Vi kan begynde at sige: Jeg synes, der skal være mere af det her, eller jeg synes, der skal være mere af det her, mente Frederik.\n– Det er sindssygt vigtigt, man bare kan have det sjovt sammen. Men der er også noget overset i, at man skal lære at tilgå sårbarheden. Så kan man begynde at se på, hvordan man kan få den ind. Vi er tit lidt berøringsangst overfor vores relationer, fordi vi ikke vil gå over en grænse.\nHos Fucking Flink mener vi, at 1 +1 = 11, når folk er sammen om noget. Der skabes noget mellem mennesker, der af og til kan være svært at definere. Deri er Frederik enig.\n– Vi begynder at skabe en fællesting, når vi snakker om venskabet. Jeg ændrer ikke på dig, men jeg ændrer på vores relation.\n– Jeg mistede fire venner på et tidspunkt, og det gjorde, at jeg blev mere proaktiv. Så jeg gik faktisk til alle mine venner på et tidspunkt og sagde: Jeg har brug for at lære dig bedre at kende. Jeg har brug for, at vi får en tættere relation. Nogle af dem var lidt afvisende, nogle af dem tog det mega meget til sig. Men der voksede noget ud af det – og det var forskelligt, hvad det var. Det er forskelligt, hvordan folk reagerede. Men det havde en effekt.\nTJEK OGSÅ: Fucking Friendly Danes: Velkommen, turister\nKlar på festival\nPå NorthSide var SNAK til stede med et hav af kortspil og de populære sniksnakkere. Det kom der et hav af interessante snakke ud af – både mellem venner og fremmede. På den kommende Roskilde Festival slår SNAK, Ventilen og Fucking Flink sig også ned.\n– Det er helt vildt sjovt at se, hvad der sker. På Roskilde er det sket tit, at to, der kender hinanden, har siddet og spillet med to, de ikke kendte. Og hos nogle af dem var det sådan, at når de havde spillet to timer, sluttede de af med at sige: Hvad hedder du egentlig? Og hvor kommer du fra? Jeg ved alt mulig om dig, men ikke, hvad du hedder, eller hvor du kommer fra.\nI SNAK spiller man et normalt slag kort, men på nogle af kortene er der et emne, som man så skal snakke om hver især. Det kan være mange forskellige ting. Nogle emner tungere end andre.\n– Det er det med at bløde lidt op. Det, der er styrken, er, at du får et tema. Det er ikke bestemt, hvad du skal tale om. Det er okay frit. Det behøver ikke gå helt ind på. det har den sin styrke i.\nPå Roskilde Festival lige om lidt kan du igen finde #VENSKABER. Vi er klar med kuglebad og hele pivtøjet for at skabe rammerne til, at vi kan komme hinanden nærmere. Både på den sjove og den alvorlige måde.\nLæs mere om SNAK\nHør mere om SNAK fra Frederik her:\nAT KLATRE I VÆLTEDE TRÆER from I DO ART on Vimeo.


Om | Københavns Radiobiograf | Danmark\nHVEM ER KØBENHAVNS RADIOBIOGRAF?\nKøbenhavns Radiobiograf er en non-profit frivillig forening drevet af 14 medlemmer, der til daglig har berøring med det danske radio, podcast og lydkunst miljø - både blandt de etablerede mediehuse og som selvstændige freelancere.\nRadio- og lydfortællinger er i løbet af de seneste par år trådt ind i en ny guldalder. Podcastmediet har gjort lydfortællingen yderst populær (igen), ved at give mulighed for at lytte hvor og hvornår, du vil.\nMen i Københavns Radiobiograf lytter vi sammen. I mørket er der plads til nærvær og koncentration, og når vi også hører naboens reaktioner opstår der et sælsomt fællesskab. Gode lydfortællinger af høj kunstnerisk kvalitet skaber empati, viden og forståelse, fordi de giver os nærbilleder fra andre menneskers liv og har en sjælden styrke til at røre os.\nPodcastens natur indbyder som regel til, at vi lytter alene\n- og det aspekt vil vi gerne udfordre med Københavns Radiobiograf.\nHVAD ER EN RADIOBIOGRAF?\nEn klassisk radiobiograf er en fælles lytteoplevelse i biografmørket, hvor du sammen med publikum lytter til kuraterede billedskabende lydfortællinger af de bedste af slagsen. Dine værter introducerer og fortæller nyttig og unyttig baggrundsviden og sørger for at du bliver ført igennem arrangementet med varme og godt humør.\nNogle aftener lytter vi ud fra et givent tema og andre gange har vi inviteret en spændende radioproducer eller lydskaber til at præsentere sine egne lydfortællinger, dokumentarer, lydpostkort og dramadokumentarer.\nEt arrangement varer typisk mellem 1,5 og 2 timer og foregår mest i mørket. Men det gør ikke noget, for du stadig din sidemand til at grine, gispe og græde, og billederne skaber du helt selv inde i hovedet.\nNB: Det kan godt føles en smule intimt, men det er fordi du får fortællinger fortalt i god lyd, så det virker som om at fortælleren er helt tæt på. Det er et særligt nærvær, som du kan opleve i fællesskab med dine medlyttere.\nLærke Soedring Nielsen - formand\nHar en master i radiodokumentar og drama fra Goldsmith University of London. Arbejder med dokumentar - interview og redigering, mix og masterering (postproduktion) og lyddesign.\nSøren Korsholm - næstformand\nNæstformand i Københavns Radiobiograf, journaliststuderende på RUC og selvstændig radioproducent. Har gennem sin tidlige karriere som postbud lyttet til lidt for meget montageradio. Og så synes han, at radio er bedst, når han griner.\nBestyrelsesmedlem og har været med i Københavns Radiobiograf siden 2017. Studerer på forfatterskolen. Et yndlingsradioværk er ’døde katte’ af Georg Larsen fra 1994.\nForeningens kasserer, arrangerer Shortdox og ad hoc opgaver. Uddannet journalist og arbejder til daglig på DR P4 København som nyhedsvært og producer. Storforbruger af podcasts - dokumentarer, satire- og fodboldprogrammer. Elsker radio, der gør ham klogere, og giver et indblik i en verden, som er de færreste forundt - både på godt og ondt.\nSelvstændig radioproducent og laver i øjeblikket portrætradio for Loud. Har tidligere været tilknyttet DR som praktikant på Radiofortællinger, har produceret en reportageserie for P1 og har en bachelor i antropologi fra KU.\nSelvstændig forfatter, journalist og lydproducent med en cand.mag. i dansk og moderne kultur fra KU. Christina faldt ind i Radiobiografens arme efter hun vandt Shortdox 2020 og har selv i mange år lyttet grådigt til alt, hvad hun kan finde af interessant lyd på både dansk, norsk, svensk og engelsk – dog med forkærlighed for P1 Dokumentärs helt særlige, og meget svenske, højtidelige og klassiske dokumentarform.\nFreelance journalist og podcastproducent. Hun elsker fortællinger, der tager kvælertag på tabuer, langsomme, intime fortællinger og legende lyddesign. Måske grænsende til det corny.\nHøjskoler, folkeskoler, radionørder eller andre interesserede kan booke os til fx:\n- Konsulent ift. undervisningsforløb med podcast\n- Oplæg om lyd og lydfortællinger\nSkriv til info@radiobiografen.dk - hvis du/I vil booke os.\nSMK, Scenekunstskolens Efteruddannelse, DR, 24Syv, Politiken, Fondet for dansk-norsk Samarbeid, Nordspråk, Dansklærerforeningen, Third Ear, Roskilde Festival, Avernax Festival, Den Hirschsprungske Samling, Gloria Biograf, Empire Bio, Bremen Teater, Imperial, Nordisk Film, Absalon, Vester Vov Vov, Designhøjskolen Højer, Vallekilde Højskole, S/H, Frederiksberg Bibliotek, Københavns Hovedbibliotek. Dansk Blindesamfund, Ofelia Plads, Det Kongelige Teater, Radio Atlas, MIRP, Third Coast, Oersaken, Oslo Podkastkino, Golden Days, CAFx, Billetto, Studio Atlant, NRK, YLE, KNR, KVF, RUV, Stockholm Radiobiograf, Munck Studios, Filt.


Crypto-News. Crypto Markeder Ser Blandede Signaler, For Det Meste Sidelæns Handel » Crypto-News\nГлавная » Altcoin Nyheder » Crypto Markeder Ser Blandede Signaler, For Det Meste Sidelæns Handel\nCrypto Markeder Ser Blandede Signaler, For Det Meste Sidelæns Handel\nTirsdag, Oktober. 23: crypto markeder fortsætte deres sidelæns tendens i dag, med en samlet markedsværdi på lidt ned i løbet af de sidste 24 timer, efter at CoinMarketCap. Markederne ser blandede signaler, som af pressen tid, hvor de fleste top mønter handel sidelæns, op eller ned ved at mindre end én procent.\nBitcoins (BTC) er mindre end en tiendedel af en procent i løbet af de sidste 24 timer, og er handel på $6,487.77 på tryk på tid. De store cryptocurrency har set små volatilitet i dag, efter at have faldet til så lavt som $6,454, mens intradag høj nåede $6,506 som af pressen tid. I form af en ugentlig visning, Bitcoin er faldet med omkring 1,7 procent, med den nuværende pris interval svingende på samme niveau som den Okt. 19.\nEthereum (ETH), den anden top cryptocurrency af markedsværdi, er op 2.95 procent i 24-timers periode, er handel på $206 på tryk på tid. De store altcoin har set sit højeste pris punkt i løbet af den uge i Oktober. 16, svarende til $210, med en ugentlig lave på $201.\nEthereum 24 timers pris diagrammet. Kilde: CoinMarketCap Ethereum Pris-Indeks\nRipple (XRP), den tredje top cryptocurrency af market cap, har lidt et mindre tab i løbet af dagen. Mønten er nede 0.52% i 24-timers periode. Omsætning på $0.453 i begyndelsen af dagen, XRP er nu handel på $0.46 ved tryk på tid. Den cryptocurrency er ned næsten 6 procent i den seneste uge.\nRipple 24 timers pris diagrammet. Kilde: CoinMarketCap Ripple Pris-Indeks\nKursværdi nåede et højdepunkt fra $211 milliarder i går, som beløber sig til $209 milliarder, som af pressen tid. I dag markedsværdi faldet til $207 milliarder, mens gårsdagens intradag lav var $208 mia. I løbet af ugen, i alt markedsværdi har været relativt stabilt, med et højt punkt, $212 mia.\nDaglige omsætning har ligget omkring $10 milliarder euro i løbet af dagen, efter den seneste stigning fra $9 milliarder Okt. 21. CoinMarketCap har afnoteret nogle lad os starte med det samlede antal af mønter, der er faldet fra 2,112 til den aktuelle 2,056.\nSamlet kursværdi ugentlige chart. Kilde: CoinMarketCap\nVeChain (EUD), de 19 top mønt af market cap, har set de største gevinster i løbet af de sidste 24 timer blandt top 20 lad os starte. Den altcoin er op 6.85 procent og er handel på $0.011, der er stadig nede omkring 0.62 procent over de sidste 7 dage.\nTidligere i dag, verdens største crypto udveksling Binance erhvervet investeringer fra et datterselskab af Singapore-baserede regering-ejede investeringsselskab, Temasek Holdings. Ifølge en officiel meddelelse, Binance udveksling lancerer crypto-fiat handel i Uganda i morgen, med den første handel par BTC/Ugandiske shillings (UGX), og ETH/UGX.\nI går, den administrerende DIREKTØR for crypto investeringer app Cirkel, Jeremy Allaire, opfordrede globale økonomier til at udvikle en koordineret regulering af lad os starte, understreger, at der er et behov for at være særlig opmærksom på regulering af den Oprindelige Mønt Tilbud (ICOs), samt crypto kursmanipulation og kend-din-kunde (KYC) politikker.


