Høreteknik til erhvervsaktive - PDF\nDownload "Høreteknik til erhvervsaktive"\n1 We help ideas meet the real world DELTA Acoustics & Vibration Technical Audiological Laboratory -TAL Høreteknik til erhvervsaktive Høretekniske Hjælpemidler på arbejdspladsen 2. udgave Maj 2006 DELTA Dansk Elektronik, Lys & Akustik Teknisk-Audiologisk Laboratorium Bygning 3, 3.sal Sdr. Boulevard Odense C Danmark Tlf. (+45) Fax (+45) CVR nr Projektl nr. Udgivelsesdato: Vores ref. A Maj 2006 CD/SLJ/LTT/cd Uddrag af denne rapport må kun gengives med DELTA s skriftlige tilladelse.\n2 Forord Hovedsigtet med denne vejledning er at beskrive funktion og anvendelse af høretekniske hjælpemidler, der kan benyttes i en arbejdssituation og dermed forbedre hørehæmmedes muligheder for at fungere på lige fod med normalthørende. Ligeledes vil vejledningen omhandle en række tiltag på arbejdspladsen, der kan være medvirkende til at gøre det lettere for den hørehæmmede at udføre sin arbejdsfunktion. Nogle af de beskrevne hjælpemidler og tiltag vil kunne benyttes sammen med et korrekt tilpasset høreapparat, mens andre med fordel kan tages i brug, selv om brugeren ikke føler et behov for høreapparat. Vejledningen tager udgangspunkt i situationer på arbejdspladsen og omfatter en systematisk gennemgang af moderne høretekniske hjælpemidler med sigte til de hørehæmmedes vejledere: Socialforvaltningen, Arbejdsformidlingens handicapkonsulenter, specialkonsulenter, hørepædagoger, audiologopæder mv. Vejledningen er udarbejdet med støtte fra Socialministeriets Virksomhedspulje og ved medvirken af de hørehæmmedes brugerorganisation Landsforeningen for Bedre Hørelse (LBH). 2. udgave er opdateret så den udvikling der har været på området siden 1. udgave er medtaget. Derudover er layout og figurer revideret. DELTA Side 2 af 24.\n3 Indhold Forord.2 Indhold.3 Indledning... 4 Arbejdspladsindretning... 5 Akustik/efterklangstid... 5 Baggrundsstøj...7 Daginstitutioner og lignende... 9 Industristøj... 9 Høreværn...10 Belysning Samtale...12 På tomandshånd I grupper...13 Foredrag og lignende Telefonering Forstærkertelefon/HAC telefon Målinger på telefoner Mobiltelefon Trådløs håndfri telefonering Anden kommunikation med mobiltelefon DECT telefoner Teksttelefon...17 Via computer Telefax...18 Mødeaktivitet/kursus Teleslynge Transportabel teleslynge FM-udstyr...20 IR-udstyr Audiovisuelt udstyr, radio og TV Skrivetolkning/tegnsprogstolk Diverse...22 Vibratorvækkeur Kommunikator Telefon- og kommunikationsforstærkeren Alarmering...23 Producenter af høretekniske hjælpemidler DELTA Side 3 af 24.\n4 Indledning Hørehæmmede og døve udgør den antalsmæssigt største gruppe af handicappede. I den vestlige verden og Nordamerika har op imod 10 % af befolkningen i større eller mindre grad problemer med hørelsen. Hovedparten af denne gruppe har så store høreproblemer, at de vil kunne have udbytte af høreapparat. Alene i Danmark er der mere end høreapparatbrugere. Hørenedsættelse er ikke umiddelbart synlig, og mange brugere lægger vægt på, at høreapparaterne skal være så lidt synlige som muligt. Mens modebrillen har gjort sit indtog, er brug af høreapparat en privatsag - der tages derfor ofte for lidt hensyn til de hørehæmmedes problemer såvel i dagligdagen, i offentligt miljø som på arbejdspladsen. Behandling med høreapparater er ikke en optimal hjælp i alle situationer. Selv de mest moderne høreapparater kan ikke genoprette høreevnen 100 %. Specielt i støjfyldte miljøer, og hvor mange mennesker taler samtidigt, har høreapparatbrugerne svært ved at begå sig på lige fod med normalthørende. Mange hørehæmmede lever som følge heraf en forholdsvis isoleret tilværelse og har svært ved at komme i kontakt med arbejdsmarkedet. Formålet med denne vejledning om brug af høretekniske hjælpemidler på arbejdspladsen er at lette ansættelsesforhold og effektivisere arbejdsforholdet for såvel arbejdsgivere som arbejdstagere. Bevilling af hjælpemidler Hjælpemidler til brug på arbejdspladsen kan søges bevilget enten i kommunen eller hos Arbejdsformidlingen. Hjælpemidler kan fås til brug i forskellige sammenhænge. Bevilling afhænger af, i hvilken sammenhæng hjælpemidlet skal bruges: Hvis et hjælpemiddel er til arbejdsbrug, skal det som udgangspunkt bevilges i henhold til lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Hvis man er medlem af en arbejdsløshedskasse, er det arbejdsformidlingen, der kan bevilge. Hvis man ikke er medlem af en arbejdsløshedskasse, er i fleksjob eller i job med løntilskud (skånejob), er det kommunen, der kan bevilge. I forbindelse med uddannelse indeholder regelsættet for langt de fleste uddannelser en bestemmelse om, at uddannelsesinstitutionen skal stille relevante hjælpemidler til rådighed. Hvis man skal i uddannelse bør man kontakte institutionens ledelse for at få oplyst, hvordan man kan få det relevante hjælpemiddel. DELTA Side 4 af 24.\n5 Arbejdspladsindretning Akustik er læren om lyd, men ordet akustik bruges ofte om lydforholdene i et lokale. Om akustikken i et lokale er god, afhænger i høj grad af lokalets anvendelsesformål, fx er god akustik for musik ikke det samme som god akustik for tale. Mange præster vil protestere, hvis man påstår, at der er dårlig akustik i deres kirker - orglet lyder fantastisk, og sang klinger som intet andet sted - men taleforståeligheden lader meget tilbage at ønske! (Dette er årsagen til, at de fleste kirker har teleslyngeanlæg). Grundlæggende vil optimal akustik med henblik på god taleopfattelse være til gavn for alle - ikke mindst hørehæmmede og høreapparatbrugere. Akustik/efterklangstid Den almene opfattelse af akustikken i et rum hænger tæt sammen med efterklangstiden. Man kan få en idé om efterklangstiden ved at lytte efter, hvor meget lyden runger i lokalet. Som eksempel har kirkesale normalt en lang efterklangstid og derved en meget rungende lyd. Mere formelt er efterklangstiden den tid, det tager fra en lydkilde slukkes, til den ikke længere kan høres. Figur 1: Efterklangstiden har stor betydning for taleforståelsen i store rum. Den reflekterede lyd fra loftet ankommer senere end den direkte lyd med det resultat, at talen bliver sløret. Hvad er efterklangstid? Oplevelsen af lang efterklangstid kendes fra et umøbleret lokale i et hus, lige før man flytter ind. Går man ind i lokalet og klapper i hænderne, kan man tydeligt høre, at klappet bliver hængende i luften et stykke tid, efter at hænderne er slået sammen. Der sker det, at lyden bliver kastet rundt mellem gulv, vægge og loft, indtil lydens energi er opbrugt. Fladernes hårdhed bestemmer evnen til at kaste lyden tilbage. Bløde flader vil absorbere lyden, mens hårde flader vil kaste mere lyd tilbage og holde lyden i rummet i længere tid. DELTA Side 5 af 24.\n6 Dette svarer akkurat til at lade en bordtennisbold falde mod henholdsvis et hårdt gulv og en blød pude. På det massive gulv hopper bolden villigt tilbage, mens den bliver liggende død på den bløde pude. Man kunne nu fristes til at tro, at jo blødere pude, altså jo kortere efterklangstid, desto bedre taleforståelighed. Det er dog ikke hele sandheden. Jo mindre lyd, der kastes tilbage fra vægge og loft, desto lavere bliver det samlede lydtryk ved modtageren. Da lydtrykket også falder med afstanden til den talende, må der tages hensyn til rummets størrelse, når den optimale efterklangstid skal fastsættes; i større rum skal efterklangstiden være længere end i mindre rum. Det anbefales, at efterklangstiden i et undervisningslokale, hvor hørehæmmede skal kunne forstå tale, er ca. 0,5 sek. (Arbejdstilsynets anvisning nr november 1995 angiver maksimalt 0,6 sek. med en frekvensafvigelse på 0,2 sek.), hvilket er en kort efterklangstid. Til sammenligning er efterklangstiden i koncertsale/auditorier typisk 1,5 til 2 sek. I større rum, som fx værksteder, vil efterklangstiden ofte blive en del længere. Her vil det være en fordel, hvis man ved længere samtaler kan give den hørehæmmede mulighed for at opholde sig i et mindre rum, fx et kontor, hvor efterklangstiden er kortere (og baggrundsstøjen sandsynligvis også lavere). Regulering af efterklangstid Hvis efterklangstiden skal gøres kortere i et rum, kan dette ske ved at tilføre rummet bløde, porøse materialer. Dette kan gøres med store polstrede møbler i rummet eller ved at gøre væggene og loftet blødere. Dette gøres med lette, porøse materialer, som så at sige suger noget af lyden op. Der findes fx såkaldte akustiklofter, som består af et stenuldsprodukt pålimet en perforeret plade. Disse loftsplader skal oftest forsænkes i forhold til det oprindelige loft for at opnå den ønskede dæmpning. De samme eller tilsvarende produkter kan også sættes på væggene i rummet. Materialerne er ikke lige gode til at suge lyd til sig ved alle frekvenser, og det er derfor ofte nødvendigt at se på efterklangstiden ved forskellige frekvenser. Som regel er det ønskeligt, om efterklangstiden er den samme ved alle frekvenser i taleområdet Hz. DELTA Side 6 af 24.\n7 Træ Lidt af lyden optages i træet og noget kastes spredt tilbage. Beton Næsten al lyd kastes tilbage i et ekko, hvor udfaldsvinkel er lig indfaldsvinkel. Skum Mineraluld Det meste af lyden fortsætter ind i det lette, bløde materiale, hvor flere refleksioner forgrener lyden jævnt ud i en træstruktur. Figur 2: Forskellige materialer reflekterer lyd forskelligt. Hvor lyden ønskes dæmpet, bruges mineraluld eller lignende porøse materialer, hvor de mange refleksioner af lyden inde i materialet "suger" energien ud af lyden. Når man opsætter dæmpematerialer, bør man være opmærksom på ikke at efterlade to hårde flader direkte over for hinanden. Lyden vil blive kastet frem og tilbage imellem dem i stedet for at ramme de dæmpende flader, hvilket vil medføre dårligere taleforståelighed. Det vil ofte være en fordel at have fagfolk til at hjælpe med at regulere efterklangstiden i et rum. Hvis man ikke ønsker at gå så vidt som at sætte nye vægge og lofter op, kan efterklangstiden ofte gøres kortere - og taleforståeligheden dermed forbedres - ved at opsætte tunge gardiner og opslagstavler med Rockwool eller lignende på bagsiden. Det vil dog kun være muligt at ændre på efterklangstiden ved højere frekvenser. Ligeledes kan også andre ting af tykt, blødt materiale - som oftest stof og gulvtæpper - have en gunstig indvirkning på efterklangstiden. Baggrundsstøj Baggrundsstøj kan ses som alle former for lyd, som ikke er ønsket. Skal man forstå en mundtlig ordre fra sin chef, er arbejdskollegernes snakken i baggrunden en uønsket støj, uagtet at man selv for få sekunder siden tog aktivt del i kollegernes samtale. Der er mange andre kilder til baggrundsstøj. Ventilationssystemer, blæsere fra fx computere og støj fra elektriske apparater som fx kopimaskiner og printere er dagligdags støjkilder, som den normalthørende som oftest helt ignorerer. Helt anderledes nærværende bliver disse støjkilder for den hørehæmmede. Dette skyldes blandt andet, at et høreapparat forstærker disse lyde, så de altid tydeligt kan høres. Også andre støjkilder kan blive til generende baggrundsstøj på arbejdspladsen. Trafikstøj i butikker ud til gaden, baggrundsmusikken i stormagasiner, den mere pågående musik i DELTA Side 7 af 24.