Forfatterhåndbog _forfatterhaand_3k.indd :15:17 - PDF\nForfatterhåndbog _forfatterhaand_3k.indd :15:17\nDownload "Forfatterhåndbog. 72214_forfatterhaand_3k.indd 1 20-06-2008 08:15:17"\n1 Forftterhåndbog 72214_forftterhnd_3k.indd :15:17\n2 Er mnuskriptet klr til indlevering? Alle niveuer i teksten er mrkeret klrt med smme skriftstørrelse og skrifttype for hvert niveu. Evt. tl- og bogstvmrkering f niveuer er konsekvent gennemført. Afsnit i teksten er mks. en hlv side. Kpitel- og deloverskrifter er korte. Der er ikke indrykning ved kpitelstrt, efter mellemrubrikker, citter, figurer, tbeller og blnke linjer. Ved lle ndre fsnit er der indrykning med tbultor. Der er konsekvent vlgt mellem fod- og slutnoter. Noter er plceret efter sluttegn. 1 Det er tydeligt mrkeret med kntede prenteser smt ekstr linjer ovenfor og nedenfor, hvor billeder, figurer og tbeller skl plceres. Alle billedfiler er nvngivet, så det fremgår klrt, hvor billederne hører til. Særformteringer (bokse, listeskbeloner mv.) er udeldt. Ønske om særlig opstillingsmåde er mrkeret i kntet prentes. Litterturlisten eller litterturlisterne følger konsekvent en bestemt model. Minimum findes oplysninger om forftter- eller redktørnvn, publiktionens titel, nummer på tidsskrift, dto på visrtikel eller tv-progrm, årstl (om muligt også på websider), udgivelsessted og relevnte oplysninger om udgve se eksempler næste side. Der refereres og citeres præcist og på smme måde lle steder se eksempler næste side. Ved ntologier hr redktøren vlgt, om der citeres efter bestemte udgver, herunder om der citeres efter originl eller oversættelse. Citter på mere end c. to linjer er rykket ind og omgivet f ekstr linjer ovenfor og nedenfor. Cittionstegn er krøllede og vender på den smme måde mnuskriptet igennem: sådn eller sådn og for citt i cittet: sådn eller sådn. På engelsk ltid sådn og sådn. Der er vlgt mellem de godkendte kommsystemer, og der er konsekvens i nvendelsen også hele vejen igennem ntologier. Strtkomm, med komm forn ledsætning, nbefles. Understregninger er udeldt, kursiv er nvendt med måde, og fed er ikke brugt i brødteksten. Mnuskriptet er læst igennem for korrekturfejl f.eks. om: Anvendelsen f bindestreg (-) eller tnkestreg ( ) er korrekt sådn her. Årstl er skrevet fx Der er husket mellemrum ved procent- og prgrftegn ( 1 og 1 %). Initiler er opført korrekt uden mellemrum (H.C. Andersen). Forkortelser er korrekte (f.eks. eller fx, m.m., bl.., c., osv., dvs., o.k., mv.), og der er konsekvens i nvendelsen også hele vejen igennem ntologier. Årtier skrives med postrof (1990 erne), ikke ud i ét. Ordene udover, lngtfr, overfor, udenfor og indenfor er skrevet i et eller to ord fhængigt f, om der er styrelse i sætningen. Mn skriver f.eks. huset overfor og huset over for vores hus. Der er brugt stort eller lille bogstv efter kolon, fhængigt f om der følger en helsætning efter kolonet eller ej. Hvis der gør, skrives med stort, ellers med lille. Der bruges tre tøve- eller udeldelsesprikker omkrnset f mellemrum: bl bl. Billeder og tegninger er klr til trykning (se vejledning). Ophvsret på billeder og tekster er om muligt fklret. Arhus Universitetsforlg Tel Fx _forftterhnd_3k.indd :15:17\n3 Mnuskriptet fleveres elektronisk (f.eks. vedhæftet e-mil eller på cd-rom) som én smmenhængende Word-fil og er fremsendt i print. En kort biogrfi for lle redktører og forfttere er inkluderet i mnuskriptet med ngivelse f uddnnelse, rbejdssted og relevnte publiktioner. Ved ntologier hr fgredktøren vlgt en opstillingsmodel og formidlet den til bidrgyderne. To reklmetekster (på 400 og 1100 tegn inkl. mellemrum) om bogen er medsendt. Alle redktører og forftteres dresser findes på en særskilt liste. Kontrkten er underskrevet og returneret til forlget. Kopier f evt. bevillingsskrivelser vedr. tryktilskud er sendt til forlget. Referencer og litterturliste Det vrierer fr fgområde til fgområde, hvordn mn refererer og udrbejder litterturlister, og måden fhænger også f skrivestilen i mnuskriptet. Forlget ccepterer en række forskellige modeller, når blot oplysningerne gør det muligt for læseren t finde den kilde, der henvises til, og nøjgtig det sted, der citeres fr og når blot, der er konsekvens i metode og opstilling. Ved ntologier er det vigtigt, t fgredktøren vælger en model og formidler den til bidrgyderne. Eksempler på litterturlister 1. Andersen, Torben: Reflekterende processer smtler og smtler om smtlerne, Københvn 1996 Argyris, Christin og Schön, Dorthe: Orgniztionl lerning: A theory of ction perspective. Reding, Mss Brrett, Fredrick J. og Cooperrider, Dniel: Genertive metphor intervention: A new pproch for working with systems divided by conflict nd cught in defensive perception in The journl of pplied behviorl Science 36 Oestrich, Irene: Supervision og vedligeholdelse f fglige færdigheder in Oestrich, I. & Holm, L.: Kognitiv miljøterpi, Københvn Andersen, T. (1996). Reflekterende processer smtler og smtler om smtlerne. Københvn: Dnsk psykologisk Forlg Argyris, C. & Schön, D. (1978). Orgniztionl lerning: A theory of ction perspective. Reding, Mss: Addison Wesley. Brrett, F.J. & Cooperrider, D.L. (1990). Genertive metphor intervention: A new pproch for working with systems divided by conflict nd cught in defensive perception. The journl of pplied behviorl Science, 36 (2), Oestrich, I. (2001). Supervision og vedligeholdelse f fglige færdigheder. I: Oestrich, I. & Holm, L. (red.). Kognitiv miljøterpi. Københvn: Dnsk psykologisk Forlg. Eksempler på cittionsteknikker 1. Ældres seksulitet beskrives her ud fr en intr- og interpsykisk synsvinkel, hvor både biologiske, fysiologiske og kulturelle forhold kn spille ind på, hvordn den ældre opftter sig selv og gerer i det seksuelle univers. Som Hrold Oppenheimer beskriver det i Ageing nd Sexul Reltions (1991), er det dog vnskeligt t belyse området klrt: 2. The fct tht sexulity is normlly privte mtter hs two consequences: the usul socil chnnels for diffusion of informtion operte inefficiently; nd when sex does enter the public domin, it tends to provoke unesiness nd discomfort (s. 872). Ældres seksulitet beskrives her ud fr en intr- og interpsykisk synsvinkel, hvor både biologiske, fysiologiske og kulturelle forhold kn spille ind på, hvordn den ældre opftter sig selv og gerer i det seksuelle univers. 3. The fct tht sexulity is normlly privte mtter hs two consequences: the usul socil chnnels for diffusion of informtion operte inefficiently; nd when sex does enter the public domin, it tends to provoke unesiness nd discomfort. Oppenheimer, 1991, s Både biologiske, fysiologiske og kulturelle forhold kn spille ind på, hvordn den ældre opftter sig selv og gerer i det seksuelle univers, men det er vnskeligt t udrede hvordn, fordi det t tle om seksulitet kn vække ubehg (Oppenheimer 1991: 872). Arhus Universitetsforlg Tel Fx _forftterhnd_3k.indd :15:17\n4 Gode råd om illustrtioner Illustrtionsmterile til bøger er ofte en kompliceret sg. Det bedste resultt opnås gennem et tæt smrbejde mellem forftteren/redktøren og forlget, når det gælder indhentning f rettigheder og fremskffelse f forlæg i en egnet kvlitet. En række spørgsmål kn med fordel fklres, inden mnuskriptet indleveres til forlget: Hvilken form kn illustrtioner indleveres i? Forftteren/redktøren kn indlevere de ønskede billeder i form f lysbilleder/dis, negtiver, fremkldte fotos eller originle mlerier og tegninger. Bøger, hvori billederne optræder, kn ofte også bruges. Det er vigtigt, t lle scnninger foretges f eksperter, og opgven bør næsten ltid overldes til forlget. Digitle billeder er principielt også nvendelige, men billeder fr internettet er sjældent f tilstrækkelig god kvlitet med mindre der er tle om særligt højtopløste billeder, der er hentet fr fx et billedrkiv netop med henblik på tryk. Hvd kræves, før illustrtioner er klr til trykning? Hvilke illustrtioner skl der indhentes rettigheder til? Billeder er generelt beskyttet f ophvsretsloven, og der skl indhentes tilldelse fr og betles honorr til ophvsmnden eller den instns, der repræsenterer vedkommende. Værker kn dog frit benyttes, når der er gået 70 år fr ophvsmndens død. I visse tilfælde kn fotos frit benyttes 50 år efter deres optgelse, det gælder fotos, der ikke klssificeres som værker. Er der tle om et foto f et kunstværk, vil både kunstneren og fotogrfen typisk hve ophvsrettigheder. Hvordn fklres rettigheder? Copydn repræsenterer en række inden- og udenlndske kunstnere. Ansøgningsskem vedr. rettigheder findes på Også en række museer hr rettigheder til kunstværker, og rettighederne søges ved henvendelse til museet. Ved indhentning f rettigheder er det vigtigt t præcisere, hvis illustrtionen også skl bruges i en e-bogs-udgve til distribution over internettet. De fleste f forlgets bøger udgives simultnt i en ppirudgve og en e-bogs-udgve. Billeders opløsning skl være mindst 300 dpi, stregtegninger dog minimum 600 dpi og helst 1200 dpi målt på billedet i den størrelse, det skl gengives i. Smtidig er det vigtigt, t der er tilstrækkeligt med frvenuncer. Om krvene er opfyldt, kn undersøges i et billedbehndlingsprogrm som fx Photoshop. Hvordn må digitle billeder redigeres? Omformtér, beskær eller rediger ldrig et billede, undld t komprimere det, og indsæt ikke tekst eller grfik i billedet. Fremsend i stedet det originle mterile med elementerne hver for sig og en forklring. Som regel er egnede digitle billeder så store, t de ikke kn sendes pr. e-mil, men må brændes på en cd eller dvd. Arhus Universitetsforlg Tel Fx _forftterhnd_3k.indd :15:18\n5 Redktion og produktion Målet En vellykket bog kræver nturligvis et godt mnuskript. Men det er også nødvendigt med smrbejde, tid, omhu, kretivitet og lyst hvis forftteren og forlget smmen skl nå målet: t skbe den bedst mulige bog. Det vil sige en bog, som begge prter er fuldt tilfredse med, og som hr den højst mulige kvlitet i indhold og form, fr tnke til tegnsætning. Alle redktions- og produktionsprocesser er rettet mod t nå dette mål, og forftteren kn derfor forvente t møde medspil, modspil og smspil i redktions- og produktionsprocessen. Overordnet: proces og tid Et typisk redktions- og produktionsforløb strækker sig over tre overordnede fser: ntgelse, redktion og produktion. Hvor lng tid, det smlet set tger t lve en bog, vrierer krftigt. Mnge personer er involverede, før mnuskriptet er forvndlet til en bog, der står på boghndlens hylder eller kn købes vi forlgets hjemmeside. Forftterens rolle er selvfølgelig størst, men en række ndre ktører er også på bnen: forlgsredktør, korrekturlæser, grfiker, trykkerifolk (dtp er, pldekopist, trykker), bogbinder, mrkedsføringsgent, slgsrepræsentnt, it-nsvrlig, frgtmnd, dministrtion og boghndler. En tommelfingerregel er, t et smlet forløb vrer seks-ni måneder, men det kn være både kortere og længere, fhængigt f omstændighederne. Det er fgørende, t forftteren er ktiv i hele processen og rbejder med mnuskriptet i det tempo, der er ftlt med forlget. Forlget ktiverer en række interne og eksterne processer for hver enkelt bog, og forsinkelser kn derfor mngedobles, hvis flere produktioner kolliderer. Om et mnuskript kn ntges til udgivelse, beslutter forlget efter en vurdering f dets kvlitet formidlingsmæssigt som fgligt. Hvd ngår det specifikt fglige, konsulterer forlget ltid eksterne fgeksperter, og lle indkomne mnuskripter udsættes principielt for peer review (fgfællebedømmelse). Formålet er t sikre den højst mulige kvlitet i forlgets bøger. Et peer review foretges f en eller flere ufhængige forskere, der befinder sig på (mindst) smme niveu som den forftter, hvis bog skl bedømmes. Peer revieweren skl hve ekspertviden om bogens emne, og målet med bedømmelsesprocessen er t vurdere bogens stringent fglige kvlitet. Det er således peer reviewerens opgve t fgøre, om bogen præsenterer ny indsigt og om den hr en form, så resultterne efterprøvelige eller nvendelige i ny forskning. Hvis bogen ntges, bruges peer reviewet desuden i den videre redktionelle proces. Redktion Forlgsredktøren rådgiver forftteren med det formål t gøre mnuskriptet indbydende og fokuseret, så bogen rmmer sin målgruppe, og dens indsigter kommer tydeligt til udtryk. Stringent fglig kritik foretges f peer reviewere mens forlgets redktører primært koncentrerer sig om formidlingen. Smtidig er de trænede i t læse videnskbelige mnuskripter og kender til en lng række forskellige fgkonventioner. Derudover træder forlgsredktøren til med billedredktionelle bemærkninger og vurderer bl.. illustrtioners smspil med teksten. Rådgivningen f forftteren finder sted på mnge områder og kn bestå i: Forslg til, hvordn den overordnede røde tråd kn gøres tilstrækkeligt stærk. Eksempelvis mrkering f, hvordn fsnit kn flyttes rundt eller slettes og skitsering f, hvor nye dele kunne udfylde huller i teksten. Detilsproglig gennemskrivning, så sproget bliver både flydende, klrt, stimulerende, præcist og bl.. herigennem udstråler fglig utoritet. Hjælp til t fstholde en gennemgående stil, der er tilpsset såvel intentionen med bogen som dens målgruppe. Tips til t øge læserppellen, fx udpegning f oplgte pssger eller fsnit, der kn fungere som krog og trække læseren ind i teksten. Ideer til, hvordn rgumenter skærpes, så de er smmenhængende og lette t følge. Arhus Universitetsforlg Tel Fx _forftterhnd_3k.indd :15:18\n6 Bud på, hvordn citter bedst tjener det formål, forftteren ønsker, de skl hve. Sprring om vlg f henvisningsmåder, notesystem og opsætning f litterturliste. Støtte til t opnå konsekvens på lle niveuer. Korrekturrettelser. Udbyttet f den efterfølgende professionelle korrektur bliver større, hvis så mnge fejl som muligt er fnget, inden mnuskriptet sendes til korrekturlæseren. Det redktionelle rbejde herunder revision f engelsksprogede tekster er forlgets kernekompetence, og l erfring viser, t ethvert mnuskript forbedres væsentligt ved en grundig redktion. Berbejdningen sker dog ltid med øje for både forftterens og forlgets forestilling om den optimle bog og forudsætter derfor et nært smrbejde. Redktionens tidsforløb Redktionsprocessen hr flere fser. Et typisk forløb kn være som skitseret nedenfor (lle tidsngivelser er omtrentlige og kn vriere krftigt efter konkrete omstændigheder og mnuskriptets krkter): 1. Forftteren, forlgsredktøren og forlgsdirektøren holder et indledende møde, hvor der træffes ftle om bogens krkter. Her får forftteren også udleveret Forfttermppen, som bl.. rummer en oversigt ( Tjekliste ) over, hvordn mnuskriptet gøres klr til indlevering. Er der tle om en ntologi, repræsenterer ntologiens fgredktør ( forftteren ) lle bidrgydere, og l kommuniktion mellem forlg og bidrgydere foregår vi fgredktøren. 2. Mnuskriptet sendes til peer review, og vurderingen sendes efterfølgende til forftteren. Fsens vrighed: fr to uger til to måneder. 3. Forftteren retter mnuskriptet til efter en overvejelse f peer reviewet. Desuden gennemrbejdes det efter forlgets tjekliste, og dernæst sendes mnuskriptet til forlgsredktøren fx vedhæftet en e-mil eller på en cd-rom og desuden gerne i print (særligt vigtigt, hvis der er ikke-dnske bogstver eller figurer med). Eventuelt mnglende illustrtioner og rettigheder skffes i et smrbejde mellem forftteren og forlgsredktøren. I Forftterhåndbogen findes en stribe gode råd om illustrtioner. Fsens vrighed: Gerne mks. to-tre uger men så længe, det er nødvendigt, 4. Forlgsredktøren går nu mnuskriptet igennem på mnge plner og ser nærmere på bl.. stil og genre, sproglige enkeltformuleringer, tekstens forløb, rgumenttionens smmenhæng, referencemådens dynmik, konsekvens etc. Fsens vrighed: to uger. 5. Forftteren vurderer nu forlgsredktørens ændringsforslg og retter mnuskriptet til derefter direkte i Word-dokumentet, som derefter returneres til forlgsredktøren. Fr dette tidspunkt kn forftteren kun rette oversete korrekturfejl og lignende, mens deciderede omskrivninger ikke kn foretges. Fsens vrighed: gerne mks. to-tre uger. 6. Forlgsredktøren gennemgår lle ændringer. Fsens vrighed: et pr dge. 7. Mnuskriptet sendes til professionel korrekturlæsning. Fsens vrighed: en til tre uger. 8. Forftteren vurderer korrekturlæserens rettelser og fører de relevnte ind i Word-dokumentet, som derefter returneres til forlgsredktøren. Fsens vrighed: gerne mks. to-tre uger. 9. Forlgsredktøren og forftteren giver i fællesskb grfikeren oplæg til omslg, som forlgets grfiker udrbejder. Bgsidetekst skrives i et smrbejde mellem forftteren, forlgsredktøren og forlgets mrkedsføringschef. 10. Forlgsredktøren gennemgår for en sikkerheds skyld, t lle korrekturrettelser er med. Fsens vrighed: et pr dge. Produktion Efter endt redigering sættes bogproduktionen i gng. Også her gælder, t lle tidsngivelser er omtrentlige og kn vriere krftigt. 1. Mnuskriptet sendes til grfikeren, som tilrettelægger bogen og giver mnuskriptet bogformt, (ombryder den). Herefter fremsendes en førstekorrektur i print. Er der mnge illustrtioner, lves evt. Arhus Universitetsforlg Tel Fx _forftterhnd_3k.indd :15:18\n7 korrekturrunde uden indplcerede illustrtioner, (en spltekorrektur). Fsens vrighed: to-tre uger. 2. Smmen gennemgår forftteren og forlgsredktøren førstekorrekturen. Fsens vrighed: gerne mks. to-tre uger. 3. Rettelser i førstekorrektur sendes til grfikeren og udførelsen kontrolleres efterfølgende f forlgsredktøren i ndenkorrekturen. Fsens vrighed: to-tre uger. 4. Smmen gennemgår forftteren og forlgsredktøren ndenkorrekturen og proceduren fr førstekorrekturen gentges så mnge korrekturrunder, der er nødvendige for t udrydde lle fejl, som regel tre. Fsens vrighed: (per korrekturrunde) gerne mks. en uge plus to uger til indførelsen og kontrol f rettelser. 8. Det trykte rk køres til bogbinderen, som binder bogen ind (flser rkene og hænger dem ind i omslget). Fsens vrighed: en-to eller to-tre uger, fhængigt f om bogen hr blødt eller stift bind. 9. Bogen trnsporteres til forlgets lger. Ved nkomst kontktes forftteren strks. 10. Bøgerne køres fr forlgets lger til Nordisk Bog Center, (NBC), hvorfr der distribueres bøger til lndets boghndlere. 11. Officiel udgivelse finder sted to-fire uger efter, t bogen er leveret. I Forftterhåndbogen findes udførlig informtion om mrkedsføringsindstsen. 5. Når det færdige mnuskript foreligger, kn der evt. genereres et indeks. Der er flere fremgngsmåder, der lle kræver en væsentlig indsts f forftteren. Sikrest er den mnuelle metode, hvor forftteren mrkerer indeksordene i mnuskriptet og noterer sidetllene i tilhørende lister. Forlgsredktøren sender derefter listen til trykkeriet, som føjer den til mnuskriptet. En nden god mulighed er t forftteren opretter indekset i Word-filen. Fsens vrighed: gerne mks. to uger. 6. Trykkeriet sender et prøvetryk, et verisprint, f omslget. Det smme gælder i nogle tilfælde for illustrtioner, der behøver en ekstr kvlitetskontrol. Prøvetrykket godkendes f forlgsredktøren og evt. forftteren, og derefter sendes det til trykning. Fsens vrighed: gerne mks. et pr dge. 7. Efter korrekturrunderne lver trykkeriet et digitlt prøvetryk (en blåkopi). Forftteren og forlgsredktøren kontrollerer, t lle sider sidder, hvor de skl, t sideovergngene er korrekte, t illustrtioner mv. er korrekt plceret og beskåret, t speciltegn stdig er korrekte. Dokumentet er rippet, hvor hver enkelt side er låst og forsynet med de informtioner, der skl bruges i trykprocessen. Denne fse er derfor ikke en sidste korrekturrunde i gængs forstnd. Efter godkendelse trykkes bogen. Fsens vrighed: gerne mks. et pr dge. Arhus Universitetsforlg Tel Fx _forftterhnd_3k.indd :15:18\n8 Mrkedsføring Forlgets mrkedsføring er ltid tilpsset den enkelte bog. Vi indrykker i nogle tilfælde nnoncer i lndsdækkende viser for udgivelser med et stort potentile men ofte er det en mere speciliseret indsts, der skl til. Afgørende for mrkedsføringen er også et tæt smrbejde mellem forlget og bøgernes forftter/ redktør. Smrbejde om reklmetekster og relevnte modtgere Den enkelte bogs forftter/redktør hr førstehåndskendskb til bogen og kn ofte indkredse den potentielle målgruppe mere præcist end forlget. Vi beder derfor forftter/redktør om t løse tre konkrete opgver: At skrive to udkst til reklmetekster ét på 400 tegn inkl. mellemrum og ét på 1100 tegn inkl. mellemrum. Reklmeteksterne bliver revideret i et smrbejde mellem forlg og forftter/redktør, sådn t der hele tiden foreligger de bedst mulige tekster på forlgets hjemmeside, i foldere, nnoncer, ktloger, boghndlernes søgesystem, på bogens bgside osv. Reklmeteksterne skl på en indbydende og fængende måde præsentere hovednliggendet med bogen. Deres funktion er t åbne bogen mod publikum, smtidig med t de er loyle over for bogens projekt og stil. At komme med ideer til pressemeddelelsen, der udsendes til viser og elektroniske mssemedier totre uger før udgivelsen. I pressemeddelelsen gælder det om t trække netop de elementer i en bog frem, som kn tiltrække opmærksomhed og vække en journlists nysgerrighed. At udpege relevnte modtgere f presseeksemplrer, pressemeddelelser og frieksemplrer. Som udgngspunkt bruges forlgets dtbse over tidsskrifter, mssemedier og nøglepersoner. Fr denne dtbse genereres som regel et fkrydsningsskem, der tilsendes forftter/redktør forud for udgivelsen. Afkrydsningsskemet sendes tilbge til forlget i udfyldt stnd smmen med eventuelle supplerende forslg til modtgere. Ofte ligger det store slgspotentile i t få undervisere til t nbefle en bog eller sætte den på pensumlisten. Derfor udsender forlget gerne frieksemplrer til undervisere eller ndre relevnte nøglepersoner. Tilbgemelding Forftter/redktør bliver løbende orienteret om den omtle, bogen får. Forlget bonnerer på en udklipsservice, der løbende sender nmeldelser og omtler fr dnske dg- og ugeblde. Tidsskrifter sender normlt to eksemplrer f en nmeldelse til forlget. Forlget kopierer udklippene, smler dem og sender dem videre til forftter/redktør. Mrkedsføringens fokusområder Forlget foretger mnge målrettede indstser i løbet f en bogs liv fr den første informtion til boghndlerne længe før bogens udgivelse til inkludering i temfoldere op til fem år efter. Nogle f de væsentligste tiltg og ktører præsenteres nedenfor. Boghndlere Forlget hr siden 2002 smrbejdet med en sælger, der besøger en lng række f lndets boghndlere både forår og efterår og præsenterer nogle f årets udgivelser. Tilsvrende hr forlget distributører i såvel Englnd som USA, der holder en tæt kontkt med de vigtigste kdemiske boglder og universiteter og forestår mrkedsføringen f forlgets bøger. Omtrent en måned før udgivelsen f en bog nnonceres den gennem et nyhedsbrev til lle lndets c. 365 boghndlere smt til udvlgte boglder i resten f Norden. Udgivelsen f bøger på ndre sprog end dnsk nnonceres gennem et nyhedsbrev til vores distributører, som inkluderer bogen i deres slgsmterile til boghndlerne. Desuden sendes nyhedsbrevet for fremmedsprogede bøger direkte til større boglder i Kontinentleurop, Norden og enkelte ndre steder i verden. Måneder forud for udgivelsen bliver forlgets titler registreret i boghndlernes interne søgesystem, hvilket Arhus Universitetsforlg Tel Fx _forftterhnd_3k.indd :15:18\n9 giver boghndlerne mulighed for nemt og hurtigt t søge vores bøger elektronisk og t bestille de ønskede eksemplrer. Forlgets bøger lgerføres og distribueres f Gyldendl-selskbet NBC, og det sikrer boghndlerne leverncer fr dg til dg. Dgspresse To-tre uger forud for udgivelsen udsender forlget presseeksemplrer og en pressemeddelelse til en række redktioner på lndsdækkende og regionle medier. Pressemeddelelser med en opfordring til t rekvirere bogen med henblik på nmeldelse eller omtle udsendes smtidig til en række både freelncere og fstnstte journlister. I enkelte tilfælde tger forlget personlig kontkt til udvlgte journlister og redktører. Elektronisk nyhedsbrev Senest på udgivelsesdgen for de enkelte bøger sender forlget et elektronisk nyhedsbrev ud til 8000 personer i forlgets krtotek, og tllet vokser konstnt. Tidsskrifter Det er f stor betydning for en videnskbelig bogs gennemslgskrft, t den bliver omtlt eller nmeldt i fglige tidsskrifter. Udgngspunktet for mrkedsføringen over for tidsskrifter vil typisk være et fkrydsningsskem genereret fr forlgets dtbse og udfyldt f forftter/redktør der smtidig ltid opfordres til t levere supplerende forslg. Nyhedsktlog Forlget udsender de fleste år i september-oktober et nyhedsktlog, hvori lle årets udgivelser præsenteres med forside, en kort tekst og formelle oplysninger. Ktloget trykkes typisk i c eksemplrer, som fordeles til boghndlere og lærenstlter og sendes direkte til lle forlgets kunder i Norden. Nyhedsktloget er også centrlt for mrkedsføringen f forlgets titler på bogmessen i Forum, Københvn. Foldere og bestillingssedler Forftter/redktør kn rekvirere bestillingssedler for de enkelte bøger til brug på konferencer, seminrer m.m. Bestillingssedlerne er et A4 rk trykt i frver, der i stil med pressemeddelelser og nyhedsbreve er lyoutet med bogens forside som bærende grfisk element. Hvert år fremstiller forlget desuden en række foldere eller temktloger, hvori lle forlgets nyere udgivelser inden for et bestemt fgområde (fx rkæologi, litterturforskning, historie eller teologi) er smlet. Disse foldere udsendes med lle relevnte bøger og som indstik i fglige tidsskrifter. Hjemmeside På forlgets hjemmeside kn mn få oplysninger om forlget og købe forlgets bøger. Forfttere og redktører er meget velkomne til t få lgt deres e-mildresse og link til egen hjemmeside ind på forlgets hjemmeside. Oplysningerne kn sendes til forlgets webredktør på: Bogmesser Forlget deltger ltid i de to vigtigste, årligt tilbgevendende bogmesser bogmessen i Forum, Københvn, og den interntionle bogmesse i Frnkfurt smt lejlighedsvis i ndre bogmesser og rrngementer f lignende krkter. Bogklubber Med udgivelse i en bogklub når bogen en stor læserskre. Vi præsenterer udvlgte bøger for især Smlerens Bogklub, men også for mere fgspecifikke bogklubber. Nyhedsbreve til udlndet Hvert forår og efterår fremstilles desuden nyhedsbrevet New Books from Arhus University Press, hvor de nyeste bøger på ndre sprog end dnsk præsenteres, herf er de fleste på engelsk. Nyhedsbrevet er et vigtigt slgsredskb for forlgets distributører i udlndet og ved den interntionle bogmesse i Frnkfurt og udsendes desuden til kdemiske boglder over hele Europ. Arhus Universitetsforlg Tel Fx _forftterhnd_3k.indd :15:18\n10 72214_forftterhnd_3k.indd :15:18