Anderledes tv bord - boligmag.dk\nAnderledes tv bord\nfeb 15 • Boligrapportagen • 3286 Views • Ingen kommentarer til Anderledes tv bord\nDet er ikke til at komme udenom at placere et tv-bord i stuen, hvis man har en kæmpe fladskærm, som ikke kan hænge på væggen. Men, det kan godt blive lidt kedeligt at købe et tv-bord, som alle andre har i deres stuer. Det er der heldigvis gode råd for, hvis du selv er (eller din bedre halvdel) en handyman. Alt der skal bruges er blot et par paller, lidt søm og maling. Mere skal der ikke til for at lave et fantastisk tv-bord, som ingen andre har. Det er specielt og passer perfekt ind i en indretning, som er præget af de nyeste trends og designs.\nRåt tv-bord af paller\nDet fede ved dette tv-bord er, at det ser råt ud i indretningen. Ikke nok med det er måden den er bygget på, ideel til at huse en masse dvd’er og andet nips. På billedet nedenunder kan du se, at det er blot er lavet ud af to helt almindelige EU-paller og helt almindelig hvid maling. Dog er det en god idé at grunde de to paller først, da der ellers vil komme brune skjolder igennem den hvide maling – og det skal jo helst gerne undgås. Fremgangsmåden for tv-bordet er ganske simpel:\nMal begge paller med en god grunder.\nMal begge paller med den farve maling, du ønsker bordet i (hvidt er super flot!). Lad dem tørre et døgns tid, så du er sikker på, at det er helt tørt.\nSæt pallerne ovenpå hinanden og søm eller lim dem sammen.\nSæt 4 hjul på under den nederste af pallerne, så den kan rykkes rundt.\nDet bedste ved at lave et tv-bord på denne måde er, at man undgår, at stuen ligner et IKEA-katalog. Det er vi jo ingen, der er interesserede i!\nDu kan finde meget mere inspiration til fede tv-borde hos Ilva.dk.\nnov 14 • 1620 Views\nokt 2 • 1492 Views\n« Fif til indretning med møbler! Imponer børnene med Sebra i børneværelset »


Levering - Barbiksen.dk\nDu har forskellige valgmuligheder ved levering af dine produkter.\nLige nu tilbyder vi følgende muligheder:\nLevering er ikke den sjoveste omkostning ved online handel, og derfor gør vi alt hvad vi kan for at sikre så billige leveringspriser som muligt. Vi tilbyder samtidig flere valgmuligheder, så du kan finde en leveringsmetode der både passer din økonomi og din deadline for levering af produkterne. Leveringsprisen dækker også over emballage om dine produkter så de sendes sikkert.\nPost Danmark uden omdeling - 29 kroner:\nHvis du vælger levering uden omdeling med Post Danmark, sender vi din pakke for kun 29 kroner til nærmeste poststed - Fragt er nemlig en rigtig kedelig omkostning ved nethandel, så vi prøver at holde den i bund. Post Danmark sender en SMS, når pakken er klar til afhentning, opgiv derfor mobiltelefonnummer på ordren\nPost Danmark med omdeling - Levering til din hoveddør\nHvis du vælger levering med omdeling, sender vi din pakke helt til din hoveddør. Denne ydelse koster 55 kroner, men så slipper du også for turen til posthuset.\nNormalt leveres varerne inden for 2-3 hverdage*, men vi sender dem selvfølgelig så hurtigt vi kan :)\n*der tages forbehold for forsinkelser hos fragtselskabet. Ordre afsendes som standard med PostDanmark til levering efterfølgende hverdag. Der tages forbehold for forsinkelse der skylde force majeure.\nHusk at du altid har 14 dages fortrydelsesret, men du skal selv betale fragten retur.\nDu skal kontakte os inden du sender produkter retur. Herefter kan du sende pakken til HPP E-commerce, Holmen 8, 4672 Klippinge\nDu skal sende pakken med posten. Har du selv hentet udstyret kan du dog også aflevere udstyret retur selv. Varerne skal returneres i væsentlig samme stand og antal, som ved modtagelsen hvis du ønsker fuld returnering af varenspris - alternativt laves en konkret vurdering af varens værdi.


Sæt nogle realistiske personlige mål og kom i mål\nBliv motiveret til at komme i god form\nHar man bevæget sig hele livet kan det føles meget mærkeligt at komme i dårlig form. At gå rundt og blive forpustet er måske noget, som man slet ikke er vant til. Man er vant til at kunne gøre alting med sin krop uden at føle nogen form for anstrengelse. At føle sig forpustet hele tiden er ikke sjovt. Heldigvis er det noget man kan ændre. Jo dårligere form man kommer i, jo sværere bliver det naturligvis at komme i god form. Motivationen er det vigtigste element her. For motivationen daler langsomt hvis man alligevel ikke kan komme i god form hurtigt. Jo længere tid man venter på at gøre noget, jo mere skal der til for at komme i god form. Det kan være med til at gøre, at man slet og ret ikke kan overskue det. Heldigvis behøver det dog slet ikke at være så svært. Så længe man starter ud med små ændringer kan man gøre en stor forskel. For ofte er det faktisk ikke de helt store ting der skal til for at man kommer i god form. Hvis blot man sørger for at gøre en lille indsats skal man nok klare den.\nSæt personlige mål og nå dem\nHar man ingen mål kan det være svært at nå dem. Derfor er det en god ide at sætte sig nogle mål. Skal man i form kan man sætte nogle mål der handler om træning. Det er altid vigtigt, at man ikke sætter nogle mål, som er for urealistiske. Sæt gode og realiserbaer mål hvis du vil i form. Hvis der er tale om mål, som ikke er svære at opnå er der større sandsynlighed for, at du kan nå dem. Derfor er det vigtigt, at du netop sørger for, at du sætter dem ordentligt. Hvis du slet ikke træner for tiden kan et mål være, at du skal træne en gang om ugen. Og her kan du vælge at definere træning meget bredt. Det kan være, at træning er alt fra et par minutters hurtig gågang til et par timers spinning. Uanset hvad er det vigtigt, at du blot definerer for dig selv hvad dit mål er.\nFor kun hvis du selv ved hvad dit mål er kan du gøre noget ved det. Efter nogle måneder finder du måske ud af, at det er for nemt et mål du har sat. du finder ud af, at du hurtigt får trænet en gang om ugen. Så kan du vælge at sætte tallet op til to. Så kan dit nye personlige mål være, at du skal ud og træne to gange om ugen. Således kan du hele tiden få mere og mere ambitiøse mål, som du dog altid kan holde.\nFind din foretrukne træningsmetode\nAt finde en god måde at træne på er vigtigt. For du skal tænke på, at det du vælger at træne er noget, som du helst skal gøre hele livet. For på den måde bliver du ved med at være i god form. Rigtig mange vælger at stille sig på på en crosstrainer. På sitet http://crosstrainerguiden.dk/ kan du lære mere om hvad det er for en maskine og hvilke fordele den har.\nFå hjælp til hverdagen med få tips\nSådan kan du sørge for julegaver til alle


Download "DEC. 2009 20. ÅRGANG NR. 4"\n2 REDAKTØRENS LEDER UDGÅR I DETTE NUMMER BESTYRELSEN Formand: Bitten Hollænder Bram Næstformand: Rasmus Hachmann Kasserer: Pia Brix PR minister: Mike Pedersen Redaktør: Karina Skovgaard Sportsminister: Nicolas Jørgensen Bådformand: Søren Svendsen Barformand: Nanna Munch Arentsen Barnæstformand: Louise Foged Larsen Annoncer, kontakt: Bitten Hollænder Bram INDHOLD Fra rektors kontor, december Vi gamle kan også brænde varme De skibsofficersstuderendes landsråd og forretningsudvalget Morfar Brevkasse Hvordan er det at være selvejer? Job på vindmølleskib Nyansættelse Bente afløser Bente Bente Nielsen den nye Bente i Kursusafdelingen Rigtig hyggelig Travalje-dag i Svendborg i september For alle søfolk Danske skibsofficerer skal på det globale marked Til Patagonien via Påskeøen Helsingør Brand- og Dykkerskole 5 dages kurser for: Navigationsskoler Maskinmesterskoler Grund STWC 95 Brandleder STWC 95 Genopfriskningskurser Forsidebillede:»Nina Bres«af Fåborg ankommer sin nye hjemhavn for at blive til»vega«af Marstal. Foreningen har træffetid tirsdag og torsdag fra kl til Al stof til næste nummer skal være redaktionen i hænde senest d. 15. februar Al gengivelse fra bladet, hvadenten det er i uddrag eller i fuld længde, er kun tilladt med redaktionens tilladelse. Indlæg i bladet dækker ikke nødvendigvis redaktionens holdning. OPLAG: 1400 EKSEMPLARER MARK & STORM GRAFISK A/S 5960 MARSTAL Sidste frist for indlevering af stof til næste nummer er 15. FEBRUAR 2010 Sendes til 2 MARNAV METROPOLITAN\n3 FRA REKTORS KONTOR, DECEMBER 2009 Af Søren Vestergaard Med en særdeles blæsende novemberdag uden for mit vindue er det lidt svært at huske tilbage på en egentlig god eftersommer. Men det var det faktisk også for skolen. De mange studerende har gjort at personalet i hvert fald ikke har kedet sig. De fleste klasser er fyldt rigtig godt op og et af de allermest opmuntrende budskaber er, at vi indtil nu ikke har mistet en eneste af 1. års Hfeleverne. Det er helt usædvanligt og vi tilskriver det i hvert fald delvis den indsats som vores»skolemor«helen gør for at holde de unge til ilden. På navigatøruddannelserne ser det også fint ud 3. semester på sætteskipperuddannelsen er det eneste hvor der ikke er fuldt hus, og det vil selvfølgelig betyde at vi ikke får så mange sætteskippere færdige her til jul. Til gengæld får vi formodentlig et stort hold færdige skibsførere. Til januar ser det ud som om alle klasser bliver godt fyldte, idet startholdene til kyst- og sætteskipperuddannelsen bliver store, ligesom skibsførerklasserne også er fyldt op. Kursusafdelingen har haft lidt svingende tilgang i efteråret, men det ser ud som om afmatningen lige efter sommerferien bare var en statistisk tilfældighed, idet de sidste par måneder har budt på travlhed, med kurser over det meste af verden. Afdelingen har bl.a. igangsat et nyt simulatorkursus»anti-piracy training«. E-learning afdelingen har fået godt gang i afsætningen og har bl.a. en masse arbejde med Dansk Sølov for Udenlandske Officerer. Dette skal naturligvis ses i lyset af at flere danske redere har valgt at ansætte flere udlændinge, men også i lyset af en forholdsvis stor indflagning til DIS af skibe med udenlandske officerer. De danske rederes beslutninger om at udskifte en del officer med udlændinge er i den sidste ende selvfølgelig ikke noget positivt for vores branche eller for vores studerende, men internationale meldinger om fortsat mangel på navigatører især i tankskibsbranchen giver trods alt grund til en vis optimisme især hvis man kan få løst de skatteproblemer, som gør, at en dansk officer får mindre ud af sin hyre i udenlandske skibe end han/hun gør under DIS. Endnu en gang er semesteret suset af sted og vi er snart i gang med det næste. God jul. Bliv passiv medlem af Marstal Navigatørforening KONTINGENT: 150 KR. ÅRLIGT M. H. Simonsen I GÅR, I DAG, I MORGEN Har du lysten, har vi skibet MARNAV METROPOLITAN 3\n5 VI GAMLE KAN OGSÅ BRÆNDE VARME Af Søren Vestergaard I forbindelse med generhvervelse af sønæringsbevis blev Sven Mathiesen og jeg endnu en gang sendt på 5 dages brand- og brandlederkursus. Det er 5 år siden vi sidst blev udsat for dette og tilsyneladende har man i mellemtiden besluttet sig for at lave alt på røgdykkerbanen smallere og samtidig gøre et eller andet ved røgdykkerudstyret så der ikke mere er rigelig luft. Vi startede i fin stil i teorilokalet sammen med et hold»generhververe«lidt oppe i årene og et hold friske unge mennesker fra Nyborg Søfartsskole. Teorien gav ikke de store problemer og heller ikke den praktiske brandslukning og røgdykning gav anledning til andet end lidt jammer over dårlig kondi og deraf følgende svedeture. Men tirsdag kom ugens højdepunkt røgdykkerbanen i en 40 container. Banen er indrettet som en slags forhindringsbane, hvor man kommer containeren langs fire gange altså i alt ca. 160 på knæ, r.. og albuer og jeg skal da lige love for at vi blev konditestet. Sven, som jo er en ganske ung mand kom igennem uden de helt store problemer, men han skulle jo have mig med. Min egen luftflaske lignede en frosset colaflaske og det var ikke bare sådan at den begyndte at fløjte den holdt også op igen, så resten af turen måtte foregå uden at have lungeautomaten i. Nå igennem kom vi da puh ha men da jeg vel hjemme i Marstal igen fortalte min søn, at det ville jeg altså ikke udsætte mig selv for igen om 5 år så var svaret»det sagde du også for fem år siden (hukommelsessvigt?) og i stedet for kunne du jo bare træffe den beslutning, at om fem år vil du være i form til det!