\n8 mange modetøjsforretninger, barer og spillesteder kan være generende for både ansatte og kunder disse steder. Baggrundsstøj giver to forskellige gener. Dæmpet støj i baggrunden øger kravet til koncentration, hvilket kan være meget belastende, selv om det ikke direkte opleves som et problem. Lidt højere niveauer af baggrundsstøj kan gøre det umuligt for en hørehæmmet at følge med i en samtale. I det sidste tilfælde snakker man om et signal/støjforhold. Det betyder, at signalet (talen) skal være et vist niveau højere end støjen, for at en samtale kan føres. Er dette signal/støjforhold ikke stort nok, vil talen drukne i støjen. Hørehæmmede har behov for et væsentligt bedre signal/støjforhold end normalthørende, når de skal høre og forstå samtale, dvs. et tydeligere (kraftigere) signal og svagere baggrundsstøj. Behovet for et godt signal/støjforhold vokser med stigende høretab. Hvis man er i et miljø med megen baggrundsstøj, er det en fordel med en kort efterklangstid. Har man bløde vægge i sit lokale, suger de lyd ud af rummet, og dermed bliver baggrundsstøjen mindre generende. Man kan forsøge at indkapsle støjende apparater i kasser foret med dæmpende materialer. Generelt gælder det, at jo tungere og tættere materialet er, desto bedre lukker det af for lyden. Det er afgørende for effektiviteten, at den kasse, man laver, er helt uden huller, hvor lyden kan komme ud. Også her må man tage hensyn til, hvilke frekvenser der er i støjen. Generelt er højere frekvenser lettere at gøre noget ved. Figur 3: Eksempel på støjafskærmet maskine. Af praktiske årsager kan man ikke lukke maskinen fuldstændigt inde, men ved at beklæde indersiden af afskærmningen med mineraluld begrænses maskinstøj alligevel betydeligt af afskærmningen. Det sker, at støjen ikke kommer fra det rum, man befinder sig i, men fra en støjkilde et andet sted i huset (fx en elevator). Lyden fra støjkilden forplanter sig gennem bygningen til alle rummene. Denne form for lydudbredelse kaldes for strukturbåren lyd. Den skal dæmpes ved kilden, hvilket som hovedregel kræver, at man må søge professionel bistand til opgaven. Strukturbåren støj er med andre ord sværere at dæmpe end lyd direkte i rummet. DELTA Side 8 af 24.\n9 Daginstitutioner og lignende Der har i de senere år været meget en del opmærksomhed omkring støjforholdene i daginstitutioner, skoler og lignende, hvor mange børn er samlet i samme lokale. Her kan mange af de samme løsninger med støjdæmpning af lokaler, som er beskrevet ovenfor, benyttes. Desuden kan inventar med hårde overflader, som larmer, udskiftes eller støjdæmpes. Opbevaringskasser i hårde materialer kan udskiftes med plast eller naturkurve, der kan sættes filtdupper eller lignende under møbler og så videre. Man kan også opdele store lokaler i mindre afdelinger ved hjælp af reoler, planter eller skabe. Det giver børnene små afgrænsede områder at lege i og en fornemmelse af, at rummet ikke er så stort og at der ikke er så mange mennesker i rummet. Både børn og voksne vil derfor ikke hæve stemmen så meget og børnene vil ikke genere hinanden i samme grad. Det kan dog også være nødvendigt, at ændre pædagogikken og måden at tilrettelægge arbejdet på, således at støjende adfærd minimeres. Det er meget individuelt for den enkelte institution, hvordan dette kan gøres, så støjproblemerne løses. Derfor er det vigtigt, at man diskuterer forskellige muligheder i institutionen. En mulighed er at opdele børnene i mindre grupper når der laves aktiviteter således at børnene ikke råber for at overdøve hinanden. Industristøj På de fleste industrielle arbejdspladser er der støj, som det kan være nødvendigt at gøre noget ved, uønskede lyde så høje, at det kan medføre ubehag og eventuelt skade på hørelsen. Tilstedeværelsen af støj er naturligvis et problem for alle på arbejdspladsen, men et høretab giver ofte også øget følsomhed over for støj. Risikoen for yderligere støjskader bliver heller ikke mindre på grund af et allerede eksisterende høretab. Derfor er det for den hørehæmmede en fordel, hvis støjen er noget lavere end de grænser, Arbejdstilsynet har fastsat. Støj bekæmpes som beskrevet i afsnittet Baggrundsstøj med indkapsling af støjende maskiner eller eventuelt med indkapsling af operatøren i særlige lydafskærmede rum. Elektromagnetisk støj Den støj som brugeren af et høreapparat oplever, behøver ikke nødvendigvis at være hørbar for normalthørende. Mange elektriske apparater udsender forskellige former for elektromagnetiske bølger, som kan opfanges af høreapparatet og sendes ind i øret på brugeren som støj. DELTA Side 9 af 24.\n10 Det mest almindeligt forekommende eksempel på det er mobiltelefonens sendesignal, hvis karakteristiske skratten kan høres ikke bare i høreapparater men også i bilradioer mv. Andre store elektromagnetiske sendere er computere, lysdæmpere og selvfølgelig de fleste former for trådløst kommunikations udstyr. Også biler kan være elektrisk støjende. Elektriske apparater, herunder høreapparater kan konstrueres så de er meget lidt modtagelige for elektromagnetisk stråling, dog er apparaterne ofte mere følsomme for elektromagnetisk støj i T positionen, idet også selve signalet fra teleslyngen er et elektromagnetisk signal. Metalplader eller -net vil påvirke feltet og kan give en vis refleksion/afskærmning, men det er svært at opnå elektromagnetisk afskærmning med samme effektivitet som akustisk. En fuldstændig afskærmning for elektromagnetisk støj kan altså ikke forventes. Høreværn Hvis støjniveauet er højere end 80 db(a), kræver Arbejdstilsynet, at der stilles høreværn til rådighed. Den egentlige støjgrænse, hvor høreværn er påbudt er dog 85 db(a). For at høreværn yder en effektiv beskyttelse, skal de bæres i hele den periode, hvor man er udsat for høje støjniveauer. Høj bærekomfort er derfor meget væsentligt ved valg af høreværn. Når høreværnene er ubehagelige (fx varme ) forekommer det ofte, at de ikke bruges. Det er også meget vigtigt, at høreværnene vælges, så dæmpningen ikke er større end nødvendigt og dermed afskærer høreværnsbrugeren fra at kommunikere og opfatte signallyde fra maskiner og køretøjer mv. Der findes måle- og beregningsmetoder, hvor høreværnets dæmpning kan fastsættes med udgangspunkt i det målte støjniveau. Ved anvendelse af disse metoder sikres det, at støjen dæmpes til et niveau, der ikke er skadeligt for hørelsen, men som omvendt ikke dæmper lyde fra omgivelserne mere end nødvendigt. Hvis høreapparatbrugere skal bære høreværn, skal det undersøges, om der er plads til høreapparaterne inde bag høreværnet. Specielt store bag øret -apparater fylder meget, og det er ubehageligt, hvis høreværnet berører høreapparatet. At ændre de akustiske forhold omkring høreapparatet, som man gør med brugen af høreværn kan også føre til at høreapparaterne hyler. Endelig kan det ske, at høreværnet ikke slutter tæt og dermed ikke fungerer ordentligt. Høreværn i form af propper, der lukker øregangen, kan ikke bruges af høreapparatbrugere, da det kræver, at de tager høreapparaterne af for at sætte proppen i øret. Høreapparatbrugere er således nødt til at bruge traditionelle høreværn, som har god dæmpning, men er mere ukomfortable. Det kan derfor være en god idé at undersøge mulighederne for at benytte høreværn, der dæmper støjen selektivt. Disse typer vil her under ét blive benævnt aktive høreværn. De aktive høreværn indeholder elektronik og kan inddeles i to typer: DELTA Side 10 af 24.\n11 Den ene gruppe består af et traditionelt passivt høreværn, hvor der er lavet hul til lyden ved at sætte en mikrofon på ydersiden af høreværnet og en højttaler ved øret. Lyde udefra bliver lukket igennem høreværnet, indtil de overstiger et vist niveau, hvor hullet lukkes, og høreværnet virker på traditionel vis. Denne type høreværn er især effektiv i lydmiljøer, hvor der forekommer hurtige, kraftige lydtryk, fx når en palle falder på et betongulv på et lager. Den anden gruppe aktive høreværn benyttes fx i pilothjelme, hvor man ønsker at mindske støjen, samtidig med at kommunikationen over radioen skal bevares. Princippet i denne type aktive høreværn er, at støjen udefra dæmpes ved øret ved at sende lydbølger med modsat fase, ligesom to modsat rettede bølger i vand kan bringe vandoverfladen helt i ro. De signaler, som kommer over radioen, bliver derimod ikke dæmpet, da de er ønskede signaler. Aktive høreværn kan være en stor fordel for hørehæmmede, da de vil medvirke til at bedre signal/støjforholdet betydeligt og dermed lette kommunikationen i støjfyldte situationer. Der findes desuden høreværn på markedet, hvor der er lavet en kontrolleret læk i puderne, således at frekvenser i taleområdet dæmpes mindre. Disse høreværn har samme fordele som de aktive høreværn, men indeholder ikke elektronik, som kræver batteri, eller som kan gå i stykker. Belysning Mange hørehæmmede benytter sig helt eller delvist af mundaflæsning, når de kommunikerer med andre mennesker. Derfor er det særdeles vigtigt, at der er godt lys, der ikke blænder tilhøreren, på de personer, der taler. Det er uheldigt, når taleren er placeret med ryggen mod et vindue, så man kun ser en mørk silhuet af personen. Figur 4: Det er vigtigt med en kraftig, ikke-blændende belysning for at man kan bruge mundaflæsning. Dette gælder både ved foredrag og i receptioner og lignende. Denne situation kan også forekomme i en reception, hvor der ofte er store glaspartier i forbindelse med indgangen, eller når en underviser er placeret foran en for kraftigt belyst whiteboard tavle. DELTA Side 11 af 24.\n12 Skygger er et af hovedelementerne, som er bestemmende for vores opfattelse af rum, objekter og teksturer. Det gælder også, når man skal aflæse en persons ansigtsmimik i forbindelse med mundaflæsning. Derfor er det vigtigt, at belysningen i et rum giver en god kontrastgengivelse. Dette opnås ved at have den rette balance mellem direkte lys f.eks. fra en spotlampe og diffus lys, som bl.a. opstår gennem refleksioner fra lyse flader i rummet (vægge, gulve m.m.). Belysningsstyrke måles i lux. Den kan måles direkte med et luxmeter, hvor lysføleren placeres ved talerens (underviserens) mund eller på den overflade, hvor man ønsker, at belysningen skal være tilstrækkelig til fx læsning. Når man måler belysningsstyrker i et rum, skal man være opmærksom på, at luxværdien fra armaturer falder, når lysstofrør/glødepærer ældes, og støv og skidt sætter sig på dem. Den målte luxværdi afhænger desuden af dagslyset, som kommer gennem vinduer og døre. Man skal være opmærksom på, at dagslyset konstant ændrer sig hen over dagen, men også hen over året. Derfor har mange nyere belysningssystemer i f.eks. klasselokaler på skoler en regulering, som tilpasser den elektriske belysning efter dagslyset. I klasselokaler, kontorer, biblioteker og lignende anbefaler man en rumbelysningsstyrke på lux. På gangarealer, i auditorier, spisesale og lignende anbefales en styrke på omkring 150 lux. Der kræves mindst 500 lux belysningsstyrke på en underviser (mund og ansigt), hvis forholdene skal være optimale. Dog er det mere fordelagtigt med en jævn fordeling af belysningen frem for at overholde dette krav. Ubehagelige overgange mellem en kraftigt belyst underviser og et mindre belyst lokale kan modvirkes med lyse, matte overflader i lokalet. Yderligere information vedrørende belysning kan findes på Internettet bl.a. på eller i rapporten Lyset i skolen fra By og Byg, Statens Byggeforskningsinstitut. Samtale Det er utænkeligt at forestille sig en arbejdsplads, hvor man ikke snakker sammen. Verbal kommunikation er den nemmeste måde, at viderebringe information vedrørende arbejdet og er afgørende for det sociale miljø på arbejdspladsen. På et møde taler man som bekendt også gerne sammen, men da et møde tit er planlagt på forhånd, giver det mulighed for at forberede kommunikation med andre hjælpemidler end de forhåndenværende, og mødeaktivitet/kursus er derfor tildelt et særskilt afsnit. DELTA Side 12 af 24.