Billig kloakrenovering Ullerslev: Få 3 gode tilbud\nBillig kloakrenovering i Ullerslev\nVil du gerne have et tilbud på en billig kloakrenovering i Ullerslev, kan du også prøve at indhente 3 tilbud hos 3Byggetilbud.dk, som vi reklamerer for.\nEn kloakrenovering kan være nødvendig, hvis din kloak er gammel, beskadiget, nedslidt eller defekt. En autoriseret kloakmester i Ullerslev kan vurdere, hvorvidt det er nødvendigt.\nBrug en autoriseret kloakmester i Ullerslev\nEn autoriseret kloakmester i Ullerslev har erfaringen, uddannelsen og værktøjet til at bedømme omfanget af skaderne på din kloak. Han vil fx ofte benytte sig af en tv-inspektion for at besigtige problemerne. Kommer en kloakrenovering på tale, kan han fx vurdere, hvilken løsning der vil være den mest hensigtsmæssige. Måske kan problemerne klares ved en kloakrenovering uden opgravning. Løsningen kan fx være en strømpeforing, hvor man lægger en lang pose af glasfiber ind i kloakrøret for at fore det. Det kan man fx gøre, hvis der er tale om fejl på et kloakrør, der ligger et sted, hvor det er svært at komme til som fx under din bolig.\nFå et tilbud på kloakrenovering i Ullerslev\nNår du har beskrevet din opgave, vil du blive kontaktet af 3 kloakmestre i Ullerslev og omegn. De vil hver især give dig et tilbud med en pris på din opgave. Du kan så i ro og mag sammenligne deres tilbud og vælge det, som passer dig bedst.\nDet er en service, som er 100% gratis og uforpligtende for dig. Du behøver ikke at vælge en af de kloakmestre, som kontakter dig, hvis ingen af deres tilbud på en billig kloakrenovering i Ullerslev lever op til dine forventninger. De vil dog sætte pris på at få en tilbagemelding om, at du ikke ønsker at benytte sig af deres tilbud på renovering af din kloak i Ullerslev.


Forskeren K. Leonhard introducerede ideen om 12 typer karakterfaktorer. Dette begreb indebærer en overdreven manifestation af bestemte personlighedstræk eller specifikke kombinationer. Accentuering er altid grænsen for normen, en manifestation i ekstrem grad, en fin linje mellem karakter og patologi i det psykoterapeutiske betydning af et ord. Typer af karakter accentuering karakteriserer visse hældninger og egenskaber hos en person.\nCykloid - type accentuering, hvor positiv og negativ stemning veksler, og normalt varierer perioder i varighed.\nHypertymisk - type accentuering, altid karakteriseret ved et kraftigt humør, men samtidig - ønsket om at optage snesevis af sager på samme tid og ikke en af dem til at afslutte.\nLabile - en type karakter accentuering, hvor en person har en pludselig og skarp forandring af humør til det modsatte, afhængigt af situationen.\nAsthenic - type accentuation, som karakteriserer tendensen til depression og despondency, træthed, irritabilitet.\nFølsomt - en type accentuering af karakter, hvor en person kendetegnes af impressionabilitet, modvilje og en stærk mangel på tillid til sig selv og hans evner.\nPsychasthenic - type accentuation, karakteriseret ved øget mistænksomhed, angst, uendelige tvivl og vane i lang tid at analysere hver handling.\nSchizoid - type accentuering, hvor en person er præget af øget fremmedgørelse, indadvendelse, overdreven isolation, vanskeligheder med at etablere følelsesmæssige kontakter.\nEpileptoid - en tendens til vrede, kedelig stemning med akkumulerende aggression, manifesteret i form af raseri og vrede (nogle gange med grusomheder), konflikt, viskositet af tænkning, omhyggelig pedantry;\nEn stakende type karakter accentuering (paranoial) er en type accentuering, hvor en person er for følsom, mistænkelig, søger at undertrykke andre og er i konflikt.