«. Det tænker jeg så over. Resten af kurset medførte ikke store problemer og i modsætning til når vores unge studerende er på kurset, så var der ikke på vores»gammelmandshold»nogen klager over for megen ventetid vi nød den. Det kan selvfølgelig diskuteres om»konditesten«i containeren er relevant for branduddannelsen, men det er i hvert fald altid sjovt at slukke lidt ild, og nu har jeg så fem år mere til at tænke over om det her var sidste gang. SKIBSFØRER SINGLE PURPOSE Vejen til skibsførerpapirerne kan stadig gå uden om maskinrummet! Gammelmandsholdet. Foto: Louise von Elling. Nyborg Søfartsskole. Forudsætninger: enten sætteskippereksamen»gammel«styrmandseksamen juniorofficerseksamen En del af uddannelsen kan gennemføres ved fjernundervisning Marstal Navigationsskole Tlf MARNAV METROPOLITAN 5\n6 MARSTAL NAVIGATIONSSKOLE KURSUSPLAN - ÅBNE KURSER 2010 A: Specialkursus for olie- gas- og kemikalietankskibe, 1. del (4 dage). Starter: 11. januar - 1. marts april - 7. juni - 9. august september - 8. november, Pris kr ,- B: Specialkursus for olietankskibe, 2. del (Oil Tanker Operation) (4 1 /2 dag). Starter: 18. januar - 8. marts - 3. maj juni august september november. Pris kr ,- C: Specialkursus for kemikalietankskibe, 2. del (Chemical Tanker Operation) (4 1 /2 dag). Starter: 25. januar marts maj juni august september november. Pris kr ,- D: Specialkursus for gastankskibe, 2. del (Gas Tanker Operation) (4 dage). Starter: 12. april oktober. Pris kr ,- Tankrensning med råolie og inertgas (Crude Oil Washing) (2 dage). Starter: 1. februar oktober. Pris kr ,- Transport af farligt gods i tørlastskibe (2 1 /2 dag) og i færger (3 dage). Starter: 8. marts juni september december. Pris tørlastskibe kr ,- Pris færger kr ,- Transport af farligt gods i færger for skibsassistenter (2 dage). Starter: 26. april - 3. november. Pris kr ,- Chemical Tanker Opdatering (MARPOL refresher) (2 dage). Starter: 15. februar oktober. Pris kr ,- Arbejdsmiljø ( 16) (3 dage). Starter: 1. februar maj september november. Pris kr ,- HEAVY LIFT (2 dage). Starter: 17. februar - 6. september. Pris kr ,- Sikkerhedskursus for værftsfolk/skibsreparatører (1 1 /2 dag). Starter: 26. maj. Pris kr ,- Commercial Tanker Operation (2 dage). Starter: 22. marts - 4. oktober. Pris kr ,- Marpol Annex II for surveyors (2 dage). Starter: 26. maj. Pris kr ,- Ship Security Officer (SSO) (2 dage). Starter: 19. april maj - 1. november november. Pris kr ,- Dansk søret for udenlandske seniorofficerer (2 dage). Starter: 4. februar - 3. juni september - 2. december. Pris kr ,- Dansk søret for udenlandske seniorofficerer plus Arbejdsmiljø 16 (5 dage). Starter: Kontakt kursusafdelingen for oplysninger. Pris kr ,- Vessel Technology (2 dage). Starter: Kontakt kursusafdelingen for oplysninger. Pris kr ,- Incident Investigation and Analysis (2 dage). Starter: 7. april - 4. november. Pris kr ,- GMDSS (GOC) (10 dage). Starter: 8. februar - 1. marts maj august - 6. september - 8. november. Pris kr ,- GMDSS (GOC) Fornyelse/genopfriskning af certifikat (5 dage). Starter: 7. juni november. Pris kr ,- ROC: (5 dage). Starter: 25. januar april - 1. november. Pris kr ,- ARPA kursus (4 dage) (max. 6 deltagere). Starter: 25. maj november. Pris kr ,- Ice navigation (4 dage) (max. 9 deltagere). Starter: 6. april august - 6. december. Pris kr ,- ECDIS kursus (4 dage) (max. 10 deltagere). Starter: 25. januar april - 2. august oktober. Pris kr ,- Ship Handling i Simulator (3 dage) (max 9 deltagere). Starter: 25. januar april august december. Pris kr ,- Search and Rescue (SAR) (3 dage) (max 9 deltagere). Starter: 14. juni september. Pris kr ,- Bridge Resource Management (Bridge Team Management) i Simulator (3 dage): (max 9 deltagere). Starter: 18. januar - 8. marts - 7. juni - 9. august - 1. november. Pris kr ,- Ship Handling i simulator kan kombineres med et Bridge Resource Management genopfriskningskursus (4 dage) (max 9 deltagere). Starter: 25. januar april august december. Pris kr ,- Anti-piracy in simulator (2 1 /2 dage) (max 9 deltagere). Starter: 21. juni. Pris kr ,- Assessment af udenlandske skibsofficerer Pris DKK hvis assessment afholdes i Mar stal Generhvervelse af Sønæringsbevis Hvis der ønskes undervisning i forbindelse med generhvervelse faktureres 450 DKK/time. De nævnte priser er inklusive materialer og kaffe med brød på skolen. Der tages forbehold for prisændringer. Der tillægges ikke moms på ovenstående priser. Tilmelding kan også ske via adresse: Kursusplanen holdes løbende opdateret på Kursusafdelingen direkte: Tlf MARNAV METROPOLITAN\n7 DE SKIBSOFFICERSSTUDERENDES LANDSRÅD OG FORRETNINGSUDVALGET Af Betina S. Kongaa, 4. Semester. Dette for at gøre opmærksom på de skibsofficersstuderendes landsråd, det vi i daglig tale kalder SOL. Ligeså snart man er tilmeldt en af de maritime skoler er man automatisk en del af SOL. Det gælder også når man sejler i praktik perioder. Nogen vil sikkert spørge, hvad laver SOL og svaret kommer her. SOL skal arbejde for de skibsofficersstuderendes uddannelsesmæssige, økonomiske og sociale forhold overfor uddannelses-institutioner, offentlige myndigheder, arbejds - givere, virksomheder og foreninger. SOL arbejder også med at koordinere og styrke samarbejdet mellem de studerende på skolerne og dem der arbejder ude i skibene. SOL holder landsrådsmøde mindst 2 gange om året. På dette landsrådsmøde bliver der debatteret hvad skolerne mener der skal arbejdes med i det kommende semester. På landsrådsmødet bliver der også valgt et forretningsudvalg, som kan træffe be - slutninger på SOL s vegne i form af resolutioner, udtalelser eller forslag til at iværksætte aktiviteter. Forretningsudvalget diskuterer de emner der bliver snakket om på skolerne eller mellem eleverne, som er vigtigt for skibsofficersstuderende. Der var landsrådsmøde i Svendborg den 23. sep - tember. Dette var der ikke reklameret specielt meget for på vores skole, og der blev ikke givet nogen god information om hvad SOL egentlig laver. Men vi var 8 fra Marstal, der tog til møde i Svendborg og der mødte også to personer op fra Skagen Skipperskole. SIMAC virkede glade for at se interesse fra de to andre navigationsskoler. Det var også første gang i lang tid at Marstal og Skagen var repræsenteret. Selvom det måske har virket for nogle som om at SOL kun handler om de duale, så er det for os alle sammen. Og det er vigtigt at alle skoler er repræsenteret. Til landsrådsmødet valgte Marstal to personer ind i forretningsudvalget. Det er Ras mus Hachmann fra 2. Semester og undertegnede. Vi var til det første møde i forretningsudvalget den dag A.P. Møller Mærsk meldte ud, at de vil afskedige 170 danske officerer, så vores møde handlede meget om, hvad der skulle ske i fremtiden med rekruttering og hvordan jobsituationen vil blive. Der bliver altid lavet referat af møderne. Disse referater kan ses på Søfartens Lederes hjemmeside. Vi vil også hænge referaterne op på skolen og informere om det til onsdagsmøderne. Da SOL er de studerendes talerør til resten af den danske ma ri - time verden er det vigtigt at vi bliver hørt. Det gør vi blandt andet ved at have en repræsentant i søfartsstyrelsens uddannelsesråd, SOL s formand har en observatørpost i maskinmesterforeningens bestyrelse, SOL har en post i de studerendes landsråd i maskinmester forening regi og SOL anbefaler kandidater til de studerendes plads i Søfartens Lederes bestyrelse. Dette var bare en kort infor - mation. Da det er vores fremtid og de næste der kommer på skolernes fremtid, mener jeg er det er vigtigt at vi får gjort noget ved ting som ikke er i orden. Så hvis I har noget I mener vi skal diskutere på forretningsudvalgsmøderne så kom endelig og sig det til enten Rasmus eller undertegnede. Støt vore annoncører - de støtter os! SØASSURANCEFORENINGEN»ÆRØ«GS Skolegade 1 DK 5960 Marstal tlf Fax ALLE TYPER SKIBSFORSIKRINGER NU OGSÅ LYSTBÅDE»ÆRØ«s spændende historie er beskrevet i 150 års jubilæumsbogen»ved fælles hjælp«den kan købes på Marstal Søfartsmuseum. LEGATER Marstal Navigationsskoles Uddeler hvert år kr. i direkte støtte til Legat: studerende og deres aktiviteter. Legatet uddeles ca. 1. april og 1. oktober. EOS Legatet: Et legat som er stiftet af anonyme givere i Marstal. Legatet udlodder ca kr. pr. år og uddeles i foråret. P. E. Pålssons Mindelegat: Legatet uddeler hvert år ca kr. i maj. P. N. Lauridsens Legat: Uddeler 1 portion à kr. hvert år i maj. Søfartens Skolelegat: Uddeler kr. i en eller flere portioner i november. Kraemers Legat: Uddeler 2-3 portioner à kr. hvert år i november. I alt uddeles altså over kr. til de studerende hvert år. MARNAV METROPOLITAN 7\n8 MORFARS BREVKASSE Morfars brevkasse har været med i bladet i et stykke tid nu og derfor vil jeg opfordre jer til at skrive til Morfar hvis I skulle have et spørgsmål som I gerne vil have svar på. Morfar kan svare på næsten alt og det kan jo være at du er heldig og at det netop er dit spørgsmål der kommer med i bladet. Spørgsmålene sendes til Kære Morfar. Jeg har igennem flere søvnløse nætter og mange timers googleri et stadig uløst problem, som jeg selvfølgelig håber, at du som alvidende orakel kan hjælpe med. Hvad søren er forskellen på en»squish«og en»skvat«i forbindelse med»lidt mere«af en drikkevæske (mælk, kaffe, snaps mm.)