SMVdanmark til Riisager: Attraktive erhvervsuddannelser koster - Altinget: uddannelse\n"Vi beder indtrængende om, at omprioriteringsbidraget fjernes, så vi kan booste erhvervsuddannelserne og skabe et attraktivt uddannelsesmiljø," skriver Jakob Brandt. (Foto: /ritzau/Finn Frandsen)\nREPLIK: Det koster noget at have attraktive og gode erhvervsuddannelser. Derfor holder det ikke at skære i midlerne, hvis vi skal have flere unge ind på erhvervsskolerne, skriver Jakob Brandt, vicedirektør i SMVdanmark.\nVicedirektør i SMVdanmark – det nye Håndværksråd\nKære undervisningsminister Merete Riisager\nTak for dit fine debatindlæg i Altinget 7. december.\nVi synes, det er brandærgerligt, at der stadig er nogle, der rynker på næsen af en håndværksmæssig uddannelse. Det er skræmmende, at vi, ifølge Danmarks Vækstråd, kan komme til at mangle op mod 85.000 faglærte i 2025.\nAt mestre et håndværk er noget af det fineste, man kan. Lad os sammen tale erhvervsuddannelserne og håndværk op og sørge for, at erhvervsskolerne har midlerne til at udføre deres vigtige opgave.\nJakob Brandt Vicedirektør i SMVdanmark – det nye Håndværksråd\nDerfor er der hårdt brug for, at flere unge i folkeskolens ældste klasser får øjnene op for mulighederne med en af de 106 forskellige erhvervsuddannelser.\nSamarbejder mellem virksomheder og skoler\nVi i SMVdanmark, der repræsenterer 18.000 små og mellemstore virksomheder, er også meget begejstrede for idéen med at få mere praksisfagligt indhold i udskolingen.\nVi har et stort fokus på samarbejder mellem virksomheder og skoler og har udarbejdet et idékatalog med erfaringer fra gode samarbejder fra hele landet.\nHer kan du blandt andet læse om projekt ’Samspil mellem Uddannelse og Erhverv’ i Horsens kommune, hvor alle folkeskoleeleverne samarbejder med erhvervslivet på alle klassetrin og ser deres skolefag blive brugt i praksis. Et projekt, Horsens Kommune i øvrigt modtog SMV-prisen for i 2017.\nFlere lærlinge til virksomhederne\nAt få flere praktiske valgfag er også sød musik i vores ører. Vi skal have foldet alle de mange forskellige spændende håndværksmæssige fag ud for eleverne og vise dem, hvad en dygtig snedker, industritekniker eller maler kan.\nVi vil også gerne anbefale, at det er professionelle fagfolk, der viser, hvad man kan som en dygtig faglært. En professionel snedker, der brænder for sit fag, kan tænde lyset i elevernes øjne.\nSkal flere unge vælge en erhvervsuddannelse, så skal vi have flere virksomheder til at tage en lærling eller elev, så de kan blive godt uddannet.\nHer kan du med fordel indføre en administrativ enkel præmie/bonus-ordning per lærling, så det er nemt og ligetil at belønne de virksomheder, der rent faktisk tager ansvaret for at uddanne fremtidens faglærte. Som det er nu, er reglerne alt for indviklede og uklare.\nBrug for midler til at booste erhvervsskolerne\nMen vi kommer ikke uden om det. Det koster noget at have attraktive og gode erhvervsuddannelser.\nSkal vi have flere unge ind på erhvervsuddannelserne, holder det ikke at skære i midlerne til dem. Skal man skabe et fremtidssikret uddannelsesmiljø, må der være midler nok til udstyr, faglærere og det spændende ungemiljø, der efterlyses.\nVi er derfor glade for, at der i den nye finanslovsaftale er et nyt kvalitetstilskud på 170 millioner kroner. Det nytter bare ikke, at I samtidig skærer tidligere tilskud væk og opretholder et omprioriteringsbidrag på 120 millioner kroner. Vi beder derfor indtrængende om, at omprioriteringsbidraget fjernes, så vi kan booste erhvervsuddannelserne og skabe et attraktivt uddannelsesmiljø.\nAt mestre et håndværk er noget af det fineste, man kan. Lad os sammen tale erhvervsuddannelserne og håndværk op og sørge for, at erhvervsskolerne har midlerne til at udføre deres vigtige opgave!\nForrige artikel MF: Jeg havde selv fordomme om teknisk gymnasium Næste artikel Djøf: Fri os for uddannelsessnobberi