\nDemonstrativ (hysteroid) er en form for accentuering, hvor en person kendetegnes af bedrageri, forfængelighed og et øget behov for andres opmærksomhed.\nDistributive - den type accentuering, hvor en person konstant er i dårlig humør, tænker på den triste.\nUstabil - typen af accentuering, hvor en person er for afhængig af andres meninger, er for overfladisk.\nConformal - den type accentuering, hvor en person adlyder andre, ikke er i stand til kritisk vurdering af data.\nForskellige kilder skelner forskellige mængder accentuationer, og det skyldes i vid udstrækning, at der ofte opstår accentueringer af den blandede type, herunder funktionerne i flere lignende muligheder på én gang.\nSådan bestemmer du din type karakter accentuering\nIfølge statistikker har over 80% af de unge en accentuering af karakter.\nKlassificering af karakteristika:\nAccentuering af Karl Leonhard (tysk psykiater). Han er forfatter til begrebet "accentueret personlighed".\nAccentuering af Andrei Lichko (Sovjetpsykiatreren i Den Russiske Føderation).\nDeres forskel er, at A. Licko ændrede typerne i klassifikationen af K. Leonhard, så testen kunne anvendes i barndommen og ungdommen.\nDu vil lære mere om accentuering klassifikationer, dets farer og fordele, fra vores artikel.\nI et konstant forhøjet humør;\nHøj aktivitet, mobilitet, ondskab, uafhængighed.\nOfte er der et ønske om at påtage sig alle ting på en gang, men til sidst afslutter ikke en enkelt. Sådanne mennesker kan ikke være i en monotont indstilling. De tolererer ikke ensomhed, ledighed og monotoni.\nDer er træk af de hyperthymiske arter, men de veksler cyklisk med den subdepressive fase. Sådanne cykler passerer forsigtigt og skiftes hver 1-2 uge.\nI et godt humør, efter en glædelig begivenhed, er de venlige, venlige og aktive.\nNår du ændrer cyklen, ændres alt: der kommer tristhed, ensomhed, undervurdering af sig selv.\nLav aktivitet i den subdepressive fase.\nMennesker med denne type accentuering er meget beskedne og genert. De betragter sig selv ringere, genert, lider af lavt selvværd og skoleløshed.\nDe finder sig ofte i den æstetiske og intellektuelle sfære.\nKarakteriseret af hyppige humørsvingninger uden tilsyneladende grund. Personer med et labilt udseende er meget følsomme for alle ændringer og tegn på opmærksomhed. De er meget tillidsfulde og hurtigt vender sig til folk.\nSvaghed at kommunikere med kære.\nTilbøjelige til hypokondrier;\nDe kan ikke lide at konkurrere\nKan uventet svigte på grund af det mindste problem.\nSjældent åben for andre mennesker;\nDet er svært at etablere kontakter med andre.\nEvnen til at empati.\nRig indre verden.\nDe er konstante og føler sig alene som en fisk i vand.\nKonstant analysere deres handlinger.\nAfviger i valg.\nDe er bange for at tage ansvar.\nAutoritær, irritabel, aggressiv, jaloux, varmhærdet type.\nKan vise omhyggelighed, overdreven korrekthed, pedantry, forårsaget af sin egen inerti.\nSådanne mennesker ønsker at være bedre end deres jævnaldrende og tolererer ikke insubordination til dem. Men de er meget forsigtige og punktlige.\nHysteroid personligheder vil altid være i fokus.\nDe tolererer ikke kritik;\nDe er bange for vittigheder på sig selv;\nDe elsker overdreven falsk selvmord.\nMen de er stædige, initiativ og aktive.\nDisse er personer, der stræber efter at være som alle andre.\nFøl dig komfortabel i det sædvanlige;\nDe kan ikke lide drastiske ændringer, nye virksomheder og værdiforandringer.\nDeres dårlige vaner, hobbyer og endda sexliv vil afhænge af miljøet.\nMeget dovne mennesker, der ikke har lyst til at studere eller arbejde.\nDe vil have det sjovt, fejre og slappe af og ikke tænke på fremtiden.