? Jeg har mødt flere sømænd, som bruger udtrykkene forskelligt, men aldrig forstået forskellen i brugen.. Kan du hjælpe? Keld Kære Keld. Her har vi fat i noget af det som har optaget mig meget gennem nogle år. Jeg er nødt til at starte med a rette dig lidt, det hedder en»skwis«. Faktisk ligger svaret lige for;»en Skwis«bruges i forbindelse med alkoholiske drikke,»en skvat«er i forbindelse med alle andre væsker der bruges i levnedsmiddelsammenhæng. Der er mange andre interessante måleenheder, selvfølgelig mest i det nordvestlige hjørne af Jylland hvor man jo som bekendt skal finde sandheden. En enhed som»17 drower«(drå- ber, Morfar) er meget mindre end både»skvat«og»skwis«, faktisk me - get tæt på ingenting.»en slant«er nærmest det samme som en deciliter. Hér er det interessant at»slant«og»slump«er så nært beslægtede.»en bette jen«er præcis 2 cl, og bruges jo nærmest internationalt, primært i værtshusbranchen. Når man taler om kopper, f.eks. i forbindelse med kaffe, er der et sjovt fænomen der gør sig gældende.»en halv kop«bliver ofte fyldt lige så meget som en hel. Det samme gør sig gældende i England hvor undertegnede ved flere lejligheder er gået i byen for at få en enkelt pint (568 ml.) øl, og er kommet vaklende hjem adskillige liter senere, uden at have taget notits af at glasset er blevet fyldt op. Det nære slægtskab imellem England og Vestjylland fornægter sig altså heller ikke her. Jeg håber det var svar på dit spørgsmål, ellers hører jeg sikkert fra dig igen. Hej Morfar Nu har jeg sådan et job der består af at fodre nogle sømænd af (læs mad-orgler). Til dette formål er et af mine foretrukne redskaber en stegepande. Den - ne stegepande er ikke den gode gamle af typen som din frue bruger, altså mormors, men derimod en high speed deluxe teflon belagt eva trio pande. Til min store forbavselse kan jeg vælte de mærkeligste ting ned i den pande og de hænger bare aldrig fast. Så nu kommer spørgsmålet hvordan hænger denne belægning fast på panden når nu al ædelsen utroligt nok kommer af? Med væmmelig hilsen Søkogeren MARSTAL TLF FAX Bliv passiv medlem af Marstal Navigatørforening Hej Koger. Endelig skete det jeg har frygtet i alle mine år som brevkasseredacteur. Det umulige spørgsmål! Jeg aner ganske simpelthen ikke hvordan det foregår, og har heller ikke nogen i min omfangsrige omgangskreds eller andre netværk jeg kan spørge. Jeg må vist give fortabt, ligesom hvis du havde spurgt mig om hvorfor der kun er ét monopoltilsyn. I forbindelse med teflon og pander, har jeg dog hørt en teori om at teflon er et stof der opstår naturligt i forbindelse med pander. Med alderen lader det til at de fleste menneskelige pander mister evnen til at få ting til at hænge ved. Her tænkes der både på hukommelsen, og også på hårets tilsyneladende forringede vedhæftning med årene. Dermed mener nogle at det er bevist at hvis man bare lader en almindelig pande blive gammel nok, bliver den automatisk belagt med teflon. Jeg er ikke klar over om der er nogen forskning der binder de to fakta sammen, men undersøger det gerne nærmere hvis du skulle være interesseret. Jeg er ked af at jeg ikke kan hjælpe, men er altid åben overfor andre spørgsmål. De varmeste hilsner Morfar. Kære Morfar. Hvordan fiser man i en hornlygte? Og hvad er en hornlygte? Er det noget man hænger på køer? Kærlig hilsen. Joan, 34 år Kære Joan. Tillad mig at starte lidt bagvendt. En hornlygte er en lygte med sider»ru - der«af horn. Det er ikke noget man kan erhverve i en hvilken som helst forretning i dag, men før var de meget almindelige. Som lyskilde brugte man tællelys, på den tid også kaldet»fis«. Et tællelys giver ikke ret meget lys fra sig, derfor menes det at udtrykket er kommet til at symbolisere en ubetydelighed. Så vidt jeg har kunnet læse mig til, kan man sagtens hænge en hornlygte på en ko, blot man tænker over brandfaren. Jeg vil foreslå forenden, da det vist er der gasmængden er mindst. Hvordan man rent fysisk fiser i en hornlygte, er vist meget individuelt. Afhængig af anatomi og vægtklasse skal der formodentlig bruges et antal hjælpere hvis det skal blive en succes. Skriv igen hvis der er mere du vil spørge om! Venlig hilsen Morfar 8 MARNAV METROPOLITAN\n9 BLIV NAVIGATØR på Marstal Navigationsskole I JANUAR OG AUGUST STARTER FØLGENDE UDDANNELSER PÅ MARSTAL NAVIGATIONSSKOLE: Kystskipperuddannelse: Uddannelsen varer 1 /2 år og berettiger til SU. Optagelsesbetingelser er 18 måneders sejlti d. Styrmandsuddannelse: Uddannelsen varer 1 år ( 1 /2 år hvis man i forvejen er kystskipper). Med styrmandseksamen kan man fortsætte 1 /2 år til sætteskippereksamen og derefter til skibsføreruddannelsen. Optagelsesbetingelser: 18 måneders sejltid som skibsassistent samt folkeskolens 10. kl. prøve samt yderligere 2 års relevant erhvervserfaring og minimum 25 år gammel. Uddannelsen berettiger til SVU, som svarer til højeste dagpengesats. Sætteskipperuddannelse: Uddannelsen til sætteskipper varer 1 1 /2 år ( 1 /2 år hvis man har styrmandseksamen, 1 år hvis man har kystskippereksamen). Med en sætteskippereksamen kan studierne fortsættes på Marstal Navigationsskole og på 1 år kan man læse til skibs fører. Optagelsesbetingelser til sætteskipperuddannelsen er 18 måneders sejltid som skibsassistent eller 12 mdr. som styrmandsaspirant samt folkeskolens 10. kl. prøve. Uddannelsen er SU-berettiget. Skibsføreruddannelse: Uddannelsen varer 1 år. En del af uddannelsen kan gennemføres ved fjernundervisning. Uddannelsen er SU-berettiget. Optagelsesbetingelser: enten sætteskippereksamen,»gammel«styrmandseksamen, juniorofficerseksamen eller Gode muligheder for legater Mere information kan fås ved henvendelse til Marstal Navigationsskole eller internet: MARSTAL NAVIGATIONSSKOLE Ellenet Marstal Telefon MARNAV METROPOLITAN 9\n10 Marnav Metropolitan bringer nu sidste afsnit af skibsfører Heine Hestoy s lille føljeton om at være»selv - ejer«i coasterfarten. I den første artikel berettede Heine om opstarten, hvor Heine og en makker købte part i coasteren»arrebo«fra Efter»Arrebo«fulgte en periode med det gode skib»barbara,«som nu også er solgt fra og erstattet af det foreløbige sidste skib Vega God fornøjelse HVORDAN ER DET AT VÆRE SELVEJER? 3. del. Salget af Barbara trak i langdrag på grund af manglende finansiering, og vi beholdt derfor skibet for at sejle de sidste penge ind. I mellemtiden havde undertegnede og Boye Kromann væ - ret til forhandlinger i Faaborg om køb af»nina Bres«. Efter en uges tid fik vi det svar, at gamle Kaptajn Nielsen havde accepteret vores tilbud på 5,1 millioner danske kroner og vi kunne overtage skibet i starten af februar Skibet anløb Randers i slutningen af januar og jeg sejlede med til Mar - stal, hvor vi skulle skifte besætning og bringe formalia i orden. Nyerhvervelsen skulle naturligvis fremvises for byens befolkning.»nina Bres«var bygget på Cietas værftet i Hamburg i 1975 med en dødvægt på 1500 tons og senere forøget til 2375 tons. Skibet var 75 meter langt og 12 meter bredt med én lang luge. Motoren var en MAK diesel på 971 KW og således en betydelig fremgang i forhold til vores tidligere tonnage. Handelen skulle naturligvis foregå på behørig vis, og Nielsen og Bresling kom derfor til Marstal sammen med deres underdirektør Schneistrup, som havde været ansat i rederiet i adskillige år.»vega«af Marstal. På det tidspunkt var Bresling 82 år og Nielsen 96. Et par statelige herrer omgærdet af stor respekt efter mange år i branchen og man skulle tage sig i det for ikke at stå ret i deres nærværelse. Underskrift af dokumenterne foregik efter en fast procedure omkring et rundt bord på et af kontorerne i Fionia Bank i en særdeles afslappet atmosfære. Nielsen skrev øverst til ven - stre, Bresling øverst til højre, Schneistrup nederst til venstre og derefter vi andre dødelige, direktøren i banken, Boye Kromann og jeg. Efter underskift gik turen ned på Hotel Marstal til spisning, hvor vi blandt andre havde inviteret museumsinspektør Erik Kromann, der kunne fremvise en mønstringsliste fra et af deres gamle sejlskibe, hvor Nielsen havde været mønstret som jung - mand for generationer siden. Man følte sig privilegeret over at sidde sammen med en sømand, der kunne berette om oplevelser, som lå næsten 80 år tilbage i tiden. Samme aften blev skibet velsignet af Marstal Småborgerlige Sangfor - ening ved indtagelse af betydelige mængder øl og røde pølser. Dagen efter gik vi i gang med at klargøre skibet og udbedre de punkter, som vi var enige med Nielsen og Bresling om. Ny besætning skulle påmønstres og auditeres i ISM og ISPS. Til overlevering havde vi lånt styrmand Troels Kaas Pedersen og en mester fra Bresling, som skulle sejle med os i fjorten dage. Glædesrusen ved købet af vores fine skib lagde sig dog hurtigt. Skibet var klasset i selskabet med det fransk klingende navn, som vi kendte fra perioden med»arrebo«. Lederen af Fredericia afdelingen havde åbenbart fået nok af skibet, som havde været under hans vinger i 32 år, så han meddelte telefonisk, at vi var smidt ud af klassen. Simpelthen. Katastrofestemningen bredte sig hurtigt. Her stod vi med vores nyerhvervelse, papirerne var underskrevne, besætningen ved at på mønstre næsten klar til afgang med et skib, som snart ville være uden klasse og dermed usælgeligt og ikke i stand til at sejle de gode fragter. Konsekvenserne var nærmest uoverskuelige. Boye Kromann og jeg har dog aldrig været handlingslammede, så efter at have sundet os lidt søgte vi om audiens og fik foretræde i Fredericia, hvor vi fik en time til at forelægge vores sag eller sagt på godt dansk»hælde vand ud af ørerne«. Udtrykket»Skrankepave«strejfede mig et par gange under mødet som foregik i en støvet atmosfære. Skibet havde været tilbageholdt et par gange i Nielsen og Breslings regi, så man så salget som en kærkommen lejlighed til at komme af med den. Men hvis vi lovede bod og bedring ville man lade nåde gå for ret og give os en mulighed for at bevise, at vi kunne drive et skib på behørig vis, hvilket vi naturligvis så os i stand til efter mange år i branchen. En af betingelserne for at beholde skibet i klassen var, at efter navneskifte og udstedelse af rene papirer til sælgeren, skulle skibet synes på ny af de samme inspektører. Vi indvilgede selvfølgelig. På det tidspunkt var jeg i stand til at sælge min egen bedstemor for at komme ud at sejle. Hvad navnet angår, skulle skibet 10 MARNAV METROPOLITAN\n11 have heddet»ingrid«, opkaldt efter min mormor, min farmor, min søster og naturligvis enkedronning Ingrid. Valget af navnet»vega«var en ren tilfældighed og senere gik det op for mig, at et utal af skibe bar samme navn, samt prinsgemalens gravhund, så det havde trods alt en snært af det royale. Syn nummer to foregik i en munter atmosfære, set fra de to inspektørers side. Mens de ca. 40 nye punkter, der dukkede op, blev hastigt nedkradset på et stykke kvadreret papir revet ud af en regneblok, forsømte især den ene af inspektørerne ingen lejlighed til personligt at kommentere skibets tilstand og mine kvalifikationer. Men målet helliger dog midlet, så man leger med. Ved sådanne lejligheder forestiller jeg mig selv som helten i en dårlig B-film, der altid får skovlen under skurkene. Det skal bemærkes, at ingen af de tre nævnte herrer længere er ansat i selskabet med det fransk klingende navn. Skibet blev overtaget den 9. februar 2007 og den 13. stævnede vi ud fra Marstal for at laste pig iron i Rostock. Vi var godt bemandede. Fire mand var udstyret med skibsførereksamen da to af vores nye matroser fra Fær - ørerne også havde papirerne i orden, men manglede sejltid med fragtskibe. I maskinen havde vi Breslings ekstra mester samt min tro støtte fra»barbara«, Preben Kruhøffer og som supercargo Troels Kaas Pedersen, sam - men med min mangeårige styrmand Poul fra Færøerne. Den sidste af skibsassistenterne var Jacob