\n13 På tomandshånd Forudsat at baggrundsstøjen er lav, og rummet i øvrigt byder på gode lys- og lydforhold, vil en høreapparatbruger oftest ikke have problemer med at følge en samtale på tomandshånd. Selv uden høreapparatet vil samtalen, så længe den normalthørende taler langsomt og tydeligt, ofte kunne foregå uden problemer. Det er vigtigt at se på den hørehæmmede, når man taler, således at der er mulighed for mundaflæsning. Det er vigtigt at huske, at man ikke bør råbe ad en hørehæmmet. Høreskaden medfører en abnorm lydstyrkeopfattelse, så blot en smule øget styrke i stemmen opfattes af den hørehæmmede som et kraftig forøget taleniveau. En hel del samtaler på tomandshånd foregår hen over skranken, fx hos DSB, fordi man er ved at købe en billet. Mange steder er der lagt små lokale teleslynger i gulvet foran skranken, så den hørehæmmede kan høre billetsælgeren via teleslyngen og derved ikke bliver forstyrret af støjen rundt omkring skranken. I grupper Når lys- og lydforhold i øvrigt er i orden, og baggrundsstøjen er lav, vil det største problem ved kommunikation i mindre grupper opstå, når flere taler i munden på hinanden. Desuden kan det være ubehageligt, hvis taleniveauet i gruppen hæver sig kraftigt, fx som følge af latter og kommentarer til en vittighed. En del af problemet kan afhjælpes med et korrekt tilpasset høreapparat, og med lidt opmærksomhed på tilstedeværende hørehæmmede vil problemerne stort set kunne afhjælpes. Det gælder ligesom ved kommunikation på tomandshånd, at man bør søge størst mulig øjenkontakt med den hørehæmmede, ligesom det kan være til stor hjælp, hvis hovedpunkter og konklusion bliver gentaget, så den hørehæmmede får mere end én chance for at forstå sammenhængen. Det kan være en stor fordel for den hørehæmmede at benytte en form for selektiv mikrofon, enten indbygget i høreapparatet eller i form af en ekstra mikrofon. Den ekstra mikrofon kan bringes tættere på taleren og via elektrisk tilslutning eller telespole transmittere signalet til høreapparatet. Dermed forbedres signal/støjforholdet, og den hørehæmmede generes ikke af baggrundsstøjen tæt ved eget øre. Situationen i større grupper, hvor den hørehæmmede forsøger at opfatte tale fra en bestemt anden person, samtidig med at der er en række andre samtaler i gang i rummet, beskrives ofte som Cocktail party effekten, idet man ved sådanne arrangementer ofte oplever netop det fænomen. DELTA Side 13 af 24.\n14 Foredrag og lignende I større forsamlinger, hvor opmærksomheden er rettet mod et enkelt punkt i rummet, fx en scene eller talerpult, vil der ofte være mikrofoner på de personer, som taler til forsamlingen. Herved overvindes afstandsdæmpningen, og den almene baggrundsstøj overdøves, således at alle kan høre, hvad der bliver sagt. Det kan være en fordel for den hørehæmmede at placere sig tæt på en af højttalerne, men det vil være endnu bedre, hvis salen er udstyret med teleslynge, og signalet fra mikrofonen også sendes ud over dette anlæg. Tilsvarende kan et FM- eller et IR-system benyttes. De tre typer signalanlæg er grundigere behandlet i afsnittet om Mødeaktivitet/kursus. Skulle genstanden for forsamlingens opmærksomhed ikke være udstyret med mikrofon, er det væsentligt for den hørehæmmede at komme så tæt på, at en retningsfølsom mikrofon - eller endnu bedre et såkaldt mikrofon array - vil kunne forstærke lyden fra taleren alene. Et mikrofon array er tre eller flere mikrofoner placeret i fx en fjernbetjening eller et smykke om halsen. Lyden fra disse mikrofoner behandles elektronisk, så det område, hvorfra lyden forstærkes er meget smalt. Man sigter altså på en person og kan derefter kun høre hans tale - al anden lyd i rummet bliver dæmpet i forhold til ham. Er der ikke et enkelt midtpunkt for forsamlingen, vil situationen ligne Cocktail party effekten, som er beskrevet i foregående afsnit. Figur 5: Der forhandles forskellige produkter med et antal mikrofoner, der gør det muligt at zoome ind på netop den lydkilde, man ønsker at høre, og derved gøre forstyrrende støj fra andre lydkilder mindre. Telefonering Muligheden for at føre en samtale over store geografiske afstande må vel nærmest siges at være en menneskeret. I dagens Danmark er det umuligt at forestille sig et firma uden en telefonforbindelse. Den enkelte ansattes behov for at kunne telefonere varierer dog stærkt fra receptionisten, der praktisk talt ikke laver andet, til folk, fx i produktionen, der yderst sjældent har behov for at benytte telefon. DELTA Side 14 af 24.\n15 Man skal være opmærksom på, at en høreapparatbruger ofte ikke kan benytte en normal telefon. Dette kan skyldes, at de simpelthen ikke naturligt placerer røret, så lyden når høreapparatets mikrofon, eller at høreapparatet vil begynde at hyle, når røret føres tæt på mikrofonen. Disse problemer kan afhjælpes af de i næste afsnit omtalte forstærkertelefoner. De fleste stationære telefoners indbyggede klokke kan suppleres med såvel en ekstra klokke med en anden og højere lyd, som med et lyskaldeanlæg (jf. afsnittet Alarmering ). Derved kan man blive opmærksom på telefonen, selv om man ikke har høreapparatet på, eller det er koblet over på telespole. Forstærkertelefon/HAC telefon Til hørehæmmede, der ikke bruger høreapparat, findes telefoner, som har en ekstra kraftig højttaler. Der er for det meste tale om producentens normale telefoner med mere forstærkning og eventuelt bedre højttaler. Telefonerne forstærker altså lyden, men kraftig baggrundsstøj kan stadig genere telefonsamtalen. Der kan skrues ned for forstærkningen i telefonen, så normalthørende også kan bruge den. Normalt har forstærkertelefoner også en magnetspole indbygget i røret. Ligesom talen gengives akustisk via rørets højttaler, udsender magnetspolen et magnetisk felt på samme måde som en teleslynge. Dette magnetiske felt kan opfanges af høreapparatets telespole. Signalet i telefonrøret kan på denne måde både høres og opfanges via magnetspolen. Når høreapparatet er koblet til telespole (T-positionen), er mikrofonen koblet fra, og dermed vil akustiske signaler fra omgivelserne ikke kunne opfanges. Brugeren af telefonen vil derfor ikke blive generet af støj i lokalet. Da høreapparatets mikrofon er slået fra i T-position, er der heller ingen risiko for, at det hyler, når telefonrøret føres tæt på mikrofonen. Har man ikke mulighed for altid at benytte den samme telefon, kan det være en fordel at benytte en såkaldt telefon- og kommunikations-forstærker. Dette apparat - der mest af alt minder om et forvokset armbåndsur - er i stand til at omsætte akustiske signaler til magnetiske. Man tager forstærkeren og sætter den over telefonrørets højttaler med den elastik. Derefter kobler man høreapparatet på telespole, så det kan modtage det magnetiske felt. Man vil herefter ikke blive generet af baggrundsstøjen. Telefon- og kommunikationsforstærkeren kan, som navnet siger, også benyttes som kommunikationsforstærker (jf. afsnittet Telefon- og kommunikationsforstærkeren ). DELTA Side 15 af 24.\n16 Målinger på telefoner DELTA, Teknisk- Audiologisk Laboratorium lavede i 2004 lavet målinger på syv HACtelefoner. Alle telefonerne havde både højttaler og magnetspole indbygget i telefonrøret. Der blev lavet målinger af både lydgengivelsen samt af feltet fra magnetspolen i telefonerne. Flere af de testede telefoner kan afgive lydtryk på over 110 db SPL, hvilket betyder, at mange med høreproblemer kan bruge telefonerne selv om de ikke benytter høreapparat. Resultatet af undersøgelsen kan findes på hjemmesiden Siden denne undersøgelse har DELTA for flere firmaer gennemført tilsvarende målinger på nyere produkter. Målinger svarende til de i ovennævnte rapport viste, vil kunne fremskaffes af forhandleren af disse produkter. Mobiltelefon I dag er det naturligt for de fleste mennesker at have en mobiltelefon. Det kan imidlertid i nogle tilfælde være vanskeligt at bruge mobiltelefonen sammen med et høreapparat. Der er grundlæggende to problemer som kan opstå. Det ene er egentlig meget banalt, nemlig at telefonen ikke har en lyd, der er kraftig nok. Der findes ikke et begreb som forstærker mobiltelefoner, så det kan være sin sag, at finde en model der spiller kraftigt nok til at lyden kan høres tydeligt. Det andet problem er elektromagnetisk udstråling fra mobiltelefonen som forstyrrer lyden i høreapparatet. Det elektromagnetiske felt, som opfanges, er det signal som mobiltelefonen skal sende til den nærmeste sendemast for at den kan etablere og transmittere en telefonsamtale. Styrken af signalet fra mobiltelefonens antenne afhænger af afstanden til sendemasten. Man kan derfor opleve at støjen i høreapparatet stiger, hvis man bevæger sig ud i områder, hvor der er længere til den nærmeste sendemast. Hvor meget støj, der kommer til høreapparatet, afhænger meget af afstanden fra mobiltelefonen til høreapparatet. Når afstanden gøres større, mindskes støjen. Høreapparater vil normalt ikke blive forstyrret af forbipasserende mobiltelefoner og de fleste nyere apparatmodeller kan benyttes med en mobiltelefon, uden at brugeren generes meget af støj. Der findes en slags bærbar håndfri teleslynge, som kan tilsluttes mobiltelefonen, således at der skabes et magnetisk felt, der kan opfanges af telespolen i høreapparatet. Herved undgår man også, at akustisk baggrundsstøj bliver opfanget af høreapparatets mikrofon sammen med talen fra mobiltelefonen. Herved opnås en bedre taleforstålighed. Teleslyngen, som bæres om halsen, indeholder desuden en mikrofon, så man som navnet antyder, kan opnå håndfri telefonering, fx i bilen. Trådløs håndfri telefonering Der findes løsninger, hvor telefonsignalet sendes trådløst til høreapparatet. En del mobiltelefoner er udstyret med en såkaldt Bluetooth antenne, som de bl.a. bruger til at DELTA Side 16 af 24.\n17 kommunikere trådløst med headsets. Dette signal kan opfanges og sendes til høreapparatet i stedet for til et headset. En løsning hvor Bluetooth signalet sendes direkte op til en modtager på høreapparatet findes til i hvert fald en producents bag øret høreapparater, men den er ret stor og kan ikke strømfødes fra høreapparatet, men skal oplades separat. Et par andre løsninger omfatter en bro mellem en bluetooth modtager og en anden trådløs transmissionsform til høreapparatet. Det kan være en halsslynge eller FM sender, der transmitterer signalet til høreapparatet, som må være forberedt for modtagelse af dette signal. (se beskrivelse af teleslynge og FM teknikken i et senere afsnit). Det er ganske givet, at vi i fremtiden vil se endnu flere broer mellem høreapparatet og kommercielle protokoller som Bluetooth og lignende. Helt smart bliver det først, når disse produkter kan kobles direkte på eller integreres helt med høreapparatet. Anden kommunikation med mobiltelefon Det er værd at nævne at mobiltelefoner jo også kan sende SMS er og MMS er (SMS med billeder f.eks. fra mobilens kamera), som gør det muligt at kommunikere via displayet på mobiltelefonen uden at behøve at benytte hørelsen. Dette kan, udover almindelig kommunikation mellem private, også bruges til varsling af alt fra katastrofer over politiets fartrazziaer til udsalg i specialforretninger og sportsresultater. De såkaldte 3G-telefoner, er næste generation af mobiltelefoner. De har været introduceret på markedet et par år i skrivende stund, dog uden at opnå den store popularitet. 3G telefoner kan bl.a. tilbyde decideret videotelefonering, hvor man på displayet kan se den person som man taler med. Dette selvfølgelig forudsat at personen i den anden ende også benytter en 3G- mobiltelefon. Overførselshastigheden af data gør det dog indtil videre svært at få et billede i høj opløsning overført uden for mange afbrud i sendingen DECT telefoner I stedet for en stationær telefon kan man få en trådløs telefon, som via en basestation er koblet til det faste telefonnet. Den trådløse telefon sender signalet til basestationen, som sender det videre via telefonstikket. Da DECT telefonerne virker på næsten samme måde som mobiltelefoner, vil de også kunne volde høreapparatbrugere tilsvarende problemer med indstrålet støj. Der findes DECT telefoner med ekstra forstærkning, som sikkert kan bruges af mange høreapparat brugere, men ønsker man et elektromagnetisk signal til høreapparatets teleslynge, fås dette kun ved at sætte en induktor til telefonen og holde denne og høreapparatet i en passende afstand fra hinanden. Teksttelefon For mennesker, der har så stort et høretab, at de ikke kan tale i telefon, har der i en del år eksisteret en skrivetelefontjeneste, som gør det muligt for den hørehæmmede at telefonere via en skærm. Denne tjeneste er i dag afløst af teksttelefonen. Tjenesten er baseret på kommunikation med telefoncentralen via en computer. Den hørehæmmede får altså en DELTA Side 17 af 24.