• Billig Denim Hunter DHALICIA STROP TOP 10702269 (Dafodil 37021, 34) – 119.99 kr.\nDenim Hunter DHALICIA STROP TOP 10702269 (Dafodil 37021, 34)\nCasual fitted strop top Casual fit Hofte længde Ærmeløs 100% Viscose (Læs mere)\n119.99 kr. (Vis fragtpris)\nNavn: Denim Hunter DHALICIA STROP TOP 10702269 (Dafodil 37021, 34)\nDe fleste outlets på nettet giver nu til dags en række forskellige fragtformer. En af de mest moderne er efterhånden pakkeshoppen, fordi du på den måde nemt kan hente de bestilte varer præcis når det passer dig. Den er nemlig meget overkommelig, samt ofte desuden den mest prisbevidste leveringsmulighed ved køb af Denim Hunter DHALICIA STROP TOP 10702269 (Dafodil 37021, 34).\nDu kunne også forsøge at få pakken leveret til hvor du bor eller ud til din arbejdsplads. Denne er en gang i mellem et hak mindre prisbillig, men tillige ualmindeligt smart. Den prisbilligste leveringsmåde vil dog til enhver tid være at du selv henter produkterne, hvilket dog forudsætter at du er lige ved webbutikkens tilholdssted.\nFragtperioden på KVINDER > KATEGORIER > TOPPE kan i nogle tilfælde være ret så aktuel ifald vi behøver produkterne med det samme, så af den grund er det temmelig klogt at vi besigtiger den forventede leveringstid for den vedkommende vare.\nTemmelig mange online forhandlere reklamerer med levering på blot en enkelt hverdag på en hel del produkter, eksempelvis Denim Hunter DHALICIA STROP TOP 10702269 (Dafodil 37021, 34), men vær opmærksom på at det er underforstået at du når at bestille tidligere end et givent tidspunkt, med hensynstagen til at de kan nå at få varerne afsendt forud for at logistikpersonalet tager hjem.\nEn hel del internet shops garanterer portofri levering, men for det meste er det påkrævet at der købes for et fastslået beløb. Desuden skal du udse dig den mest prisbevidste leveringsform, hvilket i mange tilfælde – om man er i Herning, Dragør eller Bjerringbro – vil blive at få leveret dine produkter til et udleveringssted.\nDet er i dag usædvanlig let for enhver at finde de laveste priser på tværs af internet foretagender, og med det motiv har adskillige DENIM HUNTER internet foretagender fundet det nødvendigt at sænke salgsværdien på mange af deres produkter – til børn, og samtidig til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange garantere levering uden omkostninger.\nDet kan alligevel være profitabelt at analysere nogle forskellige online firmaer efter rabat på Denim Hunter DHALICIA STROP TOP 10702269 (Dafodil 37021, 34) forud for at du gennemfører din handel, så man er garanteret at opnå den mest attraktive pris.\nMan bør dog være omhyggelig med, at hvis en e-handler afhænder produkter for en pris som virker ubegribelig god, er det for det meste være en indikator for en bedragerisk online butik. Kortbestillinger er ikke desto mindre inkluderet i en orden, hvilket begunstiger dig som kunde imod uærlige butikker på nettet.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kan du bruge en afbetalingsordning fra fx ViaBill, hvis du hellere vil dække omkostningerne over en periode.\nInden nogen shopper på en DENIM HUNTER internet forhandler bør man helt sikkert løbe igennem webbutikkens handelsvilkår, det er dog for det meste ikke videre spændende.\nEt alternativ kan være at efterse hvorvidt online shoppen er støttet af e-mærket, eftersom det almindeligvis er en erklæring om at online firmaet forsvarer de gældende danske regler, og at netbutikken løbende undersøges af fagfolk som har meget erfaring med lovgivningen. Derudover tilbydes du anledning til at blive assisteret, ifald du skulle få udfordringer med dit indkøb.\nI øvrigt er det at foretrække at køber er vidende om de mest betydningsfulde reglementer der kan have indflydelse på bestillingen, som eksempelvis hvilken bytteret internet webshoppen tilsikrer. I den relation er det også vigtigt, at man til enhver tid sikrer sin kvitteringsmail, således man i fremtiden vil kunne bevise købet af Denim Hunter DHALICIA STROP TOP 10702269 (Dafodil 37021, 34), uden hensyn til om du er på shopping til en dreng eller pige.\nTrustpilot fremskaffer ret stabile muligheder for at iagttage ganske mange øvrige brugeres erfaringer og af den grund er det klogt, at du tolker online butikkens kritik af Denim Hunter DHALICIA STROP TOP 10702269 (Dafodil 37021, 34) forud for at du handler.\nFacebook forærer dig lige så vel i højeste grad fine chancer for at få kendskab til webshoppens troværdighed. I øvrigt ses faktisk internet virksomheder hvor folk kan udforme en anmeldelse af ordreforløbet, som tillige kan drages fordel af til at bedømme tidligere kunders oplevelser.\nDenne hjemmeside finansieres af annoncer. Vi arbejder sammen med nogle forskellige internet butikker da vi annoncerer firmaernes varer, og høster honorar når de besøgende vi sender videre realiserer en ordre.\nFakta angående tilbud og e-forhandlere vedligeholdes rutinemæssigt, men det er umuligt for os at give garantier imod modifikationer der er blevet udarbejdet efter at vi sidste gang opdaterede vores informationer.


Cupcake By Me Blog ©: marts 2014\nFor et stykke tid siden har vi fået et mystisk brev - en konvolut med mange påskemotiver på, og inden i lå denne påskekanin.\nDenne gang har afsenderen gjort det lidt sværere med at gætte - underskriften bestod af tre ord (prikkerne). Så navnene af alle familiemedlemmer blev gennemgået og bogstaverne blev talt... Den eneste version, der passede til prikkerne efter børnenes gæt, var "Farmor/Farfar Niels Marie" ;o)\nFarfar hedder Niels Henrik og farmor hedder Anne Marie, så afsenderen må være en mellemting :o)\nDu kan se tidligere års gækkebreve HER og HER.\nVi har fået dyr i lejligheden ;o) Først kom der én mus, og så var de to, og så blev de tre :o) Og Julia er så god til at passe på dem. De fik en seng (en tallerken med en klud på) og et stykke ost fra legekøkkenet, og så måtte de låne Kittys lille hus :o) De har fået navne og de blev tegnet, og billedet hænger på væggen, så kan man ikke tage fejl... ;o)\nMuserne er ca. 7 cm høje, så du kan forestille dig det nørklearbejde. Det er dog ikke mig, der skal tage æren for dem. Det var min mands kollegas kone, som også er en hækleglad kvinde, der har lavet denne gave til Julia. Du kan i øvrigt tjekke hendes Amio-butik HER.\nEtiketter: dyr, hæklet\nHer er lidt mere til legekøkkens dessertbord. Kagen fra i går og jordbær fra dette indlæg. Velbekomme! ;o)\nJeg har helt glemt at vise jer denne kage, som jeg hæklede for et par måneder siden. Kagen kom i Julias legekøkken og ville bare ikke andre steder ;o)\nMan laver ekstra masker i begyndelsen eller afslutning af række og omgang for at komme op på højde med den næste række/omgang. Antal af luftmasker afhænger af hvilke masker den nye række/omgang skal hækles i. Forskel kan forklares med, at forskellige masker har forskellige højder, så antal af luftmasker skal tilpasses hæklemaskerne.\nHvis man placerer hæklemaskerne efter deres højde fra den laveste til den højeste, ser rækkefølgen sådan her: kædemaske - fastmaske - halv stangmaske - stangmaske - dobbelt stangmaske - tredobbelt stangmaske, osv.\n1 ekstra luftmaske ved hækling i fastmasker\n2 ekstra luftmasker ved hækling i halv stangmasker\n3 ekstra luftmasker ved hækling i stangmasker\n4 ekstra luftmasker ved hækling i dobbelt stangmasker\nDer er dog forskel på rækker og omgange, og deres afslutning.\nMan hækler i rækker, når der hækles skiftevis på ret og vrang side af hækling. Eller med andre ord - der hækles frem og tilbage.\nMan hækler i omgange, når der kun hækles på retside af hækling, dvs. rund.\nVed begyndelse af ny række (eller ved afslutning af forrige række) hækles der en til flere luftmasker for at vende med.\nFremgangsmåden ved hækling i fastmasker:\n1. Afslut rækken\n2. Hækl en luftmaske\n3. Vend arbejdet og hækl fastmasker i den nye række\nFremgangsmåden ved hækling i stangmasker:\n2. Hækl tre luftmasker\n3. Vend arbejdet og hækl stangmasker i den nye række\nMan kan vælge at hækle omgange med eller uden ekstra masker. Hvis man hækler uden ekstra masker, så hækler man i spiral.\nVed hækling med ekstra masker, hækles der en til flere luftmasker i begyndelsen af omgangen, mens der hækles en kædemaske i luftmasken (fra begyndelsen af omgangen) til sidst i omgangen.\n1. Hækl en omgang (i eksemplet - magisk ring, som samles i en ring med en kædemaske)\n3. Hækl den næste omgang\n4. Afslut omgangen med en kædemaske i den første luftmaske fra begyndelsen af omgangen\n1. Hækl en omgang og afslut den med en kædemaske\n4. Afslut omgangen med en kædemaske i den tredje luftmaske fra begyndelsen af omgangen\nI går har jeg for første gang deltaget i en håndarbejdsmesse. Messen Made By Me er efterhånden blevet en lille tradition her i Esbjerg, og i år blev den afholdt for fjerde gang.\nVi fik ikke så mange besøgende - vejret var alt for godt til sådan noget ;o) Alligevel var det en god oplevelse - stemningen var god, og jeg fik snakket en del med forskellige besøgende... ;o)