Kromann, som havde sejlet længe med»barbara«. Jacob var en spøgefugl og lavede en fin snemand, der skulle er - statte ham som ISPS vagt ved gangvejen. Efter Rostock gik vi til Kalundborg for at laste en stor kabeltromle på dæk, 6 m bred og 8 meter høj med en vægt på 80 tons, som også skulle til Rotterdam. Så var vi på banen igen, men det kløede lidt i mavesåret inden begge dele var afleverede, da vejret på denne årstid var dårligt som sædvanligt. Omstyringen fra frem til bak på»vega«havde en periodisk fejl, som gjorde at en ud af hundrede gange kunne skibet ikke bakke uden først at have foretaget en ekstra frem-manøvre. Dette resulterede i at lodserne mange gange udførte mystiske danse og besværgelser når vi slog frem i stedet for bak. Fejlen blev fundet og udbedret, Heine på broen af sit nye skib. dog først efter at vi havde bakket ind i et fiskeskib og en arbejdsbåd på et værft i Pasajes i Spanien, hvor vi dog nåede at smide ankeret i sidste øjeblik inden det gik helt galt. Det resulterede i et døgns tilbageholdelse, hvor vi blev afhørt af ikke mindre end 10 forskellige personer der spurgte om nøjagtigt de samme ting. Det må have været en af lodsens dårlige dage, idet han samme eftermiddag var udsat for en lignende situation med et skib, der ikke ville bakke, men også var nødt til at ankre midt i havnen. Han var nærmest selvlysende af raseri, da han selv smed lodslejderen ud og forlod skibet. Jacob Kromann i lasten på»vega«. Pasajes på nordkysten af Spanien har en meget smal og farlig indsejling især ved nordlig storm og kuling. Et par måneder efter vores anløb blev en coaster kastet op på klipperne og brækkede midt over. På mirakuløs vis kom hele besætningen uskadt i land. På grund af skibets historie og alder var interessen for os stadig omfattende og efter 20 måneder kunne jeg konstatere, at vi var synet ved 11 lejligheder af 30 forskellige mennesker fra mange instanser, så kom ikke her og påstå, af man ikke stifter nye bekendskaber til søs. Men alt går jo over med tiden. Som H. C. Andersen så viseligt udtalte: MARNAV METROPOLITAN 11\n12 ISPS vagten på»vega«altså ham til højre!»man skal igennem så gruelig meget ondt for at det skal blive godt«. Som tidligere nævnt, køber man altid katten i sækken når det drejer sig om second hand tonnage, og dette køb var heller ingen undtagelse, så der skulle sejles stærkt for at tjene penge til klasning og forbedringer af skibet. Heldigvis var fragtmarkedet udmærket og vi sejlede de mange millioner ind der var nødvendige for at bringe skibet op på den nødvendige standard. Vores fragtområde var stadigvæk det traditionelle med Nord- Øster - søen som første prioritet med et par afstikkere blandt andet til Tuzla i Tyrkiet med en hovedmotor til et værft og vindmøllevinger til Sicilien. En fin rundrejse med salt til Island blev det også til.»vega«viste sig at være et fint søskib, men når dog aldrig op på siden af»barbara«, vi fik dog testet skibet i den værste storm jeg nogensinde har oplevet på rejse fra vestkyst Skotland til Færøerne hvor vi 70 sømil nord for Hebriderne røg ind i det som Englænderne beskedent kalder»violent storm«efter 12 timers kamp i et område som er meget uforudsigeligt på grund af varierende dybder og stærk strøm nåede vi at opleve søer på op til 20 meter og kunne hverken sejle den ene eller anden vej. Det var en god fornemmelse da vi endelig var i stand til at vende om og smide krogen i en bugt på de ydre Hebrider. Vores befragter Boye Kromann, som er en af de bedste i branchen, har sin del af fortjenesten da vi i sidste regnskabsår kom ud med et overskud på 1,6 millioner. Men træerne vokser som bekendt ikke ind i himlen. Bedst som det gik på de høje nagler i et formidabelt fragtmarked væltede det hele, og vi røg ind i den værste krise i nyere tid. Besætningsmæssigt har vi stadig holdt på danske officerer. Dæksbesætningen er nu en blandet forsamling af danskere og søfolk fra Tuvalu, en lille øgrupe tæt på Fiji befolket med verdens bedste søfolk. Deres bedste repræsentant Soli bor henne i Ommel og har lagt hus til mange af hans fæller, blandt andet hans nevø Makaata, som gjorde øen usikker da han var i land for at få installeret en ny tand, som røg ud ved et uheld, da vi åbnede luger. Han gjorde sig bl.a. bemærket ved at fragte sit keyboard rundt på onklens knallert til forskellige etablissementer på øen, hvor han insisterede på at optræde. Han er for øvrigt en udmærket sømand, ligesom sin onkel og efter en kort ferie på sin hjemø Nanumea, som er ved at synke i havet møder vi ham nok snart igen. Vores skib er i øjeblikket på vej til Trinidad med et lyslederkabel, lastet i Nordnorge og vi har forhåbentlig en returlast fra Venezuela til Kanarie - øerne og Bilbao. Markedet er ikke særlig godt, men vi håber på at overleve i fremtiden, selv om vi i øjeblikket sejler med røven i vandskorpen. Nina Bres ankommer Marstal for at blive til»vega«. 12 MARNAV METROPOLITAN\n13 JOB PÅ ET VINDMØLLESKIB Af Inge Østergaard Jensen Da jeg blev færdig på Marstal Na - vigationsskole lovede jeg at skrive en lille artikel til bladet når jeg engang fik et job. Nu har jeg så fået et job og har haft et par udmønstringer så det må være på tide at holde hvad jeg har lovet. Jeg er blevet styrmand på et vindmølleskib. Når man kommer som grøn styrmand er der mange ting at holde styr på. Til at starte med var jeg meget stresset og troede aldrig jeg ville få styr på det hele. Jeg er stadig lidt stresset,men jeg er da ved at have styr på det meste nu. For tiden sætter vi vindmøllepark nr.2 op på Horns Rev som kommer til at bestå af 91 vindmøller ialt. Det er imponerende at se hvordan de forskellige mølledele bliver løftet op og sat samme til en hel vindmølle. En vindmølle består af 4 dele. Et bundtårn, et top tårn, et maskinhus og en rotor. Vi har plads til 3 møller ombord. Ironisk nok må det ikke blæse for meget når de skal sættes op. Men hvem sætter vindmøller op et sted hvor det ikke blæser! Så vi holder godt øje med vindmåler og div. vejr - meldinger. Der må heller ikke være for meget sø for så kan vi ikke jacke up. Når vi er jacket up består mit job bl.a. i at justere benene i.h.t. tide - vandet. Trykket på benene må hver - ken være for højt eller for lavt. MARNAV METROPOLITAN 13\n14 EBBES BÅDEBYGGERI du KAN LIGE NÅ DET! DUSØR: Gamle elever, som skaffer en ny, kan opnå en dusør på kr. EBBES BÅDEBYGGERI OG SEJLLOFT MARSTAL DANMARK NYBYGNING SEJLMAGERI REPARATION KRAN 32 T BÅDHALLER YACHT SERVICE STOR MEGIN DIESEL - BENZIN Ebbes Bådebyggeri H. C. Christensensvej 5 - Marstal - Tlf Fax Kystskipper, Styrmand, Sætteskipper, Skibsfører Uddannelserne starter 11. januar 2010 Maritim forberedelse (10. kl.) Starter 15. marts 2010 MARSTAL NAVIGATIONSSKOLE TLF NYANSÆTTELSE BENTE AFLØSER BENTE Efter mere end tyve år som kursusafdelingens trofaste sekretær har Bente Funck besluttet sig for at gå på efterløn. Dette skete i ugen op til efterårsferien, hvor Bente ved en hyggelig reception for skolens ansatte fik mange gode ønsker og pæne ord med på vejen. Og meget praktisk er Bente Funck blevet afløst af en anden Bente, nemlig Bente Nielsen, som nedenfor gir en kort præsentation af sig selv, hvilket der er tradition for at gøre her i bladet, når et nyt ansigt dukker op på skolen. BENTE NIELSEN DEN NYE BENTE I KURSUSAFDELINGEN Mit navn er Bente Nielsen og jeg er ansat i kursusafdelingen som kursussekretær pr. 15. september Jeg kommer fra en stilling i Kultur- & Socialudvalget / Borgmestersekretariatet i Ærø Kommune. Jeg bor i Marstal med min kæreste Per og vores to dejlige børn. Jeg føler mig rigtig godt tilpas her på Marstal Navigationsskole, hvor jeg har fået en masse søde kollegaer omkring mig, og som virkelig har taget godt imod mig. Overleveringen har været meget godt tilrettelagt, så jeg føler mig rustet til fremtiden i kursusafdelingen. Jeg glæder mig til at møde mange af jer i forbindelse med efteruddannelse her på Marstal Naviga - tionsskole. 14 MARNAV METROPOLITAN\n15 RIGTIG HYGGELIG TRAVALJE-DAG I SVENDBORG I SEPTEMBER Af Betina S. Kongaa, 4. semester Det var en lørdag i september, vejret var rigtig godt og stemningen var høj allerede på færgen om morgenen. Der var travajle dag i Svendborg og vi kunne stille med to hold. Et fra HF klassen og et fra navigationsskolen. Sammenlagt var vi omkring 45 fra Marstal. Vi lagde hårdt ud lige med det samme. Det var et arrangement, der skulle gå hurtigt så der var ingen pauser mellem de forskellige løb. Os fra navigationsholdet så det mest som sjov og ballade, vi lavede den hurtigste start på de indledende løb så allerede her var vi nok lidt for gode hvis vi selv skulle sige det. Men desværre måtte vi se os slået af HF holdet. Til deres forsvar skal siges at de mødte talstærkt op til træning hver gang, hvor der var flere gange at navigationsholdet ikke kunne stille med mere end 6 roere. For navigatørerne gik der vist lidt for meget sjov og gøgl i træningen. Så vi måtte erkende da vi kom til selve dagen at vi ikke havde trænet seriøst nok og slet ikke havde nok kilometer i armene. Men det startede heller ikke rigtig godt for navigatørerne, da Bitten bad om et fælles billede, hvor undertegnede skulle løftes, så man kan sige at samarbejdet måske også var en manglende faktor på dagen. Det var rigtig fedt at have et stort heppekor med, som gjorde at der var en rigtig god stemning og det var bare super hyggeligt. Vi navigatører syntes det var fedt at vi skulle dyste mod HF erne lige indtil vi fandt ud af at de var bedre end vi var. Vi troede at sejren var hjemme og vi var klar til finalen. Det var en hård omgang at sluge, men vi tog det til os og heppede af lungers fulde kraft da HF erne dystede mod SIMAC holdet, som i løbet af hele dagen var dem der havde flest pauser. De praler af at være den største skole, men kunne kun stille med et hold og et meget lille heppekor så jeg ved ikke hvilken skole der er den største. Desværre var HF erne trætte da de nåede til finalen og måtte se sig slået af SI - MAC holdet, men HF erne fik en rigtig flot 2. plads. Vi andre måtte tage til takke med en grim 4. plads, da vi ikke engang kunne slå holdet fra»dan-pilots«som kun havde trænet sammen den pågældende dag. Der var 6 hold tilmeldt konkurrencen. 