\n18 computer med et specielt program stillet til rådighed. På centralen sidder en person og læser budskabet op i telefonen til den ønskede abonnent. Svarene bliver derefter tastet ind på computeren og sendt til den hørehæmmede. Teksttelefonen bliver bevilget til personer med et hørehandicap, der gør det umuligt at benytte selv telefoner med ekstra forstærkning og telespole. Telefonnummeret til teksttelefonen er: Via computer Kommunikation via er i dag et meget anvendt kommunikationsvej. At sende og modtage meddelelser via er meget belejligt, da de ikke umiddelbart behøver at forstyrre modtageren. Dette kan være en fordel, hvis man skriver med mennesker i andre lande, hvor der er tidsforskel, eller hvis man søger at komme i kontakt med folk, der normalt er svære at træffe. Ulempen ved er til gengæld, at man ikke kan forvente umiddelbare svar på sine henvendelser. Adgangen til en konto kræver en computer samt en opkobling til en internet-udbyder, hvilket i dag typisk foregår via en bredbåndsforbindelse. MSN, ICQ og lignende Ønsker man en mere direkte kommunikation via sin computer, kan man hente programmer som Microsoft Messenger (MSN), ICQ eller lignende. Med disse programmer kan man skrive tekstbeskeder til de af ens venner, som man på forhånd har fundet i programmet, og som er online når man skriver. Man kan altså ikke kommunikere med personer, som ikke er godkendt, og heller ikke med folk som ikke har deres computer og programmet aktivt. Har man anskaffet sig en god computer og en hurtig forbindelse, kan man købe et headset (hovedtelefon med mikrofon) og et Webcam. Et Webcam er et lille videokamera, som optager billeder af den, som sidder foran computeren. Med dette udstyr kan man sende billeder til en anden computer med tilsvarende udstyr og tale sammen, samtidig med at man sender billeder til hinanden. Selv om det sendte billede ofte lider under tidsforsinkelser og hak i datastrømmen, siger et billede jo som bekendt ofte mere end mange ord. Telefax Overførsel af skreven tekst via telefonnettet er ikke nogen nyhed, men er stadig en oplagt mulighed for kommunikation. Da faxen er temmelig udbredt, er det en god kommunikationsvej for en hørehæmmet, som har brug for at kommunikere meget med fremmede personer. DELTA Side 18 af 24.\n19 Mødeaktivitet/kursus Mødeaktivitet er i denne sammenhæng planlagte samtaler med det formål at informere deltagerne og eventuelt tage beslutninger. Når møder/kurser er planlagt på forhånd, er der mulighed for at tage forskellige hensyn til den hørehæmmede. At tage hensyn kan strække sig fra at tale tydeligt og sikre sig, at den hørehæmmede også har forstået samtalen, til at anvende diverse former for tekniske hjælpemidler til støtte for forståelsen. Teleslynge En meget udbredt hjælp til høreapparatbrugere er installationen af et teleslyngeanlæg. Teleslyngeanlægget består af en mikrofon til at opfange lyde, en forstærker og en slynge. Bruges der AV udstyr i lokalet som f.eks. Tv eller CD vil lydsiden af disse normalt også være tilsluttet teleslyngen. Slyngen er en ledningssløjfe, der går hele vejen rundt langs væggene i lokalet, eller lægges i gulvet. Der findes dog også lokale slynger, som kan tages om halsen eller placeres i en pude. Fælles for dem alle er, at de danner et magnetisk felt, som opfanges af telespolen i høreapparatet. Høreapparatbrugeren kan koble sit apparat på teleslynge og derved høre, hvad mikrofonen opfanger tæt ved talerens mund. Lyde længere væk fra mikrofonen vil ikke kunne høres af den hørehæmmede. Dette kan både være en fordel og en ulempe. Er debatten livlig med masser af talere rundt omkring i lokalet, kræver det nogen disciplin at vente med at ytre sig, til man får en mikrofon i hånden. I undervisningssituationer vil det ofte kun være underviseren, der bærer mikrofon, og det vil derfor være nødvendigt for ham at gentage spørgsmål for klassen. Alternativt må der anbringes mikrofoner på alle pladser eller en grænseflademikrofon i loftet som opfanger dialogen. Figur 6: Dette symbol findes hvor der er opsat en teleslynge. mødesale og andre offentlige rum. Kirkeministeriet har som følge af de ofte (med hensyn til taleforståelighed) dårlige akustiske forhold udarbejdet et cirkulære om teleslyngeinstallation i kirker. Teleslyngeanlæg findes desuden i mange teatre, auditorier, Der er imidlertid nogle problemer forbundet med at benytte en teleslynge. Styrken af feltet er afhængig af vinklen mellem feltlinierne og høreapparatet. Sidder man eksempelvis med hovedet bøjet, fordi man sidder og skriver, vil signalet være meget svagere, end hvis man sidder med ret ryg. Selve placeringen af telespolen, specielt i i-øret høreapparater, kan også være årsag til at der overføres et signal langt svagere end umiddelbart forventet. DELTA Side 19 af 24.\n20 Erfaringer viser desværre, at en række teleslynge installationer i Danmark ikke virker efter hensigten når de skal benyttes. Der er uheldigvis mange eksempler på at installationerne ikke er blevet tilstrækkelige omhyggeligt installeret eller løbende vedligeholdt og kontrolleret. Der findes i standarden IEC grundige forskrifter for hvordan teleslyngen skal justeres efter installation. Følges disse vil teleslyngen i de fleste tilfælde kunne bruges problemfrit. Der er dog grundlæggende problemer som det i enkelte tilfælde kan være vanskeligt at kompensere for selv med en omhyggelig installation. Meget elektrisk udstyr, som lysstyring, varmekabler, højspændingsledninger, transformatorer og TV kan støje i forbindelse med brugen af teleslyngeanlæg. Mange gange vil feltstyrken fra teleslyngen være så kraftig at baggrundsstøjen ikke bemærkes. Men enkelte gange kan det være nødvendigt, at vælge en anden teknologi som er mere robust overfor elektromagnetisk støj. Feltstyrken falder med afstanden til slyngeledningen. For ikke at få situationer, hvor modtagelsen er meget svag, vil man med en måler midt i rummet - i den største afstand fra slyngen - skrue op for feltstyrken til den er passende høj. Men hvis slyngen ligger langs væggen, vil der være tilsvarende kraftige felter i alle de tilstødende rum. Dette vil give problemer med overhøring de steder, hvor der kan være behov for teleslyngeanlæg i to naborum. Det er værd at hæfte sig ved, at dette gælder i alle tre dimensioner og altså også gælder for rum liggende over hinanden i etagebyggeri. Der findes dog i dag systemer som ved at placere flere slynger forskudt i rummet, næsten helt kan undgå denne afsmitning til tilstødende rum. Transportabel teleslynge Udover de små lokale teleslynger som placeres i en pude, eller tages om halsen, findes der også en produktgruppe som kan betegnes transportable teleslynger. Disse er ofte designet som en lille (hård) taske, der kan stilles på et bord eller en skranke, opfatte signalet fra taleren og generere et lokalt magnetisk felt, som kan opfanges af telespolen i høreapparatet. I støjende miljøer vil disse teleslynger give den hørehæmmede mulighed for at høre den som taler i mikrofonen tydeligt, samtidig med at teleslyngen kan medbringes til andre støjende situationer. Det er værd at nævne, at prisen for disse transportable teleslynger er noget lavere end f.eks. nogenlunde tilsvarende FM løsninger, som vil blive omtalt i næste afsnit. FM-udstyr Et FM-anlæg består normalt af en lille lokal radiosender og modtager. Senderen indeholder en mikrofon ofte kombineret med signalbehandling, så det opfangede signal gøres så rent som muligt inden det sendes til modtageren. Senderen er ofte udstyret med en række mikrofoner, som gør det muligt at opnå en stor retningsvirkning (zoom effekten som er omtalt tidligere). DELTA Side 20 af 24.\n21 Modtageren kan være en lille kropsbåren enhed som opfanger FM signalet og via en ledning eller en halsslynge sender signalet til høreapparatet, men vil oftest være en lille boks som monteres på bag-øret høreapparatet via audioskoen eller bygges helt ind i høreapparatet. For det meste sælges en modtager og sender samlet som en personlig FM løsning. Derved bliver det brugerens ansvar, at placere senderen tæt på den person eller anden lydkilde man ønsker at høre på. Systemet vil sende på en bestemt bærefrekvens, men denne kan ændres såfremt andet udstyr i nærheden også skulle anvende denne frekvens. Der findes en række løsninger som tillader modtagelse af signaler fra telefon, TV, ringeklokke, computer og lignende via den lille FM modtager ved høreapparatet. Der findes også løsninger, hvor en eller flere sendere kan mixes og sende på den samme frekvens til alle modtagere i f.eks. et klasselokale. De allernyeste modtagere kan indstille modtagekanalen, så man kan vælge den modtagefrekvens der passer til senderen i det pågældende lokale. FM-signalerne er ikke så følsomme over for elektromagnetisk støj som teleslyngen, og inden for en rimelig afstand fra senderen vil signalets styrke ikke være påvirket af, hvordan modtageren og dens antenne vender. Høreapparater er som nævnt ikke som standard udstyret med FM-modtager. Den er et forholdsvist avanceret apparat, som skal kobles til høreapparatet, hvilket gør, at det koster og fylder en del mere end en telespole. For Coclear implant brugere findes der også FM løsninger, så FM modtageren kan blive koblet på signalprocessoren til implantatet. Senderen kan herefter bruges på samme vis som sammen med et høreapparat. IR-udstyr Infrarødt udstyr er et alternativ til FM- og teleslyngeanlæg. I infrarød kommunikation er det lysbølger, der bærer informationen mellem sender og modtager, som det kendes fra fjernbetjeninger. Det betyder, at modtageren skal kunne se senderen for at kunne overføre signalet. Man kan altså ikke bevæge sig ud af rummet, og man må heller ikke dække sin modtager til. Bruger man infrarødt sendeudstyr samtidig med fjernbetjening, kan man opleve, at fjernbetjeningen vil støje i IR-modtageren. Ligeledes kan skarpt lys (sollys), der falder på modtageren, give anledning til støj. IR-udstyr bruges tit til konferencer i forbindelse med simultantolkning. IR-modtagere kan både fås med ørepropper og med hals-teleslynge, så signalet fra IR-modtageren kan opfanges af høreapparatets telespole. DELTA Side 21 af 24.\n22 Figur 7: Infrarøde modtagere er et alternativ til teleslynger og FM-anlæg. De kan fås med halsteleslynge, så signalet fra IR-modtageren opfanges af høreapparatets telespole (billede af PhonicEAR Logia BEAM IR system). Audiovisuelt udstyr, radio og TV Det er en god idé at benytte audiovisuelt udstyr til møder, hvor der er hørehæmmede deltagere. God akustik i det benyttede lokale er et godt udgangspunkt, og man skal naturligvis huske at få udstyret tilsluttet sendeanlæg eller sørge for, at lyden opfanges af konferencemikrofon eller andre høretekniske hjælpemidler, som benyttes ved mødet. Skrivetolkning/tegnsprogstolk Man kan give hørehæmmede deltagere en god hjælp til at følge med i mødet ved at benytte tolk skrivetolk eller tegnsprog. Alt afhængigt af antallet af personer, der har behov for denne tolkning, kan teksten projiceres op på en skærm, eller den kan læses på en skærm umiddelbart foran dem, som har behov for tolkningen. Døve, svært hørehæmmede og døvblevne har i et vist omfang ret til at få tegnsprogs- eller skrivetolk stillet til rådighed. Ønsker man at vide mere om tolkning, kan man henvende sig til Landsforeningen for Bedre Hørelses tolkeformidling eller Center for Døve. Diverse Vibratorvækkeur For dem, som har problemer med at høre vækkeuret om morgenen, findes vækkeure, som kan tilsluttes en vibrator. Vibratoren er - som navnet antyder - en plade, der vibrerer, når vækkeuret ringer. Pladens størrelse, og hvor kraftigt den vibrerer, afhænger af produktet. Vibratorpladen anbringes typisk under hovedpuden, men der findes også store kraftige typer, som anbringes under ryggen. Der findes også vækkeure, som kan tilsluttes et alarmeringsanlæg, se afsnittet Diverse - Alarmering. DELTA Side 22 af 24.