Denne indiske model er en af de smukkeste skuespillerinder i verden af indisk tv. Hun startede sin modelkarriere i 2005, og derfra begyndte hun sine glamourøse fodspor i mode- og skønhedens verden. I sine nylige skønheder har hun efterladt et betydeligt præg af skønhed og dybdegående præstationer. Det kan dog siges, at denne kvinde har et stort hjerte og et smukt ansigt. Hun har ikke brug for makeup for at se tiltrækkende ud. Her er nogle af de bedste makeup-fri billeder af denne talentfulde unge skuespillerinde, der vil blæse i dit sind.\n1. Diana når hun er bedst:\nDette er et makeupfrit billede af Diana Penty, hvor hun har et yndigt og attraktivt ansigt. Billedet blev taget ved et arrangement, hvor hun stødte på nogle af hendes mest loyale fans og også formåede at klikke på nogle billeder med dem. Dette billede viser, at Diana ikke bruger meget af sin tid foran toiletbordet, da hun er smuk indefra.\n2. Ved Music Launch:\nDette billede af Diana Penty blev taget ved musiklanceringsbegivenheden for hendes film, Cocktail. Her bar den unge skønhed et makeupfrit afslappet look og så smukt nok ud til at være fokus for den omgivende skare. Hendes smukke hår, søde ansigtsvinkler og unikke kropssprog gjorde hende til aftenens stjerne uden for skærmen.\n3. Begivenhedens stjerne:\nDette er endnu et makeupfrit billede af Diana Penty, der blev skudt ved lanceringen af Women’s Health Magazine-begivenheden. Alle kan se på hende og sige, at hun havde nul makeup. Men samtidig er vi alle måske enige om, at hun så meget varm ud som altid, og hun havde bestemt ikke brug for mascara for at skrue op for den fysikrelaterede begivenhed.\n4. Scene fra en film:\nDette er en scene fra en film kaldet ‘Cocktail’, hvor Diana Penty spillede en medskuespillerinde sammen med DeepikaPadukone. I denne særlige scene blev Diana bedt om at optræde uden at tage hjælp fra noget skønhedsprodukt. Uden tøven lagde hun sit hjerte ind i den scene, det også uden mascara. Hendes naturlige skønhed kan ikke måles ud fra målestokken for de dårlige skønhedsprodukter.\n5. Ved en fest:\nDiana deltog for nylig i en fest, hvor hun stødte på nogle af sine venner og endte med at tage nogle fede billeder. Hun behøver ikke at bruge to-tre timer foran spejlet og lægge makeup, før hun tager et sted hen. Denne kvindes naturlige skønhed er også nok til at tiltrække alle mænd og kvinder, der hovedsageligt kommer med spørgsmål vedrørende hendes skønhedshemmeligheder.\n6. Skønhedsprodukternes stolte ansigt:\nI ved sikkert alle, at Diana Penty er ansigtet på mange skønhedsprodukter som Garnier, Maybelline. Og hun tjente ikke den position ved at vise sine skønhedsevner frem på grund af sit valg af skønhedsprodukter. Hun er på forsiden af en række modemagasiner på grund af hendes hårde arbejde og naturligvis hendes naturlige skønhed.\n7. Ingen makeup? Virkelig?:\nDette er endnu et billede uden makeup af den talentfulde, unge og stigende skønhed, Diana Penty. Her ser hun meget attraktiv ud uden at have nogen makeup på. Hun har lært at elske sig selv uden makeup. Makeup er en social norm for de fleste berømtheder, men for Diana sværger hun til ingen makeup. Nøglen er at have en naturligt fejlfri hud.\n8. Cocktail -interviewet:\nDiana gav engang et interview for at bringe det tættere på filmens manuskript, hvor hun bar et makeupfrit look. Hun motiverer faktisk kvinder og piger i dag til at blive makeupfrie. Diana har intet samfundspres og føler ikke behov for at overholde skønhedsstandarder fastsat af branchen, derfor tror hun på et mere naturligt udseende.\n9. Skønheden uden makeup:\nDet er klart, at Diana ikke behøver nogen makeup for at se smuk ud og være den skønhedsdronning, hun er. Hendes naturlige skønhed er hovedårsagen til hendes tiltrækkende og opmærksomhedsstjælende udseende. Selv uden makeup på, udstråler Diana tillid, og det er inspirerende for dem, der bekymrer sig om deres hud og den indvirkning, makeup har på deres hud. Gå fed og makeupfri som Diana.\nDiana, ser ubesværet frisk og vågen ud uden behov for makeup. Hun eksperimenterer med sit makeup -look til begivenheder, film, landingsbaner og afslappede dage, med stolthed og lethed. I stedet for at ty til mascara, skjulere, fundamenter osv., Vælger Diana at gå bar på sin makeup rutine og helt ærligt ser hun smuk ud, naturligt.\n11. Event Look:\nIntet make up? Ja, Diana ser fantastisk ud på denne begivenhed, hvor hun valgte at gå makeupfri igen. En velhydreret hud og god hudplejerutine hjælper hende med at opnå dette look. Hun ser glamourøs ud, og hendes hud stråler. Hendes hud lyser naturligt, og hun ser dejlig ud på alle billederne og i virkeligheden. Med Diana er der ingen dårlig huddag!!!\nMakeup er et tilbehør og ikke en nødvendighed. Hun tror ikke på at se smuk ud ved hjælp af makeup. A SMILE er den bedste makeup, enhver kvinde kan tage på, og Diana er et perfekt eksempel. Audreys citat siger: “De lykkeligste piger er de smukkeste”, ja, vi er sikre på, at du er enig i dette 100%. Diana har arbejdet hårdt for at føle sig smuk i hendes hud, det gør hun helt sikkert!\nBarfaced skønhed er ikke fortid, det er NU! Stjerner og berømtheder har ikke en bedre hud end os, de har bedre og fantastiske makeupartister og stylister. Barfaced skønhed handler om at lade din hud naturligt skinne igennem og have en jævn hudtone og en naturlig glød.\nNøgne læber og et naturligt, men ikke udvasket look er i dag. Vælg et mere dugigt look, og vælg et naturligt rødmet udseende. Uanset om din hud er lys eller mørk, hjælper et naturligt look dig med at skille dig ud.


liselottblixt.dk - Side 3 af 5 - Gulvafslibning, SEO, Mode - Vi dækker flere emner\nBy Heidi Kirkebække\t maj 20, 2020 0 Comments\nWritten by Heidi Kirkebække\nNogle er slet ikke i tvivl… Selvfølgelig skal huset males gult. For mange andre er valget ikke helt så ligetil. Der er jo et utal af muligheder, og for de fleste af os er det et stort og vigtigt projekt at få malet huset. Det er ikke noget, vi sådan bare lige gør igen om…\nContinue reading Sådan finder du den bedste farve til dit hus\nBy Astrid Pedersen\t maj 11, 2020 0 Comments\nEr du træt og ked af dit slidte trægulv, og går du i alvorlige overvejelse angående anlæggelse af et nyt eet af slagsen? Så bør du tænke dig om en ekstra gang. Du har måske ikke inddraget det faktum i dine overvejelser, at trægulvet faktisk har en vis værdi. Et trægulv er, såfremt det er…\nContinue reading Få et flot og skinnende gulv med en professionel gulvafslibning\nBy Anders Lundtang Hansen\t april 23, 2020\nDe færreste er faktisk klar over det, men bare fordi der er sat en pris på en given dagligvare for eksempel nede i en butik, så er det ikke ensbetydende med, at du er udeladt fra at prutte om prisen – eller på mere mundret dansk: forhandle om, hvad du skal give for varen. Som…\nContinue reading Carglass priser kan måske være til forhandling\nBy Lykke Holzmann Søby\t april 14, 2020\nFodbold er en god aktivitet, specielt for børn. Denne holdsport vil holde dem fysisk og mentalt aktive, lære dem samarbejde og følge lederskab, udvikle disciplin og skabe venskaber med andre spillere. Hvis du ønsker, at dit barn skal høste fordelene ved sporten tidligt, er det bedst at starte, når de er små. Men hvornår kan…\nContinue reading Hvornår skal barnet starte til fodbold?\nBy Astrid Pedersen\t februar 22, 2020\nHvis du er i markedet efter et solidt og holdbart logo til din virksomhed, bør du se dig godt for. Det er selvfølgelig altid en god idé at overlade opgaven med logo design til professionelle fagfolk. Dette betyder dog ikke nødvendigvis, at du skal vælte hele virksomhedens budget for at få råd til et godt…\nContinue reading Betal ikke for meget for godt logo design\nBy Cecilie Mortensen\t februar 6, 2020\nNår man skal låne penge, så har du måske allerede opdaget, hvordan der er mange udbydere at vælge mellem. Det gælder både, hvis du skal bygge til sommerhuset, du skal have nyt køkken, du ønsker penge til en rejse, et bryllup eller andet du har i tankerne. Selvom man tænker, at det derfor også må…\nContinue reading Skal du låne penge?\nBy Anders Lundtang Hansen\t februar 2, 2020\nForestil dig så lige, at du endelig har rundet det spændende hjørne med at blive 18 år! Du kan langt om længe købe alkohol i byen, og du kan købe den stærke sprut nede i forretningerne; du kan komme ind på langt flere natklubber. Du kan nu stemme til valg i landet, og generelt betragter…\nContinue reading Minilån 18 år gammel kan være det smarte sted at starte