2 fra Marstal, 1 fra SIMAC, 1 fra Dan-pilot og 2 fra Svendborg søfartsskole. Vi måtte jo give HF erne håneretten over placeringen, men vi havde den hurtigste tid og vi var 1 helt sekund hurtigere end dem på hurtigste tid. Det var en rigtig god dag med masser af hygge, råb og godt samvær. Vi kan kun håbe at der kommer en konkurrence igen til foråret så vi navigatører får mulighed for at få revanche. Fredagsbarens leverandør af fadøl MARNAV METROPOLITAN 15\n16 Med tilladelse fra Fyns Amts Avis bringes her en artikel om Marstal Navigationsskoles nye Ph.d. projekt FOR ALLE SØFOLK Af Peter Koch, Om tre år håber Marstal Navigations - skole at kunne undervise deres elever i at kommunikere på et skib med en besætning bestående af mange nationaliteter. Colette Mikkelsen. ÆRØ: Til trods for at søfolk alle dage har haft for vane at arbejde sammen med alle mulige nationaliteter på verdenshavene, var det først for et par år siden at Collette Mikkelsen, der underviser Marstal Navigationsskoles elever i kommunikation, fandt ud af, at eleverne blev undervist på en ganske forkert måde. Navigationsskolen besluttede sig derfor til at forsøge at få en ph.d-studerende til at undersøge forholdene søfolk imellem. Ph.d-projektet er det første af sin art på Ærø, og det skal i fremtiden resultere i bedre undervisningsmateriale. Jeg opdagede, at vi på skolen underviste eleverne i to forskellige ledelsesstile. Hvor jeg fortalte eleverne om den hierakiske stil på de udenlandske skibe, lærte de samtidig at være mere demokratiske på de danske skibe, og de to ting kolliderer jo med hinanden, forklarer Colette Mikkelsen. Skolen ville derfor gerne have opdateret deres undervisningsmateriale, så det passer til en tid, hvor nationaliteterne kolliderer på havet. Marstals Ph.d-projekt Det er jo skipper, der bestemmer, men danskerne er meget forklarende, og de spørger gerne andre til råds. De østeuropæiske søfolk lærer, at det er et svaghedstegn at spørge til råds, og filippinske søfolk har det med at udføre en ordre, ligegyldig hvor tåbelig den er, forklarer navigationsskolens rektor Søren Vestergaard. Marstal Navigationsskole kontaktede os og foreslog, at vi søgte et legat til et ph.d-projekt hos Den Danske Maritime Fond, forklarer Maria Wagtmann. Hun er lektor i maritim forretningsstrategi ved Syddansk Univer- sitet i Esbjerg, som er med i projektet, fordi de i modsætning til navigationsskolen har tilladelserne til at huse ph.d-studerende. Ansøgningen til den maritime fond blev godkendt, og snart efter kom der ansøgninger fra interesserede studerende. Både fra Danmark og udlandet. Der var nogle danskere, der viste interesse for det, men vores valg faldt Få udfordringer og et spændende liv i Royal Arctic Line A/S 16 MARNAV METROPOLITAN\n17 hurtigt på Nan Xiang. I hendes ansøgning lagde hun vægt på det, som vi ledte efter, forklarer Søren Vester - gaard. Nan Xiang er en 23-årig universitetsstuderende fra Kina. Mange nationaliteter Jeg skal observere og optage sø - folks samtaler, så jeg kan vise hvilke forskelle, der er. På skibene er der en masse forskellige nationaliteter. Der er russere, filippinere og danskere, og man er nødt til at tage højde for, at de har forskellige kulturelle baggrunde, og at de har forskellige holdninger til, hvordan man gør tingene, forklarer Nan Xiang. Hun begyndte på sit ph.d-projekt i september måned, og hun er blevet modtaget af hendes to vejledere Maria Wagtmann og Colette Mikkelsen. Som hovedvejleder er det primært Maria Wagtmanns opgave at rådgive Nan Xiang i spørgsmål om det faglige. Der er langt fra Kina til Danmark, men Nan Xiang er faldet godt til i Danmark og på Ærø. Foto: Sven Mathiesen. Faglig og social vejledning Jeg er hendes sparringspartner. Jeg giver gode råd om kurser, udlandsophold og litteratur, forklarer hun. Colette Mikkelsen er Nan Xiangs anden vejleder, og selvom hun også skal rådgive i det faglige, har hendes opgave derudover været at byde Nan velkommen til landet. Jeg har introduceret hende for eleverne på skolen. Mange af dem har jo været ude at sejle, og Nan kan derfor tale med dem om det til hendes opgave. Men fordi hun kommer fra Kina, har jeg også hjulpet hende til at forstå, hvordan vi er som danskere, forklarer Colette Mikkelsen. Navigationsskolens primære opgave er at skabe en direkte kontakt til det erhverv, Nan Xiang skal skrive sin afhandling om. Vi har fået tilsagn fra en masse rederier, der gerne tager hende med ud og sejle, hun har også mulighed for at komme ned på værftet i Marstal Havn, hvor der jo også går en masse søfolk. Og så er der jo de studerende på skolen, de vil også gerne være med til at skabe et bedre arbejdsmiljø, fortæller Søren Vestergaard. Igennem Syddansk Universitet i Esbjerg vil Nan Xiang modtage den undervsining, der også skal til, før hun når sit mål. Målet er at få søfolk til at kommunikere bedre sammen, understreger Nan Xiang. Maria Wagtmann ser frem til nye lærebøger om emnet. Resultaterne skal bruges i undervisning. Både på Marstal Navigationsskole og af øvrige aktører i branchen. Det var et krav fra den Maritime Søfond, da de tildelte os legatet, forklarer hun. Colette Mikkelsen er i daglig kontakt med eleverne på navigationsskolen, og hun håber, at Nan Xiangs forskning vil resultere i bedre forhold for søfolk verden over. Mine elever fortæller mig, at folk kun bliver i faget i ti år, og at de føler sig ensomme ombord på skibene, så jeg håber, at hendes forskning kan gøre livet mere behageligt ombord, slutter Colette Mikkelsen. Den kinesiske mægler De næste tre år af sit liv skal den kinesiske ph.d-studerende Nan Xiang bruge på at udvikle værktøjer til en bedre kommunikation mellem søfolk fra hele verden ÆRØ: Ansatte, elever og besø gen - de på Marstal Navigationsskole kan de næste tre år opleve en 23-årig kinesisk pige, der er i gang med at fordybe sig i søfolks kulturelle forskelle. De næste tre år vil Nan Xiang besøge navigationsskolen, når hun mangler kilder, der kan give hende information om livet ombord på et skib anno Med Syddansk Universitet i Esbjerg som base arbejder hun på et ph.d-projekt, der skal sikre bedre kommunikation i det maritime miljø, og hun vil besøge Ærø, når bøgerne ALT I ANTENNER OG PARABOLER & TV CENTER ApS EGET SERVICEVÆRKSTED KONGENSGADE MARSTAL MARNAV METROPOLITAN 17\n18 ikke rækker. Nan har en mastergrad med sig fra Kina, og hun har været vidt omkring i sine studier, inden hun rejste til Danmark. Jeg kommer fra en by der hedder Hangzhou, den ligger ud for Shanghai i Sydkina. De sidste seks år har jeg læst på Dalian Maritime University, der er det bedste maritime universitet i Kina. Der har jeg lært om den økonomiske side af skibsbygning, transport og fremtiden for det finansielle marked. ÆRØ BOGHANDEL ApS Kongensgade 31 A 5960 Marstal Tlf Fax tele.dk B Ø G E R PA P I R VA R E R EN SKIBSOFFICER HAR VÆRKTØJET I ORDEN GET ON BOARD. Langt væk hjemmefra Nan forklarer om sin uddannelse med passion i stemmen. Hun startede egentlig med at læse virksomhedsledelse, men en dag på universitetet fulgte hun med en veninde til en fore - læsning inden for maritim økonomi, hvilket blev et vendepunkt for hende. Hun skiftede studie og efter at have tilbragt mange timer på havnen i hendes universitetsby og efter at have tillært sig en stor viden om det maritime, er hun nu i Danmark for at færdiggøre sin uddannelse. Der er langt fra Kina til Danmark, og selvom hendes vennekreds har støttet hende fra første skridt, var hendes forældre ikke ovenud begejstrede ved tanken om en datter, der skulle til at bo godt 8500 kilometer væk. Mine forældre var ikke glade for, at jeg rejste så langt væk fra dem til at starte med. De forsøgte først at skaffe mig et job i Kina, men jeg forklarede dem, hvad jeg ville, og da jeg studerede i Kina, læste jeg på et universitet, der ligger lige så langt fra mit hjem, som Danmark ligger fra Spanien, forklarer Nan med et smil. Stilhed og brun sovs Flytningen til Danmark forløb generelt smertefrit, og selvom Nan føler sig rigtig velkommen i Danmark, er der stadig ting, hun har svært ved at vænne sig til. Jeg forstår ikke rigtig jeres madkultur, og så er der så stille i Danmark. Jeg gik en tur i København på et tidspunkt, og der var meget mere stille, end jeg er vant til hjemmefra, fortæller Nan. Hun skal ikke opholde sig særlig lang tid på Ærø, men hendes tid på øen har været præget af positive oplevelser fra dag ét. Jeg var strandet i en anden by end Marstal, og jeg kunne ikke huske, hvad hende jeg lejer et værelse hos hedder. Pludselig kom der en mand forbi, og han gav mig et lift. Han var sømand og havde sejlet meget i østen, så jeg endte med at drikke kaffe med hans familie, mens han fandt et telefonnummer på min udlejer, slutter Nan Xiang med et grin. Læs Ærø Ugeavis på nettet! Opdateres hver tirsdag kl. 12. SØG ELLER SE MERE PÅ Mærsk Ann 128x181 SH.indd 1 22/11/06 15:05:45 18 MARNAV METROPOLITAN\n19 Nyt internationalt jobsite: DANSKE SKIBSOFFICERER SKAL PÅ DET GLOBALE JOBMARKED Veluddannede skibsofficerer er en global mangelvare. I 2013 vil der mangle mellem og skibsofficerer på verdensplan. Et nyt dansk jobsite, JOB2SEA, vil være forbindelsesled mellem officerer og rederier i jagten på de gode internationale stillinger og de kvalificerede medarbejdere. Pressemeddelelse den 5. November 2009 I Danmark gik bølgerne højt da Mærsk for nyligt bekendtgjorde, at de ville udskifte 170 danske skibsofficerer med udenlandsk arbejdskraft. Danske og nordiske skibsofficerer skal nu orientere sig internationalt for at få de attraktive jobs. Den gode nyhed er, at der er masser af jobs. I en rapport fra 2009 fastslår det internationale anerkendte konsulentfirma Drewry Shipping Consultants, at der i 2013 vil mangle mindst skibsofficerer på verdensplan. Men det globale jobmarked for skibsofficerer er komplekst at orientere sig i, og der er behov for en guide til de internationale jobs. Samtidig konkurrerer rederierne om at rekruttere de officerer, der har den helt rigtige kombination af uddannelse og certifikater. Unik teknologisk platform JOB2SEA er et job og rekrutteringssite, der specialiserer sig i at formidle jobs indenfor den maritime industri. Sitet er bygget på en unik teknologisk platform, der matcher CV er og stillingsannoncer, så kandidater præsenteres for de jobs, hvor lige præcis deres kvalifikationer og certifikater efterspørges.»indenfor skibsfart afgør specifikke certifikater og beviser, og de skibstyper, man har erfaring med at sejle, hvilke stillinger man har tilladelse til at bestride, og hvilke skibe og last man må være ansvarlig for. Derfor er behovet for et specialiseret job- og rekrutteringsværktøj stort«, siger Fritz Ganzhorn, der udover at være sekretariatschef i Søfartens Ledere er en af initiativtagerne til JOB2SEA. Portalen JOB2SEA sikrer også automatisk tilpasning af titler og certifikatnavne på tværs af landegrænser og assisterer med korrekt opbygning af et internationalt CV. Stor efterspørgsel på de kvalificerede nordiske officerer Nordiske skibsofficerer er i den gunstige situation, at de er eftertragtede i international sammenhæng.»nordiske officerer har en lang tradition for at være efterspurgte og konkurrencedygtige på kvalifikationerne. De har et højt uddannelsesniveau, de rigtige certifikater, ledelsesmæssige kompetencer og ikke mindst erfaring. For en stor del af arbejdsgiverne betyder dette som oftest mere end prisen de skal betale«, siger Peter Friis, job- og karrierekonsulent i Søfartens Ledere og general manager i JOB2SEA. På Institut for Maritim Innovation ved Syddansk Universitet i Danmark kan man bekræfte kvaliteten af uddannelsesniveauet.»de danske skibsofficersuddannelser har generelt set en høj kvalitet, som gør, at danske officerer let kan komme i betragtning hos maritime virksomheder og organisationer uden for Danmark«, lyder det fra lektor Maria Wagtmann, der blandt andet trækker den nye danske duale skibsofficersuddannelse frem som et eksempel på innovation og fokus på nye kvalifikationer og kompetencer. Fleksibelt rekrutteringsværktøj til store rederier Fra den anden side af bordet ser rederierne positivt på et jobsite, der giver dem flere muligheder og øget fleksibilitet i forhold til at rekruttere kvalificeret maritimt personale.»vi har alle behov for et rekrutteringsværktøj, som vi har adgang til døgnet rundt, verden rundt. Vi lægger stor vægt på det tidsbesparende i at få hurtig adgang til kvalificerede CV er i et overskueligt antal, lige præcis i det segment vi efterspørger. Hvis JOB2SEA kan levere varen, dvs. højt kvalificerede CV er, hilser vi det nye initiativ velkomment«, udtaler Lars Lundegaard, Senior Vice President ved dampskibsselskabet NORDEN. JOB2SEA er et joint venture mellem Søfartens Ledere og erfarne kræfter inden for HR, rekruttering og digi - tal kommunikation. JOB2SEA.com gik i luften denne uge og præsenteres i disse dage for resten af verden ved den store søfartsmesse, Asia-Pacific Manning and Training Conference på Filippinerne. Se mere på For yderligere information kontakt: Fritz Ganzhorn, Executive Chairman JOB2SEA, T: , E: og Peter Friis Jespersen, General Manager JOB2SEA, T: , Tal og Fakta I en netop offentliggjort rapport fra Drewry Shipping Consultants anslås det, at den globale mangel på skibsofficerer i 2013 vil være mellem og Den store margin skyldes, at rapporten opererer med forskellige fremtidsscenarier. Se mere om rapporten her: id=38l I Danmark blev der i 2008 uddannet 875 elever fra de maritime uddannelser. 