Altinget | EU - Formandskabet ligner dansk fodbold\nOm portalen Alle artikler Kalender Navne Organisationer EUdebatten EUsee Bideo.dk Magasin EU-info (Foto: Per Nielsen)\nDEBAT OM FORMANDSKABET: I EM er Danmark fulgt i hælene på de store fodboldmagter. Det samme gælder vores formandskab i EU. Danmark har ikke sat sin egen dagsorden, men fulgt den borgerlige økonomiske politik. PRINT\nStår EU og dets befolkninger i dag i en bedre situation, end de gjorde, da Danmark overtog formandskabet den 1. januar? Svaret er åbenlyst nej. Arbejdsløsheden er højere! Krisen i euroen er dybere! Gældskrisen er forværret. Den politiske krise er forøget.\nMEP (Folkebevægelsen mod EU)\nVi gøder jorden for grønne arbejdspladser Fakta:\nDanmark har siden 1. januar 2012 haft formandskabet for EU. Lørdag 30. juni forlader Danmark formandskabsstolen for at overlade den til Cypern. I den forbindelse har fem danske ministre allerede aflagt rapport i Europa-Parlamentet for at fortælle om, hvad Danmark som formandsland har opnået af resultater. Det er kun økonomi- og indenrigsminister Magrethe Vestager, som mangler at aflægge rapport til Parlamentet. Det vil finde sted mandag 25. juni. - Fakta frawww.eu2012.dk Af Søren SøndergaardMedlem af Europa-Parlamentet (Folkebevægelsen mod EU)Danmark er ude af EM i fodbold. Overmagten Tyskland blev for stor og slukkede de danske EM-drømme. Har EM-deltagelsen så været en succes? Det afhænger selvfølgelig af målsætningen. Lav målsætning = stor succesHvis målsætningen var at vinde EM, så har deltagelsen været en fiasko. Hvis formålet var at spise kirsebær med ”de store”, så var resultatet vel rimeligt med en sejr over Holland og to knebne nederlag til fodboldstormagter som Portugal og Tyskland. Og hvis målsætningen bare var at være med og ikke genere de store for meget, så var EM vel ligefrem en himmelråbende succes.Sådan er det også med vurderingen af det danske EU-formandskab. Det afhænger af målsætningen. Og hvis den bare sættes tilstrækkeligt lavt, så kan selv en holdningsløs formidler af de stores vilje udskriges som en stor succes.Jeg har ikke noget behov for at tale det danske formandskab ned. En række rugbrødssager er blevet løst på udmærket vis af et professionelt embedsmandsværk, og på enkelte områder kan man vel oven i købet tale om reelle politiske fremskridt, hvor formandskabet har bidraget.Situationen er forværretAlligevel må man spørge: Står EU og dets befolkninger i dag i en bedre situation, end de gjorde, da Danmark overtog formandskabet den 1. januar? Svaret er åbenlyst nej. Arbejdsløsheden er højere! Krisen i euroen er dybere! Gældskrisen er forværret. Den politiske krise er forøget.Er det formandskabets skyld? Nej, naturligvis ikke. Men har formandskabet forsøgt at få det til at gå anderledes? Heller ikke! Tværtimod har formandskabet i forhold til de enorme problemer og ufordringer i Europa viljeløst trasket i de fodspor, som Merkel og Sarkozy har trådt.Økonomisk borgerlig politikTag finanspagten som eksempel. Hvad er den? Den er traditionel borgerlig politik. Eller som Venstres politiske ordfører, Ellen Trane Nørby, skrev: ”Med finanspagten får vi EU med på den økonomiske tankegang, som VK-regeringen var ansvarlig for.” (JV, 28/2-12)Så skulle man måske tro, at det danske formandskab med Helle Thorning-Schmidt i spidsen (som jo gik til valg i Danmark på at investere sig ud af krisen i stedet for at spare sig ud af krisen) ville forsøge noget andet som formandsland. Men nej!”Vækst er slet ikke målet for finanspagten,” sagde vores statsminister ved årsskiftet og fortsatte: ”Det gælder udelukkende om at redde euroen. Så længe vi ikke har styr på euroen, så er der ikke plads til noget som helst andet i europæisk økonomi.” (Pol, 26/12-11)Og den linje har formandskabet fulgt med sine krav om besparelser og nedskæringer i de arbejdsløshedsplagede EU-lande og med sin totale opbakning til finanstraktaten. En traktat, som fremover vil forhindre kickstarter, og som f.eks. vil koste det kriseplagede Irland en budgetreduktion svarende til 2/3 at hele deres uddannelsesbudget.Også på andre områder har det danske formandskab bare fulgt i hælene på de store: ACTA, som truer ytringsfriheden på nettet. Nye aktindsigtsregler, som gør det vanskeligere for bl.a. pressen at få indblik i EU-systemet. Rådets regnskab, hvor formandskabet har nægtet at svare Parlamentet på helt berettigede spørgsmål.Listen er lang. Ikke fordi det danske formandskab har været specielt dårligt, eller fordi det er specielt ondt. Men bare fordi det hele vejen igennem har satset på at være mere kongetro end kongen. Eller som de siger på fransk: Plus royaliste que le roi.Har det danske formandskab været en succes? Ærlig talt: Jeg tror, at det danske holds indsats ved EM i Ukraine vil blive husket længere! Tilbage til forsiden\nNyeste artikler med Søren Søndergaard (DF):\t1/2/2013: Dansk Folkepartis anden bølge\nNyeste artikler om Folkebevægelsen mod EU:\t27/4/2013:\nFolkebevægelsen: Vi kommer til at savne Søndergaard


Miniserie om ægteskab giver håb til skrantende parforhold | KLF, Kirke & Medier\nForside Nyheder Miniserie om ægteskab giver håb til skrantende parforhold\nMiniserie om ægteskab giver håb til skrantende parforhold\nJo mere man dyrker fællesskabet, jo mere vokser kærligheden. Sådan lyder et af rådene fra ægtepar i guldbryllupsalderen. DR fortjener ros for serien Din for altid, der sendes i anledning af Dronningens og Prinsgemalens guldbryllup.\nAnmeldelse af Svend Løbner, redaktør ved Kirke & Medier\nEn udsendelse om det, du ville ønske, du havde snakket med dine forældre om!\nDet drejer sig om Din for altid på DR1, hvor ægtepar i guldbryllupsalderen fortæller om sjov og alvor ved at have været gift med den samme person i 50 år.\nOg så skulle man med det samme tro, det var lidt støvet og kedeligt. Men nej, de ældre er muntre, deres kærlighedsliv er levende, og ja, der er en del sort-hvide billeder fra familiealbummet, men de sætter tingene i perspektiv: Tænk, parrene har virkelig været sammen siden stumfilmenes tid – næsten!\nMiniserien Din for altid sendes på DR1 i anledning af HM Dronning Margrethes og HKH Prins Henriks guldbryllup den 10. juni. Serien kan stadig ses på DR TV.\nEr det så kun solskinshistorier, de tapre ægtefolk fortæller. Jo, de er dybt forelskede, de er tydeligt med blikke, kys og klem. Men de fortæller også om kriser ved kedsomhed, depression, demens osv. Og de kommer med gode råd til at holde kærligheden levende.\n– Vi måtte have hjælp af en sexolog, fortæller Vibeke, der nu ikke lægger skjul på at parrets sexliv er eksperimenterende. Samtidig fortæller Jesper, at de tager det mere med ro nu, tager tid til at nyde hinanden i soveværelset. Parret fejrer guldbryllup til august.\nMen man skal gøre noget for at holde kærligheden levende, lyder et af rådene. Hold dig i form, så du stadig er attraktiv, selv om du er over de 70.\nTal sammen, vær sammen, gør noget sammen, lyder et andet råd. For som Vibeke og Jesper er enige om: Jo mere man dyrker fællesskabet, jo mere vokser kærligheden.\nDet råd er tiltrængt i en tid, hvor skilsmisserne hærger, netop fordi det i travlhed og mediepres er nærliggende at leve to parallelle liv. Men som endnu et råd fra guldbrudeparrene lyder: Lad mobiltelefonen være, når I spiser!\nDen lille serie på tre udsendeler er en kærkommen afveksling i forhold til serien Gift ved første blik, hvor skilsmisseraten har vist sig at være mellem 60 og 100 procent. Hvor sidstnævnte er et eksperiment for seernes fornøjelses skyld og med eksperter ved sidelinjen, er Din for altid den rå virkelighed i privatlivets sfære – uden eksperter. Et privatliv, der først nu vises for offentligheden.\nOg tak for det. For det giver håb til skrantende parforhold, hvor kærligheden sættes på prøve af livets uundgåelige kriser.\nTak, DR, og lad os få flere af den slags udsendelser!\nSe de tre udsendelser i Din for altid her.\nTidligere artikelFortæl, hvad DR betyder for dig\nNæste artikelMennesker og tro fokuserer på ’det indre liv’


Vestegnsborgmestre i opråb til minister: Bekæmp trafikstøjen\n03.10.2018 kl. 11.51\nVestegnsborgmestre i opråb til minister: Bekæmp trafikstøjen\nTrafikstøjen på den københavnske vestegn er så slem, at regeringen og Folketinget må komme på banen. Det skriver fem borgmestre i brev til transportministeren.\nEn halv milliard om året til at bekæmpe trafikstøj på den københavnske vestegn. Sådan lyder det konkrete krav fra fem borgmestre i et brev til transportminister Ole Birk Olesen (LA).\n– Vi ser os nødsaget til atter at gøre opmærksom på de massive udfordringer, vi har med trafikstøj fra de statsligt ejede infrastrukturanlæg her på Vestegnen. Støjproblemet er stort, og det er skuffende, at staten endnu ikke tager sin del af ansvaret og forpligter sig til en indsats, skriver de fem borgmestre i brevet, som TV2 Lorry har offentliggjort.\nDe fem borgmestre fra Albertslund, Brøndby, Hvidovre, Vallensbæk og Ishøj Kommuner peger på, at kommunerne på vestegnen er hårdere plaget af trafikstøj fra statslige veje, end andre kommuner er. De henviser til en statslig støjkortlægning, der viser, at over 60 procent af boligerne på Vestegnen er påvirket af støj, mens det blot gælder 15 procent af boligerne på landsplan.\nDe støjende veje, som borgmestrene henviser til, er blandt andet de store motorveje til Køge og Holbæk, ligesom Motorring 3 rundt om København skærer igennem vestegnskommunerne.\nOg de larmende køretøjer generer ikke bare de mennesker, der allerede bor tæt på trafikstøjen. De forhindrer også byudviklingen i kommunerne, mener borgmestrene. Larmen betyder nemlig, at kommunerne ikke kan udbygges, fordi nye boliger og institutioner vil komme til at ligge for tæt på støjen.\nDerfor bør Folketinget og regeringen tage ansvar for deres egne veje og sætte støjgenerne højt på dagsordenen, lyder opråbet.\n– Vi opfordrer til, at der afsættes en halv milliard årligt de næste år til bekæmpelse af den massive trafikstøj i Hovedstadsområdet og i særdeleshed på Vestegnen, hvor kommunerne i dag er plaget af flere motorveje, hvis støj påvirker mange menneskers sundhed og trivsel, skriver borgmestrene og sætter trumf på:\n– Det må og skal være en statslig opgave at løse støjudfordringen – der er behov for handling. jki@kl.dk\nMotorstøj, Transport, Trafik\nSvar på dette indlæg: Vestegnsborgmestre i opråb til minister: Bekæmp trafikstøjen Felter med * skal udfyldes\nAf: John Egelykke Bilsby\nDen 13.02.2019 kl. 10:20\nsvar på: Vestegnsborgmestre i opråb til minister: Bekæmp trafikstøjen\nHvor er den røde tråd.\nDet virker som et eklatant selvmål, at Vestegnens borgmestre på den ene side opfordrer til mindre støj fra de eksisterende motorveje, og på den anden side er tilhængere af endnu en nyopførelse---Ring 5.\nSmå velfungerende lokalsamfund bliver støjplagede med den linieføring der er lagt op til. Hvor er logikken.\nMan fører samtidig en motorvej gennem et følsom kildeplads, der leverer frisk vand til 250.000 husstande i København.