Download "Unge-strategien for Aalborg Kvartalsstatistik for 2. kvartal 2012"\n1 Unge-strategien for Aalborg Kvartalsstatistik for 2. kvartal 2012 Indhold 1. Indledning Status årige Unge på offentlig forsørgelse Tema : Antal unge, der har gennemført en ungdomsuddannelse Tema: Overgangen fra grundskole til ungdomsuddannelse Unge-strategien for Aalborg Kommune august 2012\n2 1. Indledning Som led i Aalborg Kommunes unge-strategi skal der løbende ske en statistisk opfølgning på uddannelses- og job situationen blandt de unge i Aalborg. Afsnit 2 og 3 indgår fast i statistikken, og følger hhv. UU s og Jobcentrets måklgrupper. I den forbindelse skal det nævnes, at denne udgave, er den første statistik, hvor det er muligt at sammenligne udviklingen i forhold til forrige år. Læs mere om unge-strategien, baggrunden for statistikken og dens datakilder på Statistikken udarbejdes i i fællesskab af UU Aalborg og Jobcenter Sekretariatet. Udover de faste afsnit indgår to tema-afsnit. Afsnit 4. følger op på, antallet af unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse. Afsnit 5. følger op på overgangen fra grundskole til ungdomsuddannelse. Afsnit 5. skulle have indgået i statistikken for første kvartal for 1. kvartal Denne har vi desværre måtte udgå på grund af tekniske problemer. 2\n3 2. Status årige Denne opgørelse knytter sig specielt til UU s målgruppe. Via UU s statistik-system UV-vej er det muligt at følge samtlige årige i kommunen. Nedenstående statistik bygger på et træk fra UV-vej d. 3. juli Tabel 1 Status på alle unge i alderen år 2012 Status udgangen 2. kvartal år år I alt år Har afsluttet ungdomsuddannelse 11 (0,5%) (61,5%) (56,7%) I gang med ungdomsuddannelse (82,1%) (23,2%) (27,8%) Ikke i gang med ungdomsudd. 354 (17,4%) (15,3%) (15,4%) Potentielt i ungdomsudd. I alt (100,0%) (100,0%) (100,0%) Fortsat i grundskolen Antal unge i aldergruppen i alt Når der ses bort fra de unge, der endnu ikke har forladt grundskolen, var der samlet set blandt de årige 56,7%, der havde taget en ungdomsuddannelse og 27,8%, var i gang. Samlet set er der således 84,5%, der enten har eller er ved at tage en ungdomsuddannelse. Tabel 1.a Status på alle unge i alderen år 2011 og 2012 Status udgangen 2. kvartal Har afsluttet ungdomsuddannelse 5 (0,3%) 11 (0,5%) I gang med ungdomsuddannelse (77,3%) (82,1%) Ikke i gang med ungdomsudd. 427 (22,5%) 354 (17,4%) Potentielt i ungdomsudd. I alt (100,0%) (100,0%) Fortsat i grundskolen Antal unge i aldergruppen i alt Blandt de årige, er der 82,1%, der i gang med en ungdomsuddannelse, hvilket er betydeligt højere end i 2011, hvor det var 77,3%. Andelen, der ikke er i gang med uddannelse er tilsvarende faldet. 3\n4 Tabel 1.b Status på alle unge i alderen år 2011 og 2012 Status udgangen 2. kvartal Har afsluttet ungdomsuddannelse (62,7%) (61,5%) I gang med ungdomsuddannelse (20,5%) (23,2%) Ikke i gang med ungdomsudd (16,8%) (15,3%) Potentielt i ungdomsudd. I alt (100,0%) (100,0%) Fortsat i grundskolen Antal unge i aldergruppen i alt Under et er andelen, at de årige, der enten har eller er ved at tage en ungdomsuddannelse steget fra 83,2 % til 84,7 %. Det dækker dog over, at andelen, der har afsluttet en ungdomsuddannelse er gået ned fra 62,7% til 61,5% i Til gengæld er andelen, der har påbegyndt en ungdomsuddannelse vokset fra 20,5% til 23,2%. Der redegøres der nærmere for i afsnit 4 s. 16, men kort fortalt tyder tallene på, at en del unge, der nu er år, der har udskudt uddannelsesstart. Selv om det er bedre, at der var flere, der rent faktisk havde gennemført en uddannelse, så er der grund til at glæde sig over, at andelen, der hverken har eller er ved at tage en uddannelse er faldet fra 16,8% til 15,3%. 4\n5 Status på de årige Af tabel 1 fremgik det, at der var 354 unge (17,4%), der ikke var i gang med en ungdomsuddannelse. I det følgende gives en status på disse unge. Tabel 2 Status på de årige der ikke er i gang med ungdomsuddannelse eller grundskole Netop afbrudt forløb 23 (6,5%) Afbrudt uddannelse 10 (2,8%) Afbrudt forberedende aktivitet 8 (2,3%) Afbrudt grundskolen 5 (1,4%) Netop afsluttet forløb 67 (18,9%) Afsluttet grundforløb - Erhvervsudd. 23 (6,5%) Afsluttet midlertidig aktivitet 0 (0,0%) Afsluttet forberedende forløb 8 (2,3%) Afsluttet grundskolen 36 (10,2%) Uddannelse aftalt/tilmeldt 7 (2,0%) Aktivitet tilmeldt eller i gang 257 (72,6%) aktivitet aftalt/tilmeldt 4 (1,1%) I gang med udd. forberedende aktivitet 211 (59,6%) Midlertidige aktiviteter/fritaget 42 (11,9%) Ukendt 0 (0,0%) I alt 354 (100,0%) Det ses at det store flertal (72,6%) er i gang med eller fået aftalt aktiviteter. Derudover er der sammenlagt 25,4% er unge, der for de flestes vedkommende (18,9%) netop har afsluttet et forløb og i mindre omfang (6,5%) har afbrudt et forløb. I henhold til lovgivningen kontaktes disse af UU inden for 5 dage og herefter lægges der en ny plan inden for 30 dage. 5\n6 I gang med udd. forberedende aktivitet i tabel 2 dækker over følgende underplaceringer Tabel 3. I gang med udd. forberedende aktivitet årige Arbejde: 81 (38,4%) Arbejde - fuld tid 52 (24,6%) Arbejde - deltid 29 (13,7%) Forløb på uddannelsessteder 72 (34,1%) Højskole 1 (0,5%) Produktionsskole 64 (30,3%) Voksenspecialundervisning 2 (0,9%) VUC-HF niveau 4 (1,9%) Øvrige uddannelser og kurser 1 (0,5%) Praktik i ungevejledningen 8 (3,8%) Andre udviklende og forberedende aktiviteter aftalt med UU 21 (10,0%) Ophold i udlandet 29 (13,7%) Total 211 (100,0%) Det ses, at størstedelen enten er i gang med arbejde eller med uddannelsesforberedende aktiviteter. Praktik i ungevejledningen dækker over virksomhedspraktik formidlet af UU. Midlertidige aktiviteter/fritaget i tabel 2 dækker over følgende: Tabel 4. Midlertidige aktiviteter/fritaget årige Foranstaltning på fuld tid efter Serviceloven 23 (54,8%) Fritagelse for uddannelsespligt iht. vejledningsloven 17 (40,5%) Ledig 1 (2,4%) Offentlig forsørgelse 1 (2,4%) Hovedtotal 42 (100,0%) Foranstaltning på fuld tid efter serviceloven dækker over unge, der er anbragt uden for eget hjem. Målet om uddannelse er selvfølgelig det samme for disse unge, men tilbuddet skal tilrettelægges i samspil med anbringelsen. 6\n7 Der er pt. 17 unge, som er Fritaget for uddannelsespligten iht. Vejledningsloven. Afgørelse herom træffes i hvert enkelt tilfælde af ledelsen i UU, og i hvert enkelt tilfælde tages der stilling til inddragelse af familierådgiver. De fritagne er typisk i gang med en udredning, er på vej til en afklaring efter Serviceloven eller er i gang med at tilmelde sig uddannelse. Status på de årige, der ikke er i gang med en ungdomsuddannelse Sammenlagt var der 84,7 % af de årige, der var i gang med eller havde afsluttet en ungdomsuddannelse (Se tabel 1 på side 3). Imidlertid var der unge (15,3%), der ikke er i gang med en ungdomsuddannelse. I det følgende redegøres for denne gruppe. Tabel 5 Status på de årige ikke i gang med ungdomsuddannelse Netop afbrudt forløb 255 (6,9%) Afbrudt uddannelse 207 (5,6%) Afbrudt forberedende aktivitet 46 (1,3%) Afbrudt midlertidig aktivitet 2 (0,1%) Netop afsluttet forløb 384 (10,5%) Afsluttet forberedende forløb 152 (4,1%) Afsluttet/afbrudt grundskolen 8 (0,2%) Afsluttet midlertidig aktivitet 73 (2,0%) Afsluttet grundforløb - Erhvervsudd. 151 (4,1%) Uddannelse aftalt/tilmeldt 13 (0,4%) Aktivitet tilmeldt eller i gang (71,7%) I gang med forberedende aktivitet (37,8%) I gang med midlertidig aktivitet/fritaget (33,8%) Aktivitet aftalt/tilmeldt 3 (0,1%) Ukendt 389 (10,6%) I alt (100,0%) Antallet, der har afbrudt et forløb er på 255 (6,9 %), hvilket er lavere end samme tid sidste år, hvor det lå på 327 (8,5 %). Ukendt dækker primært over unge studerende fra andre lande, hvor UU jo ikke kender deres forhistorie. UU laver dog også en opsøgende indsats for denne gruppe (Se side 10.) 7\n8 I det følgende gøres rede for de aktiviteter, som de unge er i gang med. I gang udd. forberedende aktivitet i tabel 5 dækker over følgende underplaceringer Tabel 6. I gang med udd. forberedende aktiviteter årige I arbejde 738 (52,3%) Arbejde - deltid 250 (26,5%) Arbejde - fuld tid 488 (25,8%) Selvstændig erhvervsdrivende 0 (0,0%) Forløb på uddannelsessteder 632 (46,5%) AMU 2 (0,2%) Daghøjskole 24 (1,0%) Danskuddannelse 9 (0,5%) Højskole 9 (0,5%) Produktionsskole 103 (7,3%) TAMU 41 (3,8%) Vejledning og opkvalificering if. LAB-loven 2 (0,2%) Voksenspecialundervisning 29 (2,1%) VUC-AVU niveau 139 (10,7%) VUC-HF niveau 268 (19,7%) Øvrige uddannelser og kurser 6 (0,5%) Praktik i ungevejledningen 2 (0,1%) Andre udviklende og forberedende aktiviteter aftalt med UU 4 (0,3%) Ophold i udlandet 12 (0,9%) Total (100,0%) Langt den overvejende del af de unge er enten i gang med uddannelsesrettede aktiviteter eller i beskæftigelse. 8\n9 Midlertidige aktiviteter/fritaget i tabel 5 dækker over følgende: Tabel 7. Midlertidige aktiviteter/fritaget årige Afsoning 8 (0,6%) Foranstaltning på fuld tid efter Serviceloven 8 (0,6%) Fritagelse for uddannelsespligt iht. vejledningsloven 2 (0,2%) Ledig 110 (8,9%) Offentlig forsørgelse (Jobcentret) 1061 (85,5%) Orlov 21 (1,7%) Sygdom 20 (1,6%) Værnepligt 11 (0,9%) Hovedtotal 1241 (100,0%) De unge på offentlig forsørgelse er unge, der modtager a-dagpenge, kontanthjælp, sygedagpenge, pension eller lignede. Det er altså unge, der er i kontakt med jobcentret. De 110 unge, der betegnes som Ledige er unge, der ikke modtager offentlig forsørgelse. UU er opsøgende i forhold til disse unge i forhold til at få en plan for deres videre forløb. Bemærk dog, at der er en væsentlig forsinkelse på, hvornår UU får information omkring, at de unge eksempelvis har fået bevilget kontanthjælp. Det kan således vise sig, at en del af dem reelt modtager offentlig forsørgelse. Derfor er der nu etableret, sådan, at der nu kan sendes beskeder mellem Jobcenter Aalborgs og UU s systemer. Det sker med samtykke fra den unge. Således får UU info om start og stop på kontanthjælp, og Jobcentrets rådgivere har bedre adgang til de unges uddannelsesplan og uddannelseshistorik. 9\n10 Som det fremgår af tabel 2 og 5, var der i alderen år 389 personer, hvor UU ikke har kendskab til deres historik. Nedenfor fremgår deres alder og nationalitet. Tabel 8. Unge uden en historik (ukendte) Statsborgerskab heraf danske statsborgere 14 6% heraf udenlandske statsborgere % Ukendte i alt % Alder 15 år 0 1% 16 år 0 0% 17 år 0 0% 18 år 2 1% 19 år 26 9% 20 år 34 8% 21 år 38 14% 22 år 81 20% 23 år 95 25% 24 år % Ukendte i alt % Pt. er der ingen under 18, hvor UU ikke kender deres historik, og det ses, at der især tale om udenlandske statsborgere i alderen år, der flytter til Aalborg for at læse f.eks. ved universitetet eller University College. UU underrettes om, at de er indrejst til Danmark og UU kontakter dem ved at sende dem et brev på engelsk. Tallet er lidt lavere end forrige år. 10\n11 3. Unge på offentlig forsørgelse Via jobindsats.dk er det muligt at trække en oversigt over antallet af unge under 30 år på offentlig forsørgelse og samtidig følge udviklingen. Faktisk antal unge på offentlig forsørgelse juni år år I alt år Hele landededet Aalborg Hele lan- Aalborg Hele lan- Aalborg Ydelse A-dagpenge Kontanthjælp mv Sygedagpenge Fleksjob og ledighedsydelse Førtidspension I alt på offentlig ydelse Andel af unge på offentlig forsørgelse juni år år I alt år Ydelse Hele landet Aalborg Hele landet Aalborg Hele landet Aalborg A-dagpenge 1,41% 1,43% 4,95% 6,05% 2,58% 3,01% Kontanthjælp mv. 5,69% 5,76% 6,94% 6,34% 6,10% 5,96% Sygedagpenge 0,53% 0,52% 1,67% 1,75% 0,91% 0,94% Fleksjob og ledighedsydelse 0,08% 0,03% 0,54% 0,26% 0,23% 0,11% Førtidspension 0,88% 0,58% 2,04% 1,31% 1,27% 0,83% I alt på offentlig ydelse 8,59% 8,33% 16,14% 15,71% 11,09% 10,86% Samtlige antal unge i aldersgr Der er fortsat samlet en lidt mindre andel af de unge årige på offentlig forsørgelse i Aalborg sammenlignet med landsgennemsnittet. Andelen på kontanthjælp og A-dagpenge blandt de årige ligger tæt på landsgennemsnittet. For de årige ses en overledighed. Aalborgs ledighedstal er meget præget af dimittend-ledighed blandt nyuddannede, og det falder typisk. Overledigheden er dog højere end forrige år. Andelen, der modtager sygedagpenge ligger lige omkring landsgennemsnittet. De øvrige ydelser er lavere. Specielt er kontanthjælp og førtidspension væsentligt lavere end landsgennemsnittet. Samlet set modtager omkring hver 10. ung offentlig forsørgelse. 11\n12 Indeks Indeks Unge-strategien for Aalborg Kvartalsstatistik for 2. kvartal 2012 I det følgende beskrives ledigheden for de unge siden marts Det tidspunkt er valgt, fordi finanskrisen satte ind på det tidspunkt og førte til stagnerede beskæftigelsen for de unge Figur 10 Udvikling A-dagpenge år Hele landet år Aalborg år Kilde: Jobindsats.dk - Indeks =100 Aalborg: 177 Hele landet: Figur 11 Udvikling A-dagpenge år Hele landet år Aalborg år Kilde: Jobindsats.dk Indeks =100 Aalborg: 468 Hele landet: Ledighedsudviklingen for de årige ligger fortsat under resten af landet. Aalborg har i kraft af at være en uddannelsesby store sæsonudsving i ledigheden for de årige. (Se evt. afsnittet om dimittendledighed i unge-statistikken for 3. kvartal 2011). Set i det lange forløb siden 2008, har ledighedsudviklingen stort set ligget under landsgennemsnittet. Forskellen ser dog ud til at mindskes, da kurven på landsplan flader ud, mens Aalborg fortsat er steget lidt. 12\n13 Indeks Indeks Unge-strategien for Aalborg Kvartalsstatistik for 2. kvartal Fig. 12 Udvikling kontanthjælp år Hele landet år Aalborg år Kilde: Jobindsats.dk - Indeks =100 Aalborg: 885 Hele landet: Note: Kontanthjælp mv. er inkl. starthjælp, introduktionsydelser, revalidering og forrevalidering Fig. 13 Udvikling kontanthjælp år Hele landet år Aalborg år 80 Kilde: Jobindsats.dk - Indeks =100 Aalborg: 737 Hele landet: Note: Kontanthjælp mv. er inkl. starthjælp, introduktionsydelse, revalidering og forrevalidering Modsat a-dagpenge ser antallet af unge kontanthjælpsmodtagere ud til fortsat at stige både i Aalborg og på landsplan. Det kan hænge sammen med, at de unge nu har sværere ved at optjene dagpengeret. Igen ses et større sæsonudsving for Aalborg, hvilket hænger sammen med at, Aalborg er en studieby. Det er dog bekymrende, at udviklingen for de årige kontanthjælpsmodtagere nu ligger over landsgennemsnittet. For de årige ligger den noget under landsudviklingen. 13\n14 I det følgende vises en opgørelse af beskæftigelsesindsatsen for de unge kontanthjælpsmodtagere får, herunder i hvor høj grad, denne er uddannelsesrettet. Tabel 14 Brugen af tilbud til kontanthjælp mv år juni 2012 Generel vejledning/afklaring 34 (3,3%) Integrationsforløb 20 (2,0%) Job- og praktikforberende forløb 89 (8,7%) Løntilskud eller praktik på arbejdsplads 154 (15,1%) Løntilskud privat virksomhed 21 (2,1%) Løntilskud offentlig arbejdsplads 2 (0,2%) Praktik privat arbejdsplads 93 (9,1%) Praktik privat offentlig arbejdsplads 38 (3,7%) Nytte- og arbejdsaktivering 139 (13,6%) Arbejdsaktivering - ønsker kun at arbejde for kontanthjælp 27 (2,6%) Nytteaktivering - unge med plan 112 (11,0%) Personligt afklarende/støtte 87 (8,5%) Personligt udviklende projekt 66 (6,5%) Sygemeldte - forløb for 21 (2,1%) Uddannelse eller uddannelsesforberedende forløb 496 (48,6%) Daghøjskole/Oplysningsforbund 179 (17,5%) Efterskole 6 (0,6%) EGU 1 (0,1%) Erhvervsskole - kursus/uddannelse 36 (3,5%) FVU/Læse-forløb 8 (0,8%) Højskole 3 (0,3%) Længerevarende uddannelse 2 (0,2%) Produktionsskole 8 (0,8%) Træningshøjskolen 47 (4,6%) Uddannelsesforberedende (Projektafsnittet) 27 (2,6%) Unge med særlige behov 155 (15,2%) VUC/Studenterkursus 23 (2,3%) Andre kurser 1 (0,1%) Anden aktivering/forrevalidering 2 (0,2%) Hovedtotal % Kilde: Jobcentrets statistik-system Workbase Note: Kontanthjælpsmodtagere indbefatter udover kontanthjælp, forrevalidering, revalidering, og integrationssager. 14\n15 Som det ses er omkring halvdelen af tilbuddene uddannelse eller uddannelsesforberedende forløb. Hvis man ser bort fra virksomhedsindsatsen, der ikke var med i statistikken i 2011, så er antallet af unge, der er i gang med et forløb steget fra 650 til 867. Tabel 15 Brugen af tilbud til kontanthjælp mv år december 2012 Generel vejledning/afklaring 26 (4,5%) Integrationsforløb 10 (1,7%) Job- og praktikforberende forløb 57 (9,9%) Løntilskud eller praktik på arbejdsplads 154 (26,7%) Løntilskud privat virksomhed 21 (3,6%) Løntilskud offentlig arbejdsplads 2 (0,3%) Praktik privat arbejdsplads 101 (17,5%) Praktik privat offentlig arbejdsplads 30 (5,2%) Nytte- og arbejdsaktivering 58 (10,1%) Arbejdsaktivering - ønsker kun at arbejde for kontanthjælp 33 (5,7%) Nytteaktivering - unge med plan 25 (4,3%) Personligt afklarende/støtte 50 (8,7%) Personligt udviklende projekt 41 (7,1%) Sygemeldte - forløb for 9 (1,6%) Uddannelse eller uddannelsesforberedende forløb 222 (38,5%) Daghøjskole/Oplysningsforbund 101 (17,5%) Erhvervsskole - kursus/uddannelse 39 (6,8%) FVU/Læse-forløb 2 (0,3%) Længerevarende uddannelse 35 (6,1%) Træningshøjskolen 7 (1,2%) Uddannelsesforberedende (Projektafsnittet) 2 (0,3%) Unge med særlige behov 14 (2,4%) VUC/Studenterkursus 20 (3,5%) Anden ordinær uddannelse 2 (0,3%) Anden aktivering/forrevalidering 0 (0,0%) Hovedtotal % Kilde: Jobcentrets statistik-system Workbase Note: Kontanthjælpsmodtagere indbefatter udover kontanthjælp, forrevalidering, revalidering, og integrationssager. Hvis der ses bort fra virksomhedsplaceringerne, så er antallet blandt de årige, der er i gang med aktiviteter er stort set uændret. 15\n16 4. Tema : Antal unge, der har gennemført en ungdomsuddannelse I lighed med sidste år gøres der i dette afsnit status på, hvor mange unge i en årgang, der rent faktisk har gennemført en ungdomsuddannelse. Bemærk, at unge, der er i folkeskolen, i beskæftigelse mv. også indgår i opgørelsen. Tabel 16 Andel af aldersgrupperne i 2. kvartal 2012, der har gennemført en ungdomsuddannelse Alder Ja Nej I alt Antal 15 0% 100% 100% % 100% 100% % 100% 100% % 99% 100% % 81% 100% % 43% 100% % 25% 100% % 21% 100% % 20% 100% % 19% 100% Samlet 48% 52% 100% % 100% 80% 60% 40% 20% Andel af årgang, der har gennemført en ungdomsuddannelse Nej Ja Kilde: UV-Vej 3. juli % Tabellen understreger det faktum, at langt de fleste unge tager en ungdomsuddannelse, mens de er unge. Når de er fyldt 20 år har over halvdelen (57%) taget en ungdomsuddannelse og når de når 24 år, så har 4 ud af 5 (81%) taget en ungdomsuddannelse. Undervisningsministeriets seneste prognose er, at i alt 88 % 1 25 år efter, at de har forladt grundskolen i Aalborg vil have opnået en ungdomsuddannelse. Selv om tallene ikke er helt sammenlignelige, er det tankevækkende, at ud af 88%, har godt 81% opnået det inden de blev 25 år. Det understreger vigtigheden af, at flest mulige unge tager en uddannelse i de unge år. 1 Undervisningsministerets prognose er desværre ikke opdatere på kommuneniveau siden sidste år og bygger fortsat på årgang Så snart den opdateres vil data indgå i kvartalsstatistikken. 16\n17 I tabel 17 sammenlignes med forrige år. Tabel 17 Hvor stor en andel af en aldersgruppe, har gennemført en ungdomsuddannelse 2. kvartal 2011 og 2012 Alder ,0% 0,0% 16 0,0% 0,0% 17 0,2% 0,4% 18 4,6% 1,3% 19 29,6% 19,2% 20 61,4% 57,1% 21 73,4% 75,2% 22 78,0% 79,1% 23 79,6% 80,0% 24 80,9% 81,1% I alt 48,0% 47,7% Samlet set for alle årgange i alderen år, er andelen af unge, der har gennemført en ungdomsuddannelse stort set det samme omkring 48 %. Til gengæld ses en stor forskydning omkring de 18 til 20 årige, hvor der faktisk er færre, der har gennemført en ungdomsuddannelse. Tabel 18. Hvor stor en andel af en aldersgruppe er i gang med at tage en ungdomsuddannelse 2. kvartal 2011 og 2012 Alder ,0% 0,2% 16 11,7% 12,6% 17 51,3% 53,5% 18 71,6% 75,2% 19 48,6% 59,3% 20 21,5% 26,5% 21 11,3% 10,7% 22 6,7% 7,3% 23 5,1% 5,1% 24 3,9% 3,7% I alt 20,6% 22,4% Fig. 18 viser dog, at netop for de årige er andelen, der er gået i gang steget tilsvarende. Også blandt de årige ses en stigning. Meget tyder på, at flere årgange der har udskudt uddannelsesstart, nu er gået i gang. Krisen, den øgede fokus på uddannelse både nationalt og lokalt, er slået igennem. Erfaringsmæssigt ligger der dog en udfordring for uddannelserne i at fastholde navnlig de unge, der først går i gang med en uddannelse i 20 erne. 17\n18 5. Tema: Overgangen fra grundskole til ungdomsuddannelse I Aalborg Kommunes Unge-strategien er målene: at mindst 95 % er parate til at starte i en ungdomsuddannelse umiddelbart efter folkeskolen at de unge, der ikke umiddelbart er parate, tilbydes en uddannelsesforberedende aktivitet at flest mulige unge gennemfører den ungdomsuddannelse, som de er startet på at alle årige er i gang med uddannelse, job eller en uddannelsesforberedende aktivitet I det følgende gives en status på: De unges søgemønster efter grundskolen. Uddannelsesparathedsvurdering Tabel 19. Overgangen fra grundskolen ungdomsuddannelser mv. fra 9. og 10. klasse 2012 Hovedplacering 9. klasse 10. klasse Samlet Anden aktivitet 36 3,3% 39 3,5% 75 3,4% Erhvervsuddannelse ,8% ,1% ,0% Gymnasial uddannelse ,7% ,0% ,3% Individuel ungdomsuddannelse 2 0,2% 26 2,4% 28 1,3% Afslutter grundskolen ,0% ,0% ,0% 10. klasse Hovedtotal Note: Tallene er trukket pr Hvis vi ser bort fra de elever, der er overgået til 10. klasse, er 96,6% af alle eleverne overgået til en ungdomsuddannelse. Størstedelen er overgået til en gymnasial uddannelse og færre til en erhvervsuddannelse. For Godt 3,4% er der aftalt andre aktiviteter. Det kan være uddannelsesforberedende aktiviteter, arbejde eller andet se evt. side 6. I forhold til de unges valg, har Aalborg således et godt udgangspunkt for at nå 95% målsætningen. De fleste unge går i gang med uddannelse efter grundskolen. 10. klasse Af tabel 19 fremgår, at elever er overgået til 10. klasse. Nedenfor ses, at ca. halvdelen er overgået til Aalborg Kommunes 10. klassecenter, og at størstedelen af de øvrige er overgået til ophold på en efterskole. Tabel 20. Overgang til 10. klassetrin 10. klassecenter Aalborg % Efterskole % Privatskole/Anden kommune 94 9% I alt % 18\n19 Uddannelsesparathedsvurderingen Den lovbestemte uddannelsesparathedsvurdering ved overgangen direkte fra 9. og 10. klasse til ungdomsuddannelse er foretaget af UU-vejlederne i forbindelse med udskolingen og i samarbejde med grundskolerne. For de elever, hvor UU vurderer, at vedkommende ikke er parat til den pågældende uddannelse, og hvor eleven og forældrene ikke er enige, er det efterfølgende muligt at få uddannelsesinstitutionens vurdering af elevens uddannelsesparathed. Tabel 21. Uddannelsesparathedsvurdering blandt unge, der har søgt gymnasial uddannelse UU ikke vurderet uddannelsesparat 58 3,6% Enig med UU ønsker ikke vurdering ved uddannelsesinst. 5 0,3% Uenig og ønsker vurdering ved uddannelsesinst. 53 3,3% Udd. Inst. efterfølgende vurderet uddannelsesparat 36 2,2% Udd. Inst. efterfølgende vurderet ikke uddannelsesparat 17 1,0% I alt vurderet ikke uddannelsesparat 22 1,3% I alt optaget ,7% I alt søgt gymnasial uddannelse ,0% Som det fremgår, er det meget få unge, hvor UU vurderer, at den unge ikke umiddelbart kan vurderes til at være uddannelsesparat. I langt de fleste tilfælde bliver dette efterfølgende vurderet af uddannelsesstedet. Som det fremgår, vurderer uddannelsesstedet i mange tilfælde at den unge evt. med støtte kan klare uddannelsen. Samlet set er det således meget få af de unge, der søger gymnasial uddannelse (1,3%), der vurderes til ikke at være uddannelsesparat. 19\n20 Tabel 22. Uddannelsesparathedsvurdering blandt unge, der har søgt erhvervsuddannelse (EUD) UU ikke vurderet uddannelsesparat 1 0,2% Enig med UU - ikke ønsket vurdering ved uddannelsesinst. 0 0,0% Uenig og ønsket vurdering ved uddannelsesinst. 1 0,2% Udd. Inst. efterfølgende vurderet uddannelsesparat 1 0,2% Udd. Inst. efterfølgende vurderet ikke uddannelsesparat 0 0,0% I alt vurderet ikke uddannelsesparat 0 0,0% I alt optaget ,0% I alt søgt erhvervsuddannelse ,0% Det ses, at ingen er vurderet ikke-uddannelsesparat blandt de, der søgte EUD. Samlet set er der således 23 unge ud af de 2.091, der har søgt enten gymnasial eller EUD uddannelse, der er vurderet ikke uddannelsesparat. Det svarer til 1,1 % af de unge. For nogle af disse vil uddannelsesforberedende aktiviteter være en mulighed eller for nogle en mere individuel uddannelse som f.eks. EGU være en mulighed. Når så få reelt vurderes ikke-uddannelsesparate hænger det jo sammen med, at den vejledning som UU foretager inden udskolingen jo skal give både de unge en realistisk afklaring om uddannelsesvalg. Uddannelsesparathedsvurderingen skal derfor ses som en mulighed for at få afklaret de unge, hvor der er tvivl. 20