341 heraf har et uddannelsesniveau, der placerer dem i kategorien skibsofficer. Kilde: Søfartsstyrelsen Der findes ingen præcise tal for hvor mange af disse, der typisk vil blive ansat ved udenlandske rederier. Men ser man f.eks. på Marstal Navigationsskole, er det ifølge rektor Søren Vestergaard under 10% af en årgang, der arbejder for udenlandske rederier.»skibsofficer«er en samlebetegnelse for skibsofficerer, maskinmestre, navigatører mm. Der er to hovedlinjer. Man kan enten vælge en dual (tosidet) uddannelse, hvor man bliver både maskinmester og navigatør, eller en single (ensporet) uddannelse til navigatør eller maskinmester. Om JOB2SEA JOB2SEA er et internationalt jobog rekrutteringssite, der specialiserer sig i jobformidling inden for den maritime sektor med fokus på skibsofficerer og andet højtuddannet ma ritimt personale. MARNAV METROPOLITAN 19\n20 Ærøs største udvalg af frisksmurte sandwich GULDBAGEREN MARSTAL TLF JOB2SEA henvender sig både til jobsøgere (kandidater) og arbejdsgivere. JOB2SEA understøtter mere end 100 arbejdsområder indenfor den maritime sektor og lister de mere end 100 anerkendte certifikater og kvalifikationsbeviser, der afgør kompetenceniveau. JOB2SEA er en selvstændig dansk virksomhed ejet af Søfartens Ledere, kommunikationsbureauet Essencius og HR virksomheden MSteen Holding. Følgende personer står bag JOB2SEA: Fritz Ganzhorn, (Executive Chairman, JOB2SEA) Peter Friis Jespersen, (General Manager, JOB2SEA) Marianne Steen (Webudvikling, JOB2SEA) Christina Schärfe Lambach (Kommunikation, JOB2SEA) Om matchteknologien JOB2SEA er bygget på software leveret af firmaet MatchWork.com. Softwaren også kaldet match teknologien eller match systemet skaber automatisk et match mellem kandidaten og de stillingsopslag, som er relevante for denne. Besøg MARSTAL SØFARTS- MUSEUM en maritim oplevelse i søstærke omgivelser! Kandidater, der indtaster deres CV på JOB2SEA, bliver bedt om at angive detaljerede informationer om f.eks. uddannelse, erfaring, certifikater og hvilke skibstyper de tidligere har betjent. CV et sam men- lignes automatisk med alle ledige stillingsopslag på JOB2SEA, og kan didaten bliver præsenteret for netop de opslag, der matcher hans/ hendes kvalifikationer. Hver gang et nyt rele - vant stillingsopslag postes, bliver kandidaten ligeledes orienteret. Tilsvarende matches virksomheders jobannoncer med de kandidater i CV databasen, som har flest af de kvalifikationer, der efterlyses i annoncen. Virksomheder kan ligeledes benytte JOB2SEA til at søge efter kandidater med specifikke kvalifikationer. Alle job og CV søgninger i JOB2 SEA er anonyme. JOB2SEA Essencius Projektleder Gaute Parbo Niemann Lille Strandstræde 6A, stuen 1254 København K Tlf Mob Mail: Marstal Navigatørforening Som elev på skolen og medlem af MN har man ret til: At spille gratis badminton og fodbold i Ærøhallen (tider opsat på skolen). At deltage i fester og arrangementer, arrangeret af foreningens bestyrelse. Stemmeret ved generalforsamlingerne. Gratis medlemsskab af Marstal Søfartsmuseum. Rabat på skolebøger, bowling i Arrebohallen. Gratis medlemsskab af Marstal Sejlklub. Som elev på skolen og medlem af MN har man pligt til: At møde op på generalforsamlingerne. At være almindelig interesseret i foreningens arbejde. Som bevis på at man er medlem, får man enten et studiekort, som stemp - les ved betaling, eller man får et medlemskort, hvorpå der er kvitteret for betaling. For passive medlemmer se andet sted her i bladet. 20 MARNAV METROPOLITAN


Sundheds rejsen part 4 - Mama Palbom\nAt nå et mål som jeg ikke havde tænkt over…\nI dag tog vi i Knuthenborg safari park, her var der en rutsjebane for børnene. Ofelia ville selvfølgelig gerne prøve den, men det var faktisk mig som gjorde hende opmærksom på at den var der. Sammen kørte vi to ture! Og det var så sjovt!\nJeg brugte ikke energi på at tænke over min størrelse, normalt lader jeg min mand tage i forlystelser med ungerne for jeg har altid været overbevist om at den ville gå i stykker hvis jeg er med i vognen.\nMen i dag fik jeg virkelig set hvor langt jeg har rykket mig. Det har ikke været noget tydeligt mål som jeg fik efter, men lige her følte jeg at jeg var kommet i mål med noget som betyder virkelig meget, men ikke noget jeg havde sat mig for.\nEn sand power mama\nNu, ja lige NU føler jeg mig helt oprigtigt som en sand power mama! Jeg kan klare alt for mine børn nu.\nOg apropos power mama, så tjek lige min for vildt fedt t-shirt som er fra match it all! /reklame/\nSelvom vægten har sit eget liv lige nu så ændre det ikke på at jeg faktisk har tabt mig en del efterhånden. Og det kan ses i garderoben 😅 det bliver en dyr omgang at få skiftet alt det tøj ud 💸 Men lige nu må jeg bare vaske lidt mere, for sommer tøj har jeg ikke meget af ☀🙄\nOg hvad var det lige med kostvejldning..?\nI samarbejde med momster test, er jeg så heldig at skulle teste et forløb med malmgren fitness. Her skal jeg teste et online forløb hvor jeg for professionel hjælp til at skabe den helt rigtige balance for mig. Det skal i nok komme til at høre meget mere om når jeg er igang 💪


The Secret of Bay 5B (1989) - Philm.dk\nThe Secret of Bay 5B (1989)\nEn ung og succesrig arkitekt findes myrdet i sin bil, og efterforskningen afdækker, at afdøde var udtalt egoist med hang til kvindelige bekendtskaber.\nMORSE PÅ VAGT\nI denne fint afmålte og velspillede Morse-episode finder karaktererne ro, og historien står stærkt fra start til slut.\nMorse og Lewis efterforsker drabet på den succesrige unge arkitekt Michael Gifford. Hans lig blev fundet i en bil i et fleretagers parkeringshus i Oxford, og da opdagerne graver lidt i hans fortid, viser det sig, at han havde smag for kvinder og var udtalt egoist.\nGiffords erhvervspartner er blandt Morses hovedmistænkte, men efterforskningen ender bogstavelig talt helt ude i skoven, da der langt om længe er gået hul på bylden til den kringlede sag.\nInstruktør Jim Goddard arbejder velovervejet med udviklingen af Morses karakter og får en af seriens flotteste og mest sympatiske præstationer ud af John Thaw. Udstrålingen er markant, følelsen af nærvær og smerte er til stede, det bliver reelt personligt.\nEn sjælden svingom\nLewis er trådt lidt i baggrunden, blandt andet fordi han kan fornemme, at Morse er brændt lidt varm på den kvindelige retsmediciner. I episodens åbning tager Morse en sjælden svingom med selv samme retsmediciner til et velbesøgt og velklædt politibal.\nEpisoden er befriet for misforståede trendyficerende karakteristika, musikken er begrænset til et absolut minimum, mordsagen er tilpas nede på jorden, og alle de personer, som Morse lærer at kende i efterforskningen, er på en eller anden måde interessante og tilfører historien en fantastisk fremdrift.\nDer er mange scener, der kunne have udviklet sig i drastiske retninger, men som i Jim Goddards afmålte instruktion forbliver i seriens helt særlige ånd og ikke falder for fristelsen til at eksplodere.\nDansk titel: Mord i parkeringshuset\nInstr: Jim Goddard Prod: Chris Burt Manus: Alma Cullen Baseret på: idé af Colin Dexter Foto: Michael J. Davis Klip: Peter Krook Mus: Barrington Pheloung\nMel Martin (Rosemary Henderson)\nMarion Bailey (Fran Pierce)\nAndrew Wilde (Edward Manley)\nPhilip McGough (Brian Pierce)\nGeorge Irving (George Henderson)\nRichard Hawley (Orderly)


Ordinære afdelingsmøder i efteråret 2008 | Skræppebladet - Brabrand Boligforening\nAfdelingens budget for 2009 til godkendelse\ntirsdag, den 9. september kl. 19.00 i Tousgårdsladen\ntirsdag, den 9. september kl. 19.00 i afdelingens selskabslokale\nAfdelingens budget for 2009 til godkendelse og årsregnskab for 2007 til forelæggelse\nRepræsentant til FAS (i afdelinger med lige numre)\nAfdeling I, Hans Brogesparken:\nmandag, den 15. september kl. 19.00 i Skovgårdsparkens selskabslokaler\ntirsdag, den 2. september kl. 19.00 i Skovgårdsparkens selskabslokaler\nonsdag, den 3. september kl. 19.00 i Skovgårdsparkens selskabslokaler\nmandag, den 25. august kl. 19.00 i Skovgårdsparkens selskabslokaler\nAfdeling VII, Hasselhøj/afdeling XV, Hasselengen: (årsregnskab 2007 blev godkendt på forårets afdelingsmøde)\ntorsdag, den 11. september kl. 19.00 i afdelingernes fælleshus\ntorsdag den 4. september kl. 17.00 i afdelingens selskabslokale\nonsdag, den 10. september kl. 19.00 på Lokalcenter Næshøj\nAfdeling XI, Odinsgården:\nmandag, den 1. september kl. 19.00 i afdelingens fælleshus Valhalla\nonsdag, den 3. september kl. 19.00 i afdelingens fælleshus Stenhytten\nAfdeling XIV, Borum:\nmandag, den 8. september kl. 19.00 i afdelingens fælleslokale\nmandag, den 8. september kl. 16.00 i afdelingens fælleslokale\nmandag, den 1. september kl. 19.00 i Drejergårdens selskabslokale\nmandag, den 8. september kl. 17.00 i afdelingens fællesrum\ntorsdag, den 4. september kl. 19.00 i afdelingen\nmandag, den 8. september kl. 19.00 i fælleshuset Skovhøj 225\nAfdeling XXII, Sonnesgården (årsregnskab 2007 blev godkendt på forårets afdelingsmøde)\ntorsdag, den 11. september kl. 19.00 i afdelingens fælleshus\ntirsdag, den 9. september kl. 19.00 i afdelingens fælleshus\ntirsdag, den 2. september kl. 19.00 i afdelingens fælleshus\nonsdag, den 10. september kl. 19.00 i Skovgårdsparkens selskabslokaler\nEventuelle forslag, der ønskes behandlet på afdelingsmøderne, skal være indsendt til Boligforeningens kontor senest 14 dage før det pågældende møde