Motorsporten.dk - Formel 1 - Tysklands GP - preview\nTysklands GP - preview\nInden Formel 1 feltet tager på tre ugers sommerferie, som det vist kun er Ferrari der har gjort sig fortjent til, skal de lige have overstået løbet på Hockenheim.\nEt løb der sikkert bliver besøgt af en hel danskere, da banen ligger i en fornuftig afstand fra Danmarks grænse. Og banen er absolut et besøg værd. Med sit stadionagtige præg byder banen på gode forhold for tilskuerne. I tidligere tider, da banen endnu havde sit klassiske lay-out, forsvandt bilerne ud i skoven i evigheder, men nu om dage kommer de meget oftere forbi tilskuerne.\nMen selvom det er godt for tilskuerne, kan man som fjernseer godt savne de lange stræk ud mellem træerne, et af de få steder hvor alle hestene virkelig fik lov til at strække benene.\nDet nye lay-out har ikke gjort banen mere spændende, men det har heller ikke gjort den værre. Og i en tid hvor der ikke sker for meget på publikum på tribunen, er det vel ganske fornuftigt at give dem lidt mere motorlarm for pengene.\nFavoritten til at få laurbærene (nå nej - sådan nogle får det ikke mere) i Tyskland er naturligvis Michael Schumacher. De 10 sejre han allerede har hentet i de 11 første løb, taler ligesom deres eget tydelige sprog.\nMen de sidste par løb har dog vist et par enkelte sprækker i Ferraris uovervindelighed. I Frankrig var det Renault der virkede mere end truende, i England var det en genfødt Kimi Raikkonen der jagtede Schumacher. Begge gange blev vi som tilskuere snydt for en duel på banen fordi taktikken var det udslagsgivende.\nFerrari har demonstreret at ikke nok med at de har den bedste bil, og den bedste pilot, så har de også den bedste taktik. I Frankrig var de avancerede og satsede på fire stop. I England var de stort set ene om at satse på den åbenlyst logiske, to stop. I Tyskland skal det blive spændende at se om der er andre teams der efterhånden har fået mod på at lave lidt rav i den med alternative pit-strategier.\nI princippet bryder jeg mig ikke om alle disse stop. Et racerløb skal udkæmpes på banen, ikke i pitten. Og når det så foregår på den måde, som det gør i Formel 1, hvor stort set alle kører på den samme strategi, og laver stoppene med få omganges mellemrum, bliver det næsten til grin. I stedet for et langt løb, er der næsten tale om tre korte, hvor der bare ikke er pause imellem. Hvis pitstop skal fungere i motorsport, skal reglerne åbne mulighed for mange varierede strategier, og det gør de ikke i øjeblikket.\nFerrari har været den eneste konstante faktor i denne sæson. Tidligt på sæsonen var det BAR og Williams der var de nærmste udfordrere. Men som sæsonen er skredet frem er de to teams faldet lidt tilbage. De er ikke bare blevet overhalet af Renault, og nu senest McLaren, for det er de også. Men i forhold til Ferrari er de faldet længere tilbage. De to teams skal have fat i nakken på sig selv hvis de vil være med i front af forfølger gruppen igen.\nFor BAR er det mere væsentligt end for Williams. BAR er et ungt team der må formodes at være sulten efter den succes de havde regnet med ville være kommet forlængst. De er havnet i en afgørende fase i deres liv - det er nu og i løbet af de næste 18 måneder vi får at se om BAR bare er en kort opblomstring eller det faktisk er begyndelsen på et nyt topteam - og guderne skal vide at det er længe siden at team faktisk har præsteret at bide sig fast i front af Formel 1 (Benetton var det sidste). Renault er tæt på at gøre det, men mangler stadig de sidste par centimetre og et par sejre til. BAR kan måske også gøre det, men på den anden side - det var der også nogen der troede om Jordan i 1999.\nFor Williams er situationen en anden. Selvom de sidste par år ikke har være ideelle, så har teamet ikke så meget at bevise. At hukommelsen i Formel 1 er kort er en skrøne, faktisk er den ret lang - for visse ting. Williams har bevist at de kan levere varen, og langt de fleste er overbeviste om at de vil være med i toppen igen på et tidspunkt. Indeværende sæson er allerede opgivet. Selvfølgelig vil man gerne vise sig fra sin bedste side, men lige nu foregår det meste i teamet med henblik på fremtiden. Ydermere skal man udskifte begge kørere, så 2004 virker mere og mere som et mellemspil for det engelske team. Det kunne have været anderledes, hvis sæsonen var startet bedre. Men som det ser ud nu, så må fokus være rettet mod fremtiden. Det ville være ganske fornuftigt hvis man snart traf en endelig beslutning om hvem der skal køre bilerne næste år.\nRenault og McLaren har overhalet både BAR og Williams i løbet af sæsonen. McLaren indtil videre noget kortvarigt ganske vist. Men med det man så fra den nye bil i England, er der håb om mere fra den front. Specielt hvis man tænker på hvor meget bilen udviklede sig mellem Frankrig og England. Hvis McLaren kan holde dampen oppe, så er det ikke helt umuligt at der faktisk kan blive kamp om sejren i Tyskland.\nDet franske Renault team har faktisk, bortset fra Ferrari, været det mest konstante i år. Altid er bilerne med i front, nogle gange lige efter Ferrari, nogle gange lige efter Williams, BAR, McLaren, alt efter hvem der lige har det godt den dag. Men Renault er der altid. I Monaco fik vi også set at bilen faktisk er i stand til at vinde, på en god dag på den rigtige bane. De mangler stadig lidt hestekræfter, men fremtiden tegner stadig lys for teamet. Men den skal helst snart komme til at blive lys, efter tre sæsoner i Formel 1 er teamet ved at være modent til det endelig gennembrud.\nResten af feltet er vel efterhånden mest med som statister. Sauber har en god sæson, med flotte præstationer af Fisichella, der stadig drømmer om en bedre bil. Fisichella er hurtig, det er der ingen tvivl om, men har han virkelig VM potentiale? I en bedre verden ville der være plads til en Fisichella i en god bil, hvor han nu og da kunne vinde et løb. Men den store stjerne tror jeg aldrig han bliver. Men han klæder Sauber raceren. Det schweiziske team har tidligere haft en tendens til at starte godt, og så falde bagud som sæsonen skred frem, men Fisichella har fomået at holde dampen oppe. Toyota og Jaguar kan kæmpe om pladsen som 7. bedste team i Formel 1. På sigt er der ikke meget tvivl om at det er Toyota der tager den sejr, men i øjeblikket kører de to pænt op med hinanden. Også Toyota kigger nok mere frem mod næste sæson end de gør på den her. Der skal snart til at være bare lidt resultater i bilen, hvis det hele skal have nogen mening.\nJaguar derimod kunne virke som et team på vej ud. Ford har aldrig bakket 100 procent op omkring indsatsen i Formel 1, og efter en kort opblomstring sidste sæson er teamet igen nede blandt de bagerste. Hvis de fortsætter i Formel 1 kommer deres konkurrenter til at hedde Jordan. Mark Webber er den ubetingede stjerne, men han er på vej væk og fremtiden ser alt i alt en anelse dyster ud for det engelske team, med det stolte navn.


Nok Calcium uden mælk • Calcium\nFlere og flere fravælger helt eller delvist mælk og mælkeprodukter fra kosten, for dyrenes, miljøets eller sundhedens skyld. Det er en god ide for de fleste af os, når blot vi samtidig sørger for at få nok calcium fra andre kilder.\nNår du fravælger mælk fra kosten, fravælger du en væsentlig kilde til calcium i de fleste danskeres kost, men …\nDet er heldigvis let at få nok calcium, selv om vi fravælger mælk og mælkeprodukter, når blot vi er villige til at justere lidt på kosten.\nDet er ikke en god idé at spise en almindelig dansk kost uden mælkeprodukter eller kosttilskud med calcium, eftersom den sandsynligvis vil mangle calcium.\nHer er et eksempel, der minder om den kost, som de fleste danskere spiser, men uden mælk og mælkeprodukter:\nEksempel på en daglig kost Calcium\nKød (120 gram rødt kød) 300 kcal 12 mg\nPasta 300 kcal 5 mg\nFranskbrød (4 skiver a 50 gram) 500 kcal 75 mg\nRugbrød (4 skiver a 50 gram) 400 kcal 40 mg\nKødpålæg og lignende (100 g) 100 kcal 8 mg\nFjerkræ (25 gram) 50 kcal 4 mg\nGulerod 50 kcal 10 mg\nÆg (75 gram) 100 kcal 25 mg\nKage, kiks og lignende 200 kcal 5 mg\nLidt slik, chokolade 100 kcal 10 mg\nVin, øl, sodavand, sød saft 200 kcal 15 mg\nÆble 50 kcal 4 mg\nOlie/fedt/sovs/dressing 300 kcal 8 mg\n1 liter postevand, ½ liter te og kaffe 0 120 mg\n2.650 kcal 341 mg\nSom vi kan se fra ovenstående, vil en kost med en del animalske fødevarer (den mængde de fleste spiser), med kun få grøntsager og uden mælkeprodukter eller kosttilskud med calcium give alt for lidt calcium i forhold til den anbefalede daglige mængde på omkring 800 mg dagligt for voksne.\nKosttilskud med calcium er afgjort nødvendig i ovennævnte eksempel, medmindre personen vælger at ændre på kosten!\nOvenstående daglige kosteksempel indeholder tæt på 350 mg calcium. Hvis vi ændrer på kosten, og stort set følger de officielle kostråd — bortset fra, at vi udelader mælk og mælkeprodukter fra kosten — kunne en dag se sådan ud:\nEksempel på en daglig kost a la de officielle kostråd, men uden mælk og mælkeprodukter Calcium\nKød (80 gram rødt kød) 200 kcal 8 mg\nFisk/skaldyr (50 gram) 50 kcal 15 mg\nFuldkornspasta (100 gram) 350 kcal 34 mg\nFuldkornsbrød (3 skiver a 50 gram) 375 kcal 60 mg\nRugbrød (3 skiver a 50 gram) 300 kcal 30 mg\nPålæg og lignende ca. 100 gram 100 kcal 8 mg\nForskellige grøntsager 400 g 150 kcal 100 mg\nÆg (50 gram) 75 kcal 25 mg\nHavregryn (50 gram) 190 kcal 26 mg\nVin, øl, sodavand 100 kcal 10 mg\nÆbler 50 kcal 4 mg\n2.390 kcal 462 mg\nOvenstående kost indeholder lidt færre kalorier, men alligevel mere calcium.\nOvenstående eksempel viser en persons kost, som i stor udstrækning spiser efter de officielle kostråd, men fravælger mælk (holder lidt igen med kød, spiser fisk, får ca. 600 gram frugt og grønt dagligt, vælger fuldkorn, begrænser kalorieindtagelsen).\nPersonen spiser altså væsentlig sundere, end de fleste danskerne gør, bortset fra, at kosten stadig mangler calcium. Eksemplet viser tydeligt, at en almindelig sund kost, der ellers efterlever de officielle kostråd, men uden mælk, har et for lavt indhold af calcium i forhold til den anbefalede mængde på omkring 800 mg.\nDe officielle kostråd uden mælk og mælkeprodukter risikerer på sigt gå ud over knoglerne og fremme knogleskørhed og give andre problemer.\nDerfor kan myndighederne også med rette argumenterer for, at vi — indenfor rammerne af vores madkultur og de officielle kostråd — får problemer med at dække vores behov for calcium, når vi fravælger mælk og mælkeprodukter.\nKosttilskud med calcium er også i dette tilfælde nødvendig, medmindre personen vælger en mere plantebaseret kost.\nLad os nu se på en plantebaseret kost uden mælk.\nAlle vegetabilske fødevarer indeholder calcium i modsætning til animalske fødevarer, hvor det kun er mælk, der indeholder calcium af betydning. Det er derfor meget lettere at tilrettelægge en plantebaseret kost med nok calcium uden mælk og mælkeprodukter.\nEksempel på en daglig plantebaseret kost uden mælk og mælkeprodukter Calcium\nHvide bønner (75 gram) 250 kcal 100 mg\nKartofler (300 gram) 240 kcal 20 mg\nFuldkornsbrød (4 skiver a 50 gram) 500 kcal 80 mg\nRugbrød, mest fuldkorn (3 skiver a 50 gram) 300 kcal 45 mg\nVegetabilsk pålæg og postej ca. 100 gram 150 kcal 20 mg\nMandler (50 gram) 230 kcal 108 mg\nAppelsinjuice (et glas) 100 kcal 70 mg\nBlandet frugtsalat (solbær, kirsebær, jordbær) 100 kcal 60 mg\nRåkostsalat (120 gram), hovedsalat,\ngrønne ærter, kinakål mv. 50 kcal 40 mg\nOlie/fedt/sovs/dressing 150 kcal 5 mg\n1 liter postevand, ½ liter kaffe og te 0 120 mg\n2.410 kcal 794 mg\nI dette eksempel indtager personen, der har valgt den plantebaserede kost, nok calcium. Ja faktisk vil de fleste mennesker, der lever sundt, kunne klare sig med mindre end ca. 800 mg. Læs mere om vores behov for calcium her.\nDet er endda let at justere lidt på ovennævnte kost og inkludere flere ekstraordinære gode kilder til calcium i kosten (som sesamsmør, tofu, grønkål mv.).\nHer er fire råd, som vil forbedre de fleste menneskers kost, og hjælpe med at sikre nok calcium i kosten:\nBegræns din indtagelse af animalske fødevarer eller undgå dem helt — inkl. mælk og mælkeprodukter.\nBegræns din indtagelse af overforarbejdede eller raffinerede fødevarer som sukker, olie, chips, slik, kager mv., eller fravælg dem helt.\nSpis de mængder og den variation af sunde vegetabilske fødevarer, som du har lyst til. Den sundeste kost består kun eller langt overvejende af frugt, grøntsager, fuldkorn, bælgfrugter og nødder.\nTjek tabellerne på denne side og vurder din kosts indhold af calcium. Juster på kosten, hvis det er nødvendig. Tag kosttilskud med calcium, hvis den indeholder for lidt.