Randers kvitter smøgerne - randers.dk\nRanders kvitter smøgerne\nRanders Sundhedscenter er nu klar til at lancere et nyt rygestopkoncept for alle med ønske om rygestop i Randers Kommune. Deltagerne deles op i flere hold, som indbyrdes konkurrer med hinanden om at blive røgfri, og forløbet er krydret med en palet af foredrag, workshop og rygestoprådgivning.\nDet er Røgfri Randers 2025, der står bag tilbuddet ”Randers kvitter smøgerne” med inspiration fra et af Kræftens Bekæmpelse rygestopkoncepter.\n”Vi håber på rigtig mange deltagere, som blandt andet får mulighed for at opleve Jason Watt fortælle om betydningen af vilje og vedholdenhed, når man vil nå et mål. Vi tilbyder også en gospelworkshop for at give deltagerne mulighed at se på sig selv med nye øjne og mærke, hvor meget luft et rygestop egentlig giver” fortæller rygestoprådgiver Ulla Skov Aldahl.\nForløbet i Randers Kommune byder desuden på indslag fra eksrygere, som efter rygestoppet har meldt sig som ambassadører for det gode liv med ren luft i lungerne. De vil fortælle om, hvad der motiverede dem til at gennemføre rygestoppet, og hvordan de har det med at være røgfri i dag. Deltagerne vil også få forskellige input til aktiviteter, der giver god energi og bevægelse på en anderledes måde.\nDet er Kræftens Bekæmpelse, der står bag rygestopkonceptet ”Kommunen kvitter smøgerne”, som med succes er blevet gennemført i blandt andet Syddjurs og Køge Kommune. I Køge var knap to tredjedele af deltagerne røgfri efter forløbet, og andre deltagere havde succes med at skære betragteligt ned på antallet af cigaretter.\n”Vores erfaring viser, at rygestopcafé kombineret med en lokal konkurrence virker rigtig stærkt, fordi man på holdene forpligter sig overfor hinanden og sin rygestoprådgiver. Det giver også en stor fællesskabsfølelse, at flere rygestophold er samlet med hver sin rygestoprådgiver i samme lokale,” siger Camilla Freltoft Junge fra Kræftens Bekæmpelse.\n”Randers kvitter smøgerne” starter onsdag d. 24. august og forløber frem til onsdag d. 28. september. Deltagerne skal møde op hver onsdag kl. 19 – 21 i Vækstværket ved VIA University i løbet af rygestopforløbet. Man kan tilmelde sig ved at kontakte Inger Kruse Andersen på tlf. 51562197 eller sende en mail til ika@randers.dk.\nSe flere rygestoptilbud her