Bagom Caroline Albertine Minor | Bornholms Folkebiblioteker\n'Hummerens skjold' (2020)\nBagom Caroline Albertine Minor\nEn af de unge stemmer i litteraturen\nAlene titlen 'Hummerens skjold' kan jo gøre én lidt nysgerrig. Hvad gemmer der sig bag det skjold, og hvilken forfatter gemmer sig bag den flotte titel?\nDet gør forfatterskoleuddannede Caroline Albertine Minor (1988-), som har udgivet 2 romaner og en novellesamling siden 2013, men debuterede med noveller allerede i 2010.\nPerfekt afmålt nøgternhed\nSproget og stemningen knitrer i Minors romandebut ('Pura Vida', 2013) om Viktoria, der i begyndelsen af sine 20’ere driver rundt i tilværelsen og verden. Romanen er et overflødighedshorn af originale billeder og perfekt afmålt nøgternhed. (Kilde: Litteratursiden.dk)\nNæstekærlighed og omsorg\n’Velsignelser’ (2017) er fortællinger om svigt, tab, venskab og utroskab. I de syv noveller møder vi kvinder, der befinder sig i sorgens eller tabets rum, og dette rum beskrives uhyre smukt, præcist og usentimentalt. (Kilde: Litteratursiden.dk)\nHar du været i kontakt med den anden side i dag?\n’Hummerens skjold’ (2020) prikker hul på talerøret mellem levende og døde og spørger, hvad de to 'tilstande' kan gøre for hinanden. Spørgsmålet indleder romanen og afslutter den. (Kilde: Litteratursiden)\nVil du inspireres til nye læseoplevelser?\nPå Forfatterweb.dk finder du en mængde portrætter af danske og udenlandske forfattere - udvalget er bredt, og du finder både klassiske forfatterskaber og debuterende forfattere inden for alle genrer.\nReservér Caroline Albertine Minors udgivelser\nRoman om brudte forbindelser, svigt og omsorg blandt tre meget forskellige søskende, der af forskellige årsager igen ...\nViktoria forlader sit trygge og velordnede liv i Danmark og rejser til Paris for at studere. Men hun har svært ved at...\nAf Louise Rosengreen, Karina Søby Madsen (2020)\nPortræt af forfatteren, der har fat om sin generation, men med en spinkel og lavmælt forfatterstemme, og hvor detalje...\nLæs artikel Gennemse


K: Lad valgplakaterne hænge lidt længere - sn.dk - Forsiden - Midt-Sydsjælland - Næstved\nHelge Adam Møller , der ses til højre, foreslår, at man udskyder deadline for nedtagelse af EP-valgplakater. Foto: Anna C. Møhl\nArtiklen: K: Lad valgplakaterne hænge lidt længere\nK: Lad valgplakaterne hænge lidt længere\nNæstved - 15. maj 2019 kl. 15:58\nDet konservative byrådsmedlem Helge Adam Møller vil have sund fornuft i valgkampen.\nHan foreslår, at Næstved Kommune søger Vejdirektoratet om dispensation, så valgplakater til Europaparlamentsvalget først skal hives ned senest otte dage efter folketingsvalget 5. juni.\nDe strikse regler for valgplakater betyder, at valgplakater skal ned senest otte dage efter et valg. Aarhus har fået Vejdirektoratets tilladelse til at vente med nedtagningen, og det håber Helge Adam Møller kan kopieres i Næstved.\n- Det er hårdt arbejde at tage valgplakater ned og det er almindelig sund fornuft, at vi samler opgaven på én dag, siger Helge Adam Møller.\nValgene til Europa-Parlamentet og Folketinget er placeret tæt på hinanden. De mange frivillige i partierne skal dog kun køre en gang rundt i Aarhus, når plakaterne skal ned.\nFordi valgene til Europa-Parlamentet og Folketinget ligger tæt på hinanden - 26. maj og 5. juni - kan de frivillige plakatophængere se frem til at skulle op på stigerne to gange. Nemlig senest tre dage før folketingsvalget og igen 10 dage efter er det slut med at have folketingskandidater i lygtepæle.\nMen hvis Helge Adam Møllers forslag vinder gehør i Byrådets økonomiudvalg og der indhentes dispensation fra Vejdirektoratet, kan de frivillige slå to fluer med ét smæk.


Klage over tvangsbehandling, b. a. med Cisordinal Acutard\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn tiltræder den afgørelse, der er truffet af Det Psykiatriske Patientklagenævn i den 7. februar 2002 om tvangsbehandling af på .\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn tiltræder den afgørelse, der er truffet af Det Psykiatriske Patientklagenævn i <****> den 7. februar 2002 om tvangsbehandling af <****> på <****>.\ner en nu 49-årig kvinde, som er uddannet pædagog. Hun har tidligere været gift og har 2 børn, der blev tvangsfjernet først i 80erne.\nhar tidligere været indlagt på psykiatrisk afdeling i i 1986 og i i 1994. Under den seneste indlæggelse blev hun tvangsbehandlet med antipsykotisk virkende medicin Cisordinol, hvilket ifølge hospitalets oplysninger medførte en bedring af tilstanden. På det seneste har været uden fast bolig, men har boet i hytter og på campingpladser.\nAktuelt blev den 11. januar 2002 tvangsindlagt på behandlingsindikation på efter at hun forinden havde smadret nogle vinduer. Hun gav udtryk for at arbejde i politiets rejsehold, hvor hun skulle være kendt under navnet . Hun mente endvidere at have kontakt til Dronningen, og at hun var i familie med den kongelige familie. Hun mente at vide, at den tidligere konge var blevet myrdet. Hun udtrykte sig ofte usammenhængende i skrift. Man fandt således psykotisk, præget af paranoide og megalomane vrangforestillinger, springende uindfølelig tankegang, muligt hallucineret og forpint, og at tilstanden var forenelig med diagnosen paranoid skizofreni.\nblev fra indlæggelsens start forsøgt motiveret for frivillig behandling, først med tabletter Risperdal 2 mg dagligt, senere med tabletter Cisordinol 10 mg dagligt. Da hun vedvarende var afvisende over for dette, og fremtrådte uden sygdomsfornemmelse, blev det den 22. januar 2002 besluttet at tvangsbehandle hende med antipsykotisk virkende tabletter/mikstur Cisordinol 30 mg dagligt eller injektion Cisordinol Acutard 100 mg i musklen hver 2.-3. dag med snarest muligt overgang til tvangsbehandling med medicin til indtagelse igennem munden.\nKlagen blev herefter den 30. januar 2002 behandlet i Det Psykiatriske Patientklagenævn i . Nævnet godkendte beslutningen om tvangsbehandling af med tabletter/mikstur Cisordinol 30 mg dagligt, men underkendte beslutningen om alternativ behandling med Cisordinol Acutard. Som begrundelse for at godkende behandling med tabletter/mikstur Cisordinol er anført, at det ville være uforsvarligt ikke at tvangsbehandle , idet udsigten til helbredelse eller en betydelig og afgørende bedring af tilstanden ellers ville blive væsentligt forringet. Som begrundelse for at underkende beslutningen om behandling med Cisordinol Acutard hver 2. eller 3. dag er anført, at dette ikke var i overenstemmelse med mindste middels princip, idet der ikke forelå oplysninger om, at daglig injektionsbehandling ville være særligt angstforvoldende.\nDa herefter fortsat nægtede at medvirke til tvangsbehandling med medicin til indtagelse igennem munden. kunne denne ikke påbegyndes. Den 1. februar 2002 blev der herefter besluttet at ændre tvangsbehandlingen, idet man i stedet for injektion Cisordinol Acutard i givet fald ville anvende injektion Cisordinol 10 mg i musklen dagligt. Afdelingens overlæge anmodede herefter Det Psykiatriske Patientklagenævn i om at genoptage klagesagen. Klagen blev fortsat tillagt opsættende virkning.\nDet Psykiatriske Patientklagenævn i behandlede herefter den 7. februar 2002 sagen på ny, og nævnet godkendte beslutningen om at tvangsbehandle med tablet/mikstur Cisordinol 30 mg dagligt, alternativt injektion Cisordinol 10 mg dagligt. Nævnet tilføjede i øvrigt, at injektion Cisordinol Acutard eventuelt også kunne anvendes. Tvangsbehandling blev herefter påbegyndt den 8. februar 2002 med mikstur Cisordinol 10 mg.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn finder efter en samlet vurdering, at var sindssyg, og at det ville være uforsvarligt ikke at tvangsbehandle hende, da udsigten til hendes helbredelse eller en betydelig afgørende bedring i tilstanden ellers ville blive væsentligt forringet.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn finder endvidere, at tvangsbehandlingen opfyldte kravet om mindst indgribende foranstaltning. Sundhedsvæsenets Patientklagenævn har lagt vægt på, at gennem 11 dage blev forsøgt motiveret for frivillig behandling, før beslutning om tvangsmedicinering blev truffet. Nævnet har endvidere lagt vægt på, at tidligere havde modtaget antipsykotisk virkende medicin med god effekt på tilstanden.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn kan på denne baggrund tiltræde den afgørelse, der er truffet af Det Psykiatriske Patientklagenævn i den 7. februar 2002.


Ydmyget i hæsblæsende drama – Ekstra Bladet\n25. okt. 2021 kl. 21:03\nYdmyget i hæsblæsende drama\nAaB blev udspillet på hjemmebane mod Viborg og lukkede fem mål ind i en regulær ydmygelse\nHelt vildt i Aalborg: Stopper bringer Viborg foran 5-2. TV3 Sport\nDet er ikke mange uger siden, AaB var førsteudfordrer til FCM og FCK i toppen af Superligaen.\nEfter tre nederlag i de seneste fire runder, så ligner nordjyderne med lidt god vilje den bløde mellemvare...\nMandag aften blev de bolsjestribede skilt ad og ydmyget af et velorganiseret Viborg-hold i en hæsblæsende affære.\nDer skulle blot gå seks minutter, før dramaet tog fart. Sebastian Grønning nåede først på en 50/50-bold i feltet, og Pedro Ferreiras forsøg på en clearing ramte i stedet klodset Grønning på benet.\nDommer Michael Tykgaard reagerede ikke i første ombæring, men efter VAR-konsultation pegede politimanden alligevel på pletten. Helt korrekt!\nJakob Bondes straffespark slikkede stolpen og røg ind.\nDet var yderst skuffende, hvad aalborgenserne præsterede i mandagskampen. Viborg leverede et skrækindjagende pres, og det kunne nordjyderne overhovedet spille sig ud af. Det kostede utallige fejl.\nDen nordjyske frustrationen blev endnu mere udtalt i det 45. minut, da Younes Bakiz modtog en lang tværpasning og uforstyrret fik lov til at løbe ind i feltet og afslutte fra nært hold.\nJacob Rinne kunne ikke holde den halvslatne afslutning ude, men roses skal hverken Pallesen, Granli eller Thelander, der ikke orkede at gå til Viborg-angriberen.\nIgen måtte VAR ind over målet, fordi Sebastian Grønning stod i offside og tilsyneladende generede Rinnes udsyn. Dommer Tykgaard blev kaldt til skærmen, men han så ikke grund til at omstøde sin oprindelige dom.\nBedst som aalborgenserne strømmede mod ølboderne med eder og forbandelser flyvende til højre og venstre, så skabte Louka Prip håb. Et langt indkast blev forlænget af et Viborg-hoved, og Prip fik med nød og næppe sneget kuglen ind ved fjerneste stolpe.\nDet lysegrønne håb blev hurtigt sort i Aalborg… Martí Cifuentes satsede offensivt i pausen, men det gav bagslag efter en håndfuld minutter.\nViborg tordnede af sted i en kontra, og en firedobbelt chance med to-Rinne-redninger og et stolpeskud blev til sidst afsluttet af Justin Lonwijk, der fik æren af at sætte 3-1-scoringen det sidste stykke over stregen.\nSå var AaB knækket, men Viborg blev ved med at træde på struben. Med 20 minutter retur fik gæsterne alt for megen plads igen, og Clint Leemans hamrede på smukkeste vis kuglen over i det lange hjørne.\nMilan Makaric fik lov til at pynte på fadæsen med et fint hovedstødsmål, inden Mads Lauridsen pludselig lignede Eric Cantona og lobbede 5-2-målet ind over Jacob Rinne.\nIgen strømmede AaB-fansene væk fra deres sæder. Denne gang mod udgangen.