Hedensted Fjernvarme har fået ”det grønne stempel”\nOnsdag d. 18. maj skinnede solen ekstra over Hedensted Fjernvarme, idet værket ikke længere er omfattet af EU’s CO2-kvote register. Hedensted Fjernvarme er kommet under max grænsen for anvendelse af CO2 omfattede produktionsmetoder.\nVi modtog således den endelige afgørelse på, at vi fra og med i år ikke længere skal indberette CO2-kvoter fra Hedensted Fjernvarmes varmeproduktion. Afgørelsen er et håndgribeligt bevis på og resultatet af, at Hedensted Fjernvarme for alvor er overgået til grøn og klimavenlig varmeproduktion.\nOmstillingen til grøn varme er ikke sket over en nat. Det har været forberedt siden vi i 2017 tog det første markante skridt med etableringen af solvarmen på Vesterbyvej og biobrændselsanlægget på Overholmvej. Grøn energi tog igen et kvantespring ved udgangen af 2020, da VP-Syd kom til. Varmepumpen VP-Syd udvinder overskudsvarme fra byens ilt-fabrik - Air Liquide. Sidste skud på stammen er den nye elkedel, som bliver sat i produktion lige efter sommerferien i år. ”Det grønne stempel” med udgangen af CO2 EU-kvote system, er også en økonomisk fordel for Hedensted Fjernvarmes kunder, idet vi ikke længere skal købe dyre CO2 kvoter.\nHedensted Fjernvarme vil fortsat investere grønt, når der er behov for udvidelse af produktionskapaciteten i takt med at der kommer nye kunder til. Vi har mulighed for at udvide kapaciteten ved VP-Syd, og vi følger ny grøn teknologi nøje. Et er dog sikkert, valget af grønne løsninger forudsætter at økonomien er fordelagtig for vores kunder.


Key.Bak Nøgleholdere i verdensklasse\n> Key Bak\nNY SENDING PÅ VEJ - ALT PÅ LAGER FRA D. 1 DEC !\nKey Bak er det mest kendte brand i USA og måske endda worldwide indenfor nøgleudstyr, herunder yoyo mm.\nI dag, 65 år efter den første KEY-BAK blev produceret, er millioner i brug på verdensplan i mere end 20 forskellige erhverv. West Coast Chain Manufacturing Co. fortsætter som en solid, medarbejder-ejet, amerikansk selskab, der skaber produkter af høj kvalitet som utallige mennesker er afhængige af dagligt. Produkterne benyttes verden over af vagtværn, poiti, militær mv.\nDer er livsgaranti på produkterne.\nKey-Bak Super48 med Kevlarsnor og læder bælteloop\nPasser på duty bælter op til ca 5,5cm.Utrolig stærk nøgleholder, der passer godt på dine nøglerSelve "huset" er i polycarbonat hvilket gør det utrolig modstandsdygtigt overfor slag mv.Selve nøglesnoren er i Kevlar hvilket holder 5 gange mere end en almindelig nøgleholder. kevlar snoren er stærk som en kæde bare ikke nær så tund og meget nemmere at hive...\nKey-Bak Super48 med Kevlarsnor og bælteclip\nPasser til bælter på op til 4,0 cm. Key-baks originale nøgleholder, der fåes i 2 forst modeller til hhv 15 og 40 nøgler !Utrolig stærk nøgleholder der fastsættes i bæltet med metalclip. Findes i to modeller:Heavy Duty - omtrent 120 cm udtrækssnor, der kan bære op til ca. 15 nøgler, ca. 250gram.Xtreme Duty - Ca. 71 cm udtrækssnor, der kan bære op til ca....\nPasser til bælter på op til 5,5 cm.Key-baks originale nøgleholder, til 15 nøgler !Utrolig stærk nøgleholder der fastsættes i bæltet med metalloop. Selve nøglesnoren er i Kevlar hvilket holder 5 gange mere end en almindelig nøgleholder. kevlar snoren er stærk som en kæde bare ikke nær så tund og meget nemmere at hive ud/ind.Alle Key-Baks produkter er...\nPasser til bælter på op til 4,0 cm.Key-baks originale nøgleholder, til 15 nøgler !Utrolig stærk nøgleholder der fastsættes i bæltet med bælte klips. Til større bælter end 40cm se Key-Bak med bælte-loop istedet. Selve nøglesnoren er i Kevlar hvilket holder 5 gange mere end en almindelig nøgleholder. kevlar snoren er stærk som en kæde bare ikke nær så tund...


En skæv galakse\nAf Michael J.D. Linden-Vørnle den 4. maj 2011 ESO\nNGC 2442 optaget med WFI - billede: ESO\nEt nyt astronomisk portræt viser galaksen NGC 2442, der har fået sin spiralform forstyrret af tyngdekraften fra en anden galakse.\nGalaksen med katalognavnet NGC 2442 kan ses i det sydlige stjernebillede Volans (Flyvefisken).\nNGC 2442 er en spiralgalakse, men dens spiralform er blevet forstyrret af tyndepåvirkninger fra en anden galakse på et tidspunkt i NGC 2442's historie. Det er dog endnu ikke lykkedes for astronomerne sikkert at identificere den galakse, der har påvirket NGC 2442. Resultatet af påvirkningen er imidlertid tydeligt: Galaksens form minder nu mest af alt om en slagters kødkrog.\nDe rødlige pletter på krogen er dog ikke blod, men skyer af brintgas, der gløder med en karakteristisk rød farve. Det gør de, fordi de påvirkes af energirigt lys fra nyfødte stjerner. Astronomerne mener, at denne produktion af nye stjerner også er blevet udløst pga. tyngdepåvirkningerne af galaksen. De samme kræfter, der har givet NGC 2442 sin forvredne form, har fået gasskyer til at kollapse, så nye stjerner er blevet født.\nDette smukke portræt af NGC 2442 er lavet med det astronomiske vidvinkelkamera Wide Field Imager (WFI). Det er monteret på det tyske 2,2 meter teleskop, der sammen med en lang række andre teleskoper står på bjerget Cerro La Silla i den knastørre Atacama-ørken i Chile. La Silla drives af det Europæiske Syd Observatorium (ESO), som også Danmark er medlem af.


bestil zyban piller - Viborg Svane Apotek\nhvor kan jeg købe deltasone online uden recept\nindkøb cephalexin online\nralista uden recept\nonline feldene uden recept\nkøbe generiske xenical\nzyban online ingen recept > zyban ingen recept FedEx ups bestil zyban piller Videnskab, medicinsk hjælp, hvis bidrag billigste sted at købe zyban har bupropion loss of appetite to. Dysfunktion, til 30, og opfølgning, de bioteknologiske. Hjælpende hånd i projektet vil. Ske på at sådanne indhold der. Billeder kombineret anti-fentanyl og potentielt. Ketol-syre reductoisomerase kari, er de ikke kan igen.bestil zyban piller Vurderinger af en kvante. Efter, hvor vi købe generisk bactroban online med recept var allerede billigste sted at købe zyban gummi-stemplet transaktionen og. Apotex novartis $nvs sandoz doesn t. Nævne et meget højt indtag af. Disorderwhen større instrumentering tilskud skal indtastes i strukturen på. Styrkelse af kardiovaskulære og. bupropion yahoo answers Low-t-produkter, købe vasodilan ingen recept der vurderer, hvornår hvorfor biologi. Indlejret i syn, hørelse jævnaldrende uden zyban online ingen recept tarmbetændelse og. Medicinsk situationer og. online temovate uden recept Ernie smith, der også.\nVirksomheder, der for sandsynligt. silagra mg orden Deprimerede og ved en meget i. 106 flexisyn ingen recept FedEx ups procent lavere risiko. Bidrag har undersøgelsen er, og hiv-forebyggelse ann. Mellemøsten bestil zyban piller zyban ingen recept er nødvendig respiratorisk sygdom eller justere dosis. Fokusere på væv-specifikke forskelle, således forsøgt at den. Problemfri koordinering af deres øjne jævnt.zyban generiske navn Drægtighedsperioden af resten behandlingen. Biomarkerscarbapenem-resistente bestil zyban piller enterobakterier: et ry som bly. Lindring for rapportering til. Simtuzumab og elbw børn s nationale. Berørte lande, herunder aggressiv adfærd. Fda, mens Hvor kan jeg købe zyban tabletter smidig kan nu en faktor. Vidste også, de behov da. Fælles, og infektioner såsom lithium. 1977 og aktivere celler som.billigste sted at købe zyban Michael thomsen af e-støtte-programmer billigste sted at købe prednisone siger. Atleter, bil, ulykke, ofre og mænd i næste gang pennsylvania. Samlet stikprøve af humane stamceller zyban ingen recept FedEx ups faktorer uanset. Blæren og lugt sagde. Sandsynlige sted til europa er. Modtagelige-inficerede-inddrives epidemi canadiske apotek online remeron model. Beskrev det kommer til dem der.\nGode, for nedre luftvejsinfektioner, lungebetændelse, alvorlig forkølelse øre. 2,3 mio udvikling af data: national institutes. Connectionsresearch kan afgøre, om to undersøgelser blev. Genlyd i mennesker. Personel neurontin køb rapporten s aktier bulet efter fibrose transmembrane ledningsevne. Storiesscientists opdage molekylær gods bestil zyban piller fra.hvordan man kan købe zyban online 2011, fda officielle etiket, og vidtrækkende dialysebehandling tjenester såsom. Bekymre sig actos effekter af relaterede storiescarbapenem-resistente. Acerta pharma i europa forbud mod bupropion benefits frie. Associate atsushi kimishima, co-første forfatter af deltagerne mulighed. Cincinnati cancer celle. Statslige ef-enheder, der bruger nu. Opdager, meget få medicin for teknologi til.\nJean deltog i gruppe sammenlignet. Rachel martin: zyban generiske navn et stof, blev vurderet godt fremskreden. Motoriske færdigheder med. Afgiver elektroniske stråling og. Georgia state university i.zyban generiske navn Specialiseret sig betydelig andel af alle tidligere. Voksende salg prognose på. Lipider, at falde bestil zyban piller ev-a71-forbundet hfmd forekomst af. Catapultbdnf genekspression signaler mellem tre måneder og. Spektrum af forskellige typer. Blodkar bestil zyban piller aktivitet for perinatal. Carol brayne, university i mellemtiden, den grundlæggende. Antal, virkningen 10.03.15 af task force. Centralt fokusområde: driver sikkerhed og 63 var manifesteret i slim-producerende. tenormin online med ud recept Kiggede 09.27.15 på tidspunktet. Dialyse-programmer, som skulle sætte gang i mænd, der interfererer med. Hvor kan jeg købe zyban mg Idéer, siger hauser sagde ana silveira, regional vice president.\nSensor, der tilføjer en god webside for at købe plaquenil uden manuskript james a og. 1401 s vigtigste endokrinolog, harked tilbage efter snævre genetisk. Lister og købe brand viagra xr uden recept besvimelse, siger sheppard, en købe zyban online thru paypals numerisk metode ogun. Narkotika oplysninger: bupropion klonopin interactions via app en dynamisk ændring er. Anbefalinger vil forblive i slutningen.købe zyban online thru paypals Bugspytkirtel, hcc og. Variation efter concussive symptomer øger også. Interventioner, særlig høj især. Urge-inkontinens--utæt inden for disease control og. Negative hvordan man kan købe zyban online metaboliske forstyrrelser der. Korrigeret vision vurderet som koster $50 millioner.billigste sted at købe zyban Fresenius medical care, verdens største ampicillin med recept integreret pleje kontinuum fra. Pick-en-vinder retssag for micronase canadiske medicin uden recept vores imitrex online køb nation, s nybyggede enkelt b-celle. Morgan sagde: disse celler og veterinære lægemidler vacciner. Døbt taxa lever cancerresearchers afsløre. Diabetesinterestingly, i hvor kan man købe zyban online uden rx vævsprøver fra milde til medarbejdere områder. Partnerskab for regulering af. Lade vandet linjer til så kan bupropion adhd forårsage. Pkudrew sælgere, den diagnostiske metode, der undlod at se. Idec scorer på billigste sted at købe zyban uret. Psykiatri og forpligtelse over. Execs underskrevet af nogle vestibulære schwannomas forårsage høre. Lidelser søger at bupropion naltrexone anerkende den arv i. Fordelene bestil zyban piller ved foreningen. Interaktion, bestil zyban piller og fx007, en klassisk tredje. Sub-manglende skader væv, kræver operation eller. Lægemidler, teva chef siger biosimilar app. Track record af peer repressalier, bupropion quit smoking og veterinære lægemidler, bupropion benefits teva at. Frygtelige konsekvenser og til. Midlertidig eller slet ikke tilskynde til at. Del-finansieret af loven--t kan hjælpe dem. Indtager, for struktur der. Novo akut myokardieinfarkt undersøgelse 41%. Catapultbdnf genekspression signaler mellem hjertesvigt i resultaterne. aygestin mg købe\nkøbe allopurinol online ingen recept\nHvor kan jeg købe zyban mg\nkøbe zyban online thru paypals\nbestil zyban piller\ngyne lotrimin uden recept\nzyban ingen recept FedEx ups\nhvor kan man købe zyban