Borgere i Skærbæk og omegn skal svinge kalk-kosten | Skærbæk | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Skærbæk - Borgere i Skærbæk og omegn skal svinge kalk-kosten\nBorgere i Skærbæk og omegn skal svinge kalk-kosten\n04. maj 2015 kl. 08:34\nGram Slot sætter sammen med resten af landet fokus på det gamle håndværk kalkning med kampagnen: Vi kalker. Husejere i Skærbæk og omegn har i den kommende tid chancen for at få gratis kalk til deres huse.\nKalkesæsonen er over os, men der er langt imellem kalkkostene i både Skærbæk og i resten af Danmark, for det gamle håndværk er ved at gå i glemmebogen.\nDet er ifølge Gram Slot en skam, for kalkning er en både smuk, fornuftig og miljøvenlig måde at bevare sit murværk på. Derfor er de gået med i den landsdækkende kampagne ’Vi Kalker’.\nDet er bevaringsforeninger over hele landet, der i samarbejde med virksomheden KALK, søsætter en række lokale initiativer, der skal få danskerne til at genopdage de mange kvaliteter ved kalkning. Den 17. maj er udpeget til national kalk-dag, og den 16.-17. maj kan man i den forbindelse besøge Gram Slots Hus og Havemesse og blive meget klogere på kalkens mange fordele.\nKalk er godt for indeklimaet. Læsket kalk er nemlig det mest åndbare af alle overfladebehandlinger. På grund af de åbne porer i kalken kan muren ånde, fugt kan passere gennem, og det betyder færre problemer med fugt og svamp i huset.\nFrem til 1960 har vi da også bygget med kalk herhjemme, men siden da er moderne byggematerialer som plast- og cementprodukter vundet frem, og det kan koste husejere dyrt i reparationer, når facader sprækker, eller mure angribes af svamp, fordi husene ikke kan komme af med fugt.\nMange har fordomme om, at kalk er besværligt, tidskrævende og svært at holde ved lige. Men kalker man med de rette metoder og i de rette forhold, vil man opleve, at det er nemt at kalke samtidig med, at det kan holde i op til 10 år.\nI forbindelse med ’Vi kalker’-kampagnen stiller virksomheden KALK i samarbejde med bevaringsforeningerne kalkmælk og kalkvand til rådighed til 50 huse fordelt rundt omkring i landet.\nMan kan tilmelde sig konkurrencen på: www.vikalker.dk.


La Vire D'Aufalle 14 Inférieur i Aigle til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 64 ejendomme i Aigle.\nMere om La Vire D'Aufalle 14 Inférieur\nMed en praktisk beliggenhed i Taveyannaz er Apartment La Vire D'aufalle Inferieur Alpe des Cha et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartment La Vire D'aufalle Inferieur Alpe des Cha sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Hotellet tilbyder parkering, familieværelse for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder altan/terrasse, fjernsyn, badekar, siddeområde, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Apartment La Vire D'aufalle Inferieur Alpe des Cha.\nDu bedes give La Vire D'Aufalle 14 Inférieur besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen.


AC Smølf – CIF\nAfsnit 2 i overlevelseskampen!\nDag 1, den seneste kamp mod Aarhus 1900, var ikke gået så godt. Derfor var Smølf presset til sejr, hvis de ellers ønsker overlevelse? Som et ekstra krydderi, var dagens modstander CIF, som vi tidligere havde tabt 14-0 til i pokalen. Godt nok var det deres førstehold, men hvilken bedre hævn end at sende deres 4. hold en tur ned i serie 5! Dagens opgave var klar og Stoffer havde nøje udvalgt 13 mand af de 13, der havde formået at melde sig til kampen! Den helt store overraskelse i dagens trup, var undertegnedes far, sølvræven på mål.\n1. halvleg kunne sættes i gang på en nyvandet bane. På toppen i dag havde vi Kynde og Vestergaard. Desuden havde Stoffer prøvet at lægge sig i en position mellem forsvaret og midtbanen, så han kunne følge op på anden boldene. Den hjemvendte politimand, var på venstreback, hvilket naturligt medfører at vores alle sammens bager gik på den venstre midt. :)\nEfter 9 min. slipper han fri på sin kant og sender bolden indover til et hovedstød til Martin V, da vi andre ser det, begynder vi at løbe hjemad, for vi ved hvordan det normalt går. Men af en eller anden grund header han den ind til stillingen 1-0.\nJa i læste rigtige Martin Vestergaard scorede på hovedstød.\nPå et eller andet tidspunkt begynder det at regne, og det regner meget. Dette giver nogle fantastiske forhold på den hårde bane, der ikke kan suge vandet, pisse glat. Efter 11 min. får CIF et gult kort for noget, jeg ikke ser, men det gjorde manden i sort. Dette udløste dog ikke flere mål, men blot en stor Smølfe dominans. 30 min. spillet ændrede dette sig dog, da Kynde sender Mark i dybden. På den glatte bane ser jeg, at målmanden er på vej ud, hvorfor jeg blot prikker til bolden, så den sniger sig udenom den fremstormene keeper. Inden pausen sender Bjælke et fantastisk skud i målet på et oplæg fra Kynde igen. 2-M når desuden at få et gult kort for at stå i vejen for en friløber, spørgsmålet er om han kunne/skulle flytte sig for angriberen.\n2. halvleg blev sat i gang, i Smølf lejren var vi blevet enige om, at vi ikke skulle starte, som vi plejer med at lukke mål ind. Det holdt i 10 min, også stod den 3-1. CIF fik lidt tro på det, og fik presset vores bagerste kæde længere tilbage. Dette gav dog plads til nogle hurtige kontrastød. Et sådan resulterede i et mål efter 65 min. Her var det igen Mark, der sendte en lang bold frem bag forsvaret til den altid hurtige Carlos(Sri Lanki). Han overløb forsvaret og flugtede bolden ind bag keeperen. Kampen var dog ikke slut endnu, og Smølf kan uanset hvad altid lukke en modstander ind i kampen på ganske få min. Efter 75 af slagsen står der 4-2, der går så ca. 3 min., så ligger den i målet igen, med hjælp fra 2-M, der er uheldig at strejfe bolden ind, 4-3 og der var spænding igen. Denne forsvandt dog efter 81 min., hvor Mark går til baglinien efter et godt indkast og triller en bold skråt bagud til den ene halvdel af Politiet(Dejbjerg). Han har for øvrigt lovet det var det sidste mål for i år. Lidt spænding kom der dog tilbage, da Jeppe O får gult kort med 5 min. igen. Dette fik CIF til at forsøge med et sidste pres, så der blev plads til vores kontra. Med 2 min. igen får Stoffer bolden i venstre side. Han trækker frem i banen og sender en perfekt bold over i modsatte side på kanten af feltet, hvor Mark står helt blank og uden besvær kan passere målmanden for anden gang. Dette betyder, der stadig er håb! Men en super indsats fra Smølferne, der lover godt for den sidste kamp mod rækkens suveræne tophold. Kampfakta: AC Smølf - CIF


Når du skal udarbejde materialer for IDA, skal de overholde IDAs designregler.\nFor at lette arbejdet har IDA udarbejdet skabeloner til\nTrykte materialer (Annoncer, flyers, invitationer mm.)\nDer er en PowerPoint-skabelon med forskellige muligheder for forsider, tekstsider mm. Præsentationer for IDA skal bygges enkelt og simpelt op.\nSkabelonen skal anvendes til alle præsentationer for IDA (PowerPoint) - både internt og eksternt. Vi bruger fx altid PowerPoint (ikke Prezi eller andre præsentationsprogrammer).\nSkabelonen er tilgængelig for alle IDA-medarbejdere via PowerPoint\nFiler > Nyt > Brugedefineret/delt > IDAskabeloner2010 > IDA > Skabelon\nHent IDAs PowerPoint skabelon\nDer er udarbejdet Word skabeloner til de mest brugte typer af materialer. Skabelonerne er inddelt i forskellige kategorier, afhængig af hvad de skal bruges til.\nSkabelonerne er tilgængelige for alle IDA-medarbejdere via Word.\nFiler > Nyt > Delt. Herefter åbner et nyt vindue med flere faner fx\nIDA - generelle skabeloner, hvor IDA er afsender\nFagteknik - generelle skabeloner, hvor IDAs fagtekniske enheder er afsender (IDA Byg, IDA Rail osv.)\nRegioner - generelle skabeloner, hvor IDAs regioner er afsender (IDA Nord, IDA Fyn, IDA København mm.)\nHvis du skal ud og fortælle om IDAs vision 2025, er du velkommen til at tage udgangspunkt i vores visionspræsentation. Du må gerne tage de slides ud, der giver mening i forhold til din præsentation. Den kan hentes på dansk og engelsk.\nHvis du skal ud og fortælle generelt om IDA, er du velkommen til at tage udgangspunkt i vores company presentation. du må gerne tage de slides ud, der giver mening i forhold til din præsentation. Den kan hentes på dansk og engelsk.\nFor at få adgang til skabelonsystemet skal du kontakte Nicoline Steffens, IDAs Marketingenhed. Når du er oprettet får du en kort introduktion til systemet.\nAdgang til skabelonsystemet


Tre tegn på allergi - Hunden.dk\nMange hunde udvikler allergi, og det bliver ofte et livslangt problem, der kan nedsætte hundens livskvalitet. Opdages allergien, og tages der hånd om den, er der heldigvis en masse man kan gøre for at hjælpe den allergiramte hund - men kan du genkende de mest almindelige symptomer på allergi hos hunde?\nTre tegn på allergi hos hunde, som du bør kende\n1) Kløe og rødme i huden\nKløe er et af de mest almindelige tegn på allergi hos hunde. Det kan ses ved at hunden kløer sig mere end normalt, men det kan også ses ved at huden bliver rød og irriteret. Ofte ses også mindre sår i huden, der hvor hunden kløer sig meget. Når allergien fremkalder kløe, vil det ofte være på hovedet, i ørerne, armhulen, lysken eller på poterne, men kløen kan forekomme over hele kroppen.\nVedvarende eller tilbagevendende øregangsbetændelser, kan ses hos hunde med allergiproblemer. Øret kan være rødt og irriteret, fyldt med ørevoks og øregangen kan være hævet. Hunde med øreproblemer vil klø sig i øret og ofte også ryste meget på hovedet. Øret kan også begynde at lugte dårligt.\n3) Fortykket og pigmenteret hud\nHundens hud kan med tiden blive fortykket, og den fortykkede hud vil ofte være tør eller fedtet. I områder hvor hunden klør sig meget, vil den ofte også blive hårløs. Med tiden kan hunden også udvikle mørkpigmenterede områder i huden, som reaktion på den langvarige irritation fra allergien.\nEr du i tvivl om hvorvidt din hund kunne have allergi, bør du altid kontakte en dyrlæge