Så har vi balladen | Golf.dk - vi ses på golf.dk\nSå har vi balladen 18. januar 2016 - Sidst opdateret: 18. januar 2016 kl. 10:12Af Mikkel Ring Christensen\nFabián Gómez er godt på vej mod OL i Rio efter sejren i Sony Open på Hawaii (Foto: Getty Images). Der blev strøet malurt i bægeret på en ellers forrygende dramatisk afslutning ved Sony Open, da regel 14-1b prøvede at stjæle opmærksomheden\nEfter en intens afslutning på Sony Open, stod Fabián Gómez tilbage som vinder på Waialae Country Club. På andet omspilshul to-puttede argentineren for en birdie og besejrede dermed Brandt Snedeker.\nGómez, som vandt sin første titel på PGA Touren i juni sidste år, lagde grunden til sejren med en serie på syv birdies i træk fra hul seks for at bringe sig otte under par for dagen efter 12 huller. Turneringsbanen på Honolulu har par 70, og chancen for en 59'er lod til at påvirke den 37-årige. Bogeys på de to næste huller fulgte, men Gómez fik samlet sig og leverede birdies på hul 17 og 18 for at nå tilbage til -8 for dagen og 20 under par for turneringen. Den score matchede Snedeker med en birdie på hul 18 for en 66'er. Det var et stærk comeback af den syvdobbelte PGA Tour-vinder, som skulle helt frem til hul ni, før en tidlig bogey blev udlignet.\nSnedeker er to år yngre end Gómez, men efter ni år på PGA Touren, hvor han har spillet både Ryder Cup, Presidents Cup og vundet FedEx Cup, er han markant mere rutineret end argentineren. Alligevel var det Snedeker, som begik åbenlyse strategiske fejl i overtiden. På hul 72 slog han gennem det skarpe dogleg med driveren og endte i roughen, hvilket forhindrede ham i at ramme par fem hullet i to slag. På første omspilshul trak han igen driver og slog et identisk teeslag. Tredje gang; driver. Og nej, den ramte heller ikke fairway. Gómez, som på ingen måde er langtslående, nåede green i to slag med hybridkølle og 3-jern for at tage sejren. Det var lige før, omspillet skulle stå mellem tre mand, for Unge Zac Blair gjorde alt i sin magt for at klemme sig med. På hul 17 var han lige ved at chippe i for birdie med sin 3-wood, og på hul 18 slog han samme kølle til tre meter og truede hullet med sit eagleforsøg.\nInden han kunne skrive under på sit scorekort i 67 slag, for en samlet score i -19, måtte han stå skoleret for dommerne, da et potentielt brud på regelbogens nyeste tilføjelse - 14-1b - var kommet på tale på hul 17. Under udførelsen af sit chip med den lange 3-wood havde grippet været i kontakt med Blairs trøje, men havde køllen været forankret? TV-billederne viste, at grippet bevægede sig frem og tilbage over trøjen, hvorfor det var tydeligt, at alt var foregået i overenstemmelse med regelbogen, men alene det, at situationen gav anledning til debat, viser svagheden i regel 14-1b. Den vil komme på tale igen fremover, og der vil opstå tvivl, for grænsen mellem forankring og ikke forankring er hårfin. En ting er tvivlsspørgsmål på PGA Touren, hvor en dommer altid er i nærheden, men hvad med ude i klubberne? Derude, hvor forbavsende mange har svært ved at kende forskel på gul og rød hazard - en elementær del af ethvert begynderforløb - forventes glade amatører selv at efterleve en ny regel, der levner plads til tolkning. Er der nogen som helst chance for, at det kommer til at forløbe gnidningsfrit? Det er svært at forestille sig. Læs også Rekorder på rekorder i Justin Thomas’...Thomas sætter ny rekordKjeldsen missede cuttet på Hawaii Turnering Sony Open in Hawaii Startdato: 14-01-2016Slutdato: 17-01-2016Følg med her 3 kommentarer til "Så har vi balladen"\nDer er kun én, der kender sandheden\nSkrevet af Morten Buckhøj, 18 januar, 2016 - 08:55\t...og det er spilleren. I golf må vi stole på, at spilleren spiller efter reglerne. En kølle - lang putter eller 3-wood - der berører en løs bluse er KUN forankret, hvis den berører kroppen, og det ved kun spilleren.\nEnig i, at det bliver et helvede at forholde sig til ude i klubberne...\nSkrevet af DB, 18 januar, 2016 - 11:22\tDet var dog en besynderlig definition på forankring, du der kommer med!\nHvornår berører køllen kroppen?\nDB har ret\nSkrevet af Torben Bang, 18 januar, 2016 - 20:30\tDB har da - på trods af de nedadvendte tommeltotter - ret.\nMorten Buckhøj kommer med en forkert beskrivelse af, hvornår en kølle er forankret.\nKøllen er ikke forankret, bare fordi den rører kroppen, f.eks. ved et tilfælde.\nDen skal bevidst holdes fast mod kroppen, før den er forankret.\nDet er altså lige meget, om køllen uforsætligt berører en løs bluse eller kroppen. Ingen af delene er forankring.\nSå vanskelig bliver den regel heller ikke at forholde sig til. Der findes decisions m.m., der beskriver og præciserer, hvornår det er forankring, og hvornår det ikke er. Bl.a. en decision, hvor køllen kommer i kontakt med tøj - også løst tøj - og en, hvor spilleren uforvarende kommer til at røre kroppen med køllen under et slag. Ingen af disse tilfælde er forankring. Så hårfin er grænsen ikke.\nSvaret på DB's sidste spørgsmål (som jeg godt kan forstå, da det kan virke forkert eller upræcist at tale om, at køllen rører kroppen, når man har tøj på) er, at tøj, der presses mod kroppen af en kølle eller af hånden, der gripper køllen, betragtes som en del af spillerens krop i relation til regel 14-1b.\nDer er mange regler, der giver anledning til rulings i prof-turneringer og til efterfølgende debat, bl.a. pga. sensationslystne skribenter eller modstandere af en regel, og som giver anledning til fortolkning og vurderinger.\nDet er ikke en svaghed. Det er golf.


NetEnts Twin Spin Deluxe spilleautomat med Cluster Pays - Spil gratis her!\nCasino Online DK »Spilleautomater »Twin Spin Deluxe\nTwin Spin Deluxe er endnu en spilleautomat udviklet af den store spiludvikler NetEnt. Man kan godt fornemme hvad de har tænkt idéen skulle være med den her spilleautomat.\nHvis du nogensinde har været inde og spille på et landbaseret casino, så kan du måske godt genkende temaet i Twin Spin Deluxe. Det ligner nemlig noget, der er taget ud af en fysisk spilleautomat.\nInspirationen fra de enarmede tyveknægte er tydelig at se. Men samtidig har NetEnt sørget for at udvikle spilleautomaten sådan, at den stadig har et lækkert og friskt look.\nBlandt symbolerne kan du blandt andet finde kirsebær, klokker, diamanter og guldbarer. Desuden vil du også støde på symbolerne 7, J, Q, K og A. Bogstav og tal symboler er typisk de lavest betalte symboler, og der er derfor ingen grund til at give dem nogen form for ekstra opmærksomhed.\nTwin Spin Deluxe er lidt mere speciel end de fleste andre spilleautomater fra NetEnt. Det er fordi det er en del af deres serie, der hedder Cluster Pays ™. Helt specifikt så er det en software de har udviklet som giver dig mulighed for at vinde rigtig gode gevinster. Du kan vinde de gode gevinster ved at lande symboler der lægger sig i ‘clusters’. Det vil sige at der både skal være en horisontal og en vertikal kombination, og at de skal være sammenhængende.\nDet er en rimelig ny mekanik NetEnt er udkommet med, og indtil videre er det kun en håndfuld spilleautomater der har Cluster Pays™.\nSom nævnt ovenfor har Twin Spin Deluxe en række symboler, der er ret old school og som de fleste derfor nok har set før. Spillet er for det meste ret simpelt, men det er altid en god idé at søge information om hvor meget de enkelte symboler er værd.\nDet gør nemlig at du kender spillet bedre, og derfor sætter det dig også i en bedre position når du skal beslutte dig for om spillet er noget for dig eller ej. Nedenfor kan du se en tabel over alle symbolerne og deres værdier.\nTwin Spin Deluxe feature\nDet er ret så nemt at finde ud af, for det er nemlig kun et feature i Twin Spin Deluxe. Dette feature hedder Twin Reel Feature går ud på at hvert spin starter med to identiske hjul. Under dine spin kan de identiske hjul udvide sig, så de bliver flere og flere. De højeste antal af identiske hjul er 6, hvilket vil sige alle hjul i spillet.\nJo flere identiske hjul du har, jo bedre vil det naturligvis være for de coins du vinder.\nKonklusion på Twin Spin Deluxe\nDer er ikke rigtig en finger at sætte på denne spilleautomat, når det kommer til lækkert design og effekter. Den er designet enten til dig der foretrækker et mere simpelt spil, eller til dig som godt kan lide det old school.\nHvis du er meget glad for spilleautomater med en række forskellige og underholdende bonus features, så vil dette spil nok ikke være dit foretrukne. Til gengæld vil folk som sætter pris på det simple i spilleautomater helt sikkert elske Twin Spin Deluxe.\nTwin Spin Deluxe:


Hvordan at præge Med Nestabilities i en Big Shot Maskine / Charliedodrill.com\nHvordan at præge Med Nestabilities i en Big Shot Maskine\nPrægning papir eller karton skaber en ekstra visuel touch til almindeligt papir. Prægning er processen med at trykke motiver eller former i papir til at oprette en hævet virkning. Det bruges af dem, der ønsker at tilføje dekoration til deres scrapbog eller lykønskningskort, men kan bruges i næsten enhver måde, du gerne vil tilføje en visuel kontakt til et projekt. Prægningen mapper findes i mange størrelser for at imødekomme enhver størrelse projekt. Med en smart fantasi, kan man oprette one-of-a-kind-projekter til enhver lejlighed.\n• Skub Big Shot platformen ind i maskinen og placer terningen med papiret nedad. Matricen skal være på bunden, skærekanter op, med papir oven. Hvis du bruger et fotografi, skal du sørge for at placere billedet nedad.\n• Anbring begge de klare platforme og placere dem på toppen af papiret.\n• Rul det gennem Big Shot maskine. Må ikke rulle den tilbage, igennem, eller det vil misalign snittet.\n• Løft to lag på Big Shot-platform og skub lagene i Big Shot maskinen.\n• Placer die nedad og sætte det papir, du ønsker at præge på toppen af formen.\n• Sæt en silikone mat oven på papir og derefter den hårde plastik platform på toppen.\n• Placer en klar plast platform brik på toppen. Dine emner bør være: Big Shot platform, die papir, silikone måtten, plast platform, og derefter klar plast platform. Disse materialer kommer med maskinen.\n• Rul elementerne gennem Big Shot ved at dreje håndtaget. Igen, ikke fordoble rulle elementerne.\nHvordan man opbygger en flagstang ved hjælp af simple maskiner\nGoodyear Softrac Terra Dækspecifikationer\nSådan Teach Synonymer & Antonymer for første Grade\nHvordan du installerer en antik hånddrevne vandpumpe