Gratis Basketball Betting Tips - Spilforslag - Odds På Nettet\nEr der en sportsgren, der er stor i USA, så er det basketball, og der er mange gratis basketball betting tips på nettet - men ikke kun på de amerikanske sider. Den amerikanske liga og deres spillere er selvfølgelig i en klasse for sig, men der er dog mange andre ligaer, man kan vædde på- EuroLeague, EuroCup, eller vores danske Basketliga. Så skal du lave spil på basketball, så er det ikke kun NBA – verdens i særklasse stærkeste nationale liga, men også mange andre. Men inden man kommer i gang med at placere bets, er det rimeligt at kaste et blik på forskellige basketball tips og spilforslag, der findes på nettet.\n1. Basketball betting tips hos JohnnyBet\n2. Guide til basketball betting\n2.1 Spil på den samme hest\n2.2 Følg med i nyhederne\n3. Mere praktisk om betting på basketball\n3.1 Betting på basketball hos Unibet\nPå JohnnyBet har vi en hel sektion med tips, hvor alle kan tilføje deres egne tips, så længe de er registreret. Registrering behøves dog ikke, hvis du blot vil se andre tippernes forslag. Alligevel er tilmeldelse værd at overveje - som tipper kan du deltage i forskellige konkurrencer for bedste tippere, og man kan deltage i Tipster Liga, hvor der kan vindes op til 2000 euro. Selvfølgelig er basketball med i denne sektion, og den er ikke begrænset til kun NBA, men forskellige ligaer fra hele verden, helt op til vores brugere, og hvilke tips de vil tilføje. Hvis du trænger til flere oplysninger om JohnnyBets tips-sektion, anbefaler vi stærkt vores artikel om morgendagens tips, hvor vi går dybere ind i dette emne.\nEfter at du har fået de bedste tips, opret dig hos Bet365 for at placere væddemål på basketball!\nNår du skal placere penge på f.eks. Europa League vinder odds, er det vigtigt at du ikke vælger vinderen alt afhængigt af hvilket hold er dit favorit. En begynderfejl med valg af basketball odds er at vælge din yndlingshold, som du ønsker vinder, fremfor hvilket hold du tror vil vinde.\nNår det kommer til gratis basketball tips, vil du altid blive rådet til at sætte dine penge på den ”samme hest”. Det betyder, at det handler om at blive en ekspert og i stedet for at fokusere på forskellige hold, anbefales det at du vælger at følge et hold i en sportsgren, i en liga, i løbet af mindst en sæson. Hvis du kommer til at kede dig, kan du naturligvis enten følge flere hold og ”spille på flere heste”, eller måske vælge at følge et hold i en sæson og skifte til en anden sport og/eller et andet hold i den næste sæson.\nTjek vores JohnnyBet tips-sektionen ud, og se om det er noget til dig!\nNår du placerer penge på basketball odds, har du en god ”undskyldning” til at følge med i sportsnyhederne. Basketball odds tips anbefaler altid at læse sportsnyheder, så du er opdateret på hvordan det går holdet, samt deres modstandere, og om der er eventuelle skader, som du bør have med i dine overvejelser, når du finder frem til de bedste basketball odds. Det er så vigtigt at kende til forskellige spilforslag til basketball inden man kommer i gang med at vædde. Det er også slevfølgelig rimeligt at se holdet, man vil vædde på, i aktion oftest muligt, så man selv kan vurdere deres form. At få adgang til basketball live stream ville være højst fordelagtigt, og det skriver vi lidt mere om længere nede i artiklen.\nNogle er meget stærke på hjemmebane, og leder du efter f.eks. NBA tips, så er det at følge kampene tæt. Kan du lide at se basketball er der mere spænding at hente, hvis du også kan spille på kampene. Så du kan omsætte din viden til penge. Har du et favorithold eller favoritspillere som f.eks. Dallas Mavericks eller Houston Rockets får du også hurtig viden om skadede spillere, eller om formen er dårlig. Nøglespillere betyder utroligt meget i basketball, hvis du spiller på vinder. Du kan naturligvis også spille på rebounds, tre-points scoringer eller bare helt almindelige 2 points scoringer. Du kan kombinere på kryds og tværs og hos bet365 og Unibet finder du f.eks. de bedste odds på Basketligaen. De er jo de bedste bookmakere i Danmark , som vi skriver om i en af vores artikler.\nPrøv lykken og din egen evne til at lave forudsigelser - placer et bet på basketball hos Unibet og vind!\nLad os sige, at du allerede har fundet de bedste mulige basketball spilforlag, og vil nu placere et bet. Så er der mange bookmakere at vælge imellem, men en af de bedste er helt sikkert Unibet. Når du opretter dig hos Unibet, får du en fantastisk velkomsttilbud med sports bonus på 100% op til 1000 DKK, hvilket giver dig en rigtig god start i basketball betting. Endvidere får du også baggrundsartikler og ikke mindst masser af muligheder for at spille på alle former for sportsgrene og E-sport. Hvad mere er, hos Unibet kan du opnå adgang til live streaming af basketball kampe. Det er helt gratis, efter at man få regler og krav opfyld. Det plejer at være sådan, at du skal have et minimum beløb stående på din konto, eller placere et væddemål inden for 24 timer inden kampen. Så for at nyde live stream hos bookmakeren er det nok, hvis man bare kommer i gang med at satse på kampene efter de bedste gratis basketball betting tips.\nNeracked 7 måneder siden\nJeg prøver at følge med i nyhederne osv, men mangler altid tid... Så bliver man helt out of the loop!


Lyt til lydbogen “Danskerbingo: Utrolige blackouts og en dansk teenager sendt af Gud 2019-06-19” på Bookmate\nDanskerbingo: Utrolige blackouts og en dansk teenager sendt af Gud 2019-06-19\nVi sender allerede ugens sidste program i dag, og vi starter ud med jagten på store investeringer i små præmier. Vores navnebrødre Andreas og Jakob har brugt mindre formuer på at vinde præmier i Jesperhus Blomsterpark og BonBon-Land, og ingen er specielt tilfredse med situationen.\nVi går på jagt efter nogen, der har måttet gøre et kæmpe stykke arbejde om pga. en lillebitte fejl. Det har Cecilie oplevet, da en regnefejl i en 16-siders matematikopgave sendte hende tilbage til start.\nJacob har en teori om, at sangen "Gold Digger" har medført en syndflod af ægtepagter i USA. Vi afprøver teorien på lytterne og efterlyser folk, som har gjort noget pga. teksten i en sang. Julie har lagt sin ekskæreste definitivt på hylden pga. "Undrunk", og Astrid er sprang i et springvand pga. Nik og Jay. Frederik blev så betaget af en countrysang om Alberta i Canada, at han flyttede afsted i et år.\nDaniel snublede og brækkede fingeren i en kirke i Firenze, hvilket fik lokale munke til at udråbe ham til Guds gave. Med en del bøvl til følge.\nVi bladrer i udklip om fødsler fra lokalaviser og går på jagt efter underlige steder at føde sit barn. Mette har født begge sine børn til søs.\nVi slutter af med at efterlyse veltimede blackouts. Morten arbejdede hver dag i et år og fik en akut stressreaktion, der medførte en biluheld, en lam krop og et voldsomt wake up call.\nDennis' far døde, da Dennis var 15 år siden, og i dag kan Dennis INTET huske om sin far, selv om han har brugt mange timer med psykologer for at grave minderne frem igen.


Barn nægtet mad i vuggestue: BUPL og Venstre reagerer | DenOffentlige.dk\nIgår kunne DenOffentlige.dk bringe nyheden om Nadia Maria Løfgren-Grandings oplevelse i hendes datters daginstitution. Sagen var den, at hendes datter var blevet nægtet et måltid med begrundelsen; coronarestriktioner. Personalet måtte ikke røre madpakken, og den lille pige kunne ikke i en alder af halvandet år selv pakke sin madpakke ud. Pigen måtte derfor sidde og se på de andre spise deres madpakker, mens hun intet fik. (Læs artiklen her)\nHistorien har skabt stor debat, også omkring hvorvidt der er tolket på coronarestriktionerne, om det er et enkeltstående tilfælde, eller om det er hensigtigten, at børn selv i en alder af blot halvandet år skal kunne åbne sin egen madpakke.\nBUPL: Det må ikke ske\nDenOffentlige har talt med formand Elisa Rimpler, BUPL (Børne- og UngdomsPædagogernes Landsforbund), som gør det klart, at alle børn selvfølgelig skal have den nødvendige hjælp, og det er det pædagogiske personales vigtigste opgave. Som pædagogisk personale kan og skal man ikke undgå at være tæt på børn, selv på trods af coronarestriktioner, og det er en del af det arbejde pædagoger har løftet gennem hele coronakrisen. Alle forældre skal kunne stole på, at alle børn får deres behov dækket, men også krammes og trøstes, når der er behov for det.\nElisa Rimpler gør det også klart, at hun ikke kender detaljerne i den pågældende sag eller forholdene i den enkelte institution, men fortæller, at BUPL netop har kæmpet for ordentlige forhold for børn og pædagoger under hele krisen. Et tilfælde, hvor et barn ikke får mad, må ikke ske, og derfor er det så vigtigt, at man minimerer brugen af løse vikarer, der ikke har den fagprofessionelle dømmekraft, der kræves af fastansatte. Hun understreger vigtigheden af, at forældre skal føle sig trygge ved at aflevere deres børn, og at det er kommunalbestyrelsens ansvar, at der i den enkelte institution er de nødvendige og kvalificerede ressourcer til at løfte opgaven.\nVenstre vil stille ministeren til ansvar\nDenOffentlige.dk har været i kontakt med Venstre, og Ellen Trane Nørby, Venstres børne- og undervisningsordfører fortæller, at hun netop har rejst sagen. Ellen Trane har til ministeren stillet følgende spørgsmål:\n· Mener ministeren, at det er acceptabelt, at et halvandet år gammelt barn gik en hel dag i vuggestue uden at få en bid mad, fordi mængden af forskellige Corona regler efterhånden skaber så meget forvirring og usikkerhed, at det i nogle tilfælde medfører massive svigt af børn og unge.\n· Ministeren bedes redegøre for de præcise Coronaregler på børneområdet, herunder redegøre for hvilke regler, der kan give anledning til overfortolkning i en sådan grad som det er sket i jf. artiklen https://www.bt.dk/samfund/vred-mor-min-1-aarige-datter-fik-ikke-mad-i-vuggestuen-fordi-hun-ikke-kunne-aabne. Ministeren bedes også redegøre for, hvad ministeren vil gøre for at indskærpe reglerne og sikre at der fremover ikke sker sådanne fejl.\nHvorvidt der er tale om et enkeltstående tilfælde, en ufaglært vikar eller tolkninger på coronarestriktioner må stå hen i det uvisse, indtil ministeren Pernille Rosenkrantz-Theil (S) har forholdt sig til spørgsmålene.


- En af de dage hvor jeg skyller op på Netflix-sofabredden | fyens.dk\n- En af de dage hvor jeg skyller op på Netflix-sofabredden\n21 feb. 2018 kl. 14:45\nKære læser, vi kender vel alle det med at være energiforladte i perioder. Sommetider kan jeg end ikke overskue planlægningen af at koge et æg, for slet ikke at nævne logistikken og selve udførelsen. I perioder smitter mandag morgen alle de andre morgener, og livet bliver en ugelang kamp for at komme ud af sengen - kender De det?\nJeg kan i mine lommefilosofiske stunder ofte få opfattelsen af bare at flyde med, liggende udstrakt og træt på min Ikea-tømmerflåde, som støt flyder ned ad hverdagens plumrede og snørklede flod. På de mange og helt lavvandede aftener, der støder tømmerflåden mod bredden med et lille bump, og jeg skyller op på Netflix-sofabredden, hvor jeg som en moderne Robinson Crusoe i T-shirt og boxershorts, overlever via mit serie-drop, til det igen bliver højvande.\n"Måske De skulle finde på noget, som interesserer Dem, en hobby måske?" kunne De sikkert finde på at sige, kære læser, men det er jo det, som er problemet. For ser De, jeg laver egentlig kun ting, som jeg i bund og grund holder af, dog er spildtiden på sofabredden et tungtvejende minus, det ved jeg godt, og jeg hader at strande der.\n"Hr. Nancke, måske De skulle overveje at motionere," sagde min læge dæmpet, mens han kiggede ned på en kuglepen, som han drejede rundt i hånden, og vist ikke kun, fordi jeg er "erotiskbuttet", som man siger. Nu valfarter jeg så til Fitness World hver anden dag, hvor jeg høfligt hilser på Søren, som bestyrer svedfabrikkens snedigt udtænkte maskineri, og som altid har et venligt smilende ord og et "Hej Jørgen", til en lidende "midt i livet" discipel som jeg, men ligemeget hjælper det.\nJeg kommer i tanke om min fars tale ved mit bryllup - "Bare der er mening med galskaben" - som han udtrykte det, inden han hævede glasset til endnu en skål... og er det egentlig det, som jeg mangler? Mening? Måske skal jeg ikke bare fortsætte med at træde vande i hjemmevant velbehag, men i stedet tage nogle gode stærke svømmetag i en helt ny retning? Men jeg orker det ikke tænkte jeg, mens jeg flød videre.\n"Måske mangler jeg motivation?" Tænkte jeg en dag helt umotiveret - ja, jeg troede måske lidt naivt, at den ville komme af sig selv, hvis bare jeg begyndte at træne. "Jamen, hjælper det Dem så overhovedet ikke?" tænker De sikkert, kære læser, og nej, det giver mig ikke andet end bedre kondition og større muskler.\nNu håber jeg så i mit stille sind, at motivationen dukker op, inden jeg begynder at ligne en umotiveret, vandet, og bleg fynsk rygeost udgave af Arnold Schwarzenegger.