\nDisse personligheder er enkle og hjælpsomme.\nLukket, konstant bange for nogle problemer;\nKun afsløres til dem, der er betroede;\nDe kræver sympati, forståelse og kærlighed;\nOfte er de deprimeret.\nMeget følelsesmæssig og impulsiv person.\nHan vil altid stole på hans instinktive følelser.\nVil ikke tænke på i morgen.\nFind ikke et fælles sprog med holdet.\nHan arbejder eller studerer halvhjertet, fordi han ikke ser punktet om at gøre noget andet.\nHan ved ikke, hvordan han skal tilbageholde sine følelser - han kan bøje sine næver eller slam døren.\nDen type mennesker, der følelsesmæssigt oplever en begivenhed, der allerede er gået. Især hvis en begivenhed påvirker stolthed, stolthed, værdighed.\nAlle er mistænkte;\nDe er i stand til at nå deres mål.\nKræver dig selv.\nMeget omhyggelig tilgang til alle spørgsmål;\nLangsom med en endelig beslutning.\nDe er ikke klar til at ændre sig dramatisk og opfylde nye krav.\nI meget lang tid kan de ikke udrydde komplekse psykologiske begivenheder fra deres hoveder.\nDe ser efter et problem i sig selv, derfor bliver de ubeslutsomt.\nDenne type svinger altid i rigtigheden af deres handlinger, gerninger og tanker.\nDe ser fare i alt på grund af, hvad de bliver meget ivrige og mistænkelige.\nMeget beskeden og ubeslutsom.\nDe oplever altid alt og alt i stor skala.\nDe regner aldrig med forholdet.\nEmotiver kan ikke lide vrede, aggression, forfængelighed.\nMennesker i hvem den falske er straks følt.\nDe lyver og fantaserer, men de gør det ikke med vilje. Ofte skyldes dette lavt selvværd. For at skjule det, forsøger en person at stige i andres øjne.\nTil dette bruger han sådanne metoder som understreget kunstnerisk, demonstrationsmæssig adfærd, pretense.\nDen mest ubetydelige glædelig begivenhed gør ham til en stor glæde, og en lille skuffelse fører til universel tristhed.\nOfte bliver forelsket og har tendens til at kommunikere.\nDet kreative erhverv er ideelt for ham, fordi han elsker sport, musik, biograf, kunst.\nEn ekstrovert afhænger af det ydre miljø.\nDet reagerer på dens ændringer og er let påvirket af andre.\nBistroen tilpasser sig forandring;\nFind nemt et fælles sprog med folk;\nKlar til at give til en anden og lidt lunken.\nDeklination af substantivet "paranoia"\n(ændring af sager og tal)\nNavnet "skizofreni" kommer fra den antikke græske sætning, bogstaveligt oversat som "splittelse af sindet". Tidligere blev denne sygdom kaldt demenspecox på latin, som oversættes som "for tidlig dementi".


Min mave er eksploderet! | migoglillimy Min mave er eksploderet! – migoglillimy\nHold nu op, hvor er vejret lige for tiden til at brække sig over! Ikke nok med at jeg er gravid, o\nJeg er virkelig rørt over hele din indstilling omkring det at blive mor. Det er vildt fedt, at du vælger at blive mor i en ung alder fordi det er det rigtige for dig og din kæreste. Det provokerer mig virkelig meget, at der er en del mennesker der ser ned på unge mødre. Hvorfor er det nødvendigvis dårligt at blive mor i en ung alder? Det kan jeg simpelthen ikke forstå. Jeg havde selv unge forældre, der begge studerede på universitetet mens de fik mig. Og det var helt perfekt!! Hvad de ikke havde i penge, havde de til gengæld i tid og overskud. Studielivet var langt mere fleksibelt end det efterfølgende arbejdsliv. Det vigtigste må da for pokker være om barnet får en opvækst med kærlighed og omsorg – og det er jeg sikker på at dit barn får! <3.\nHvor er du bare sød! Det er jeg glad for, du skriver! Jeg må indrømme, at jeg altid har haft et lidt “anstrengt” forhold til unge mødre. Selvfølgelig ikke alle – men dem, der ved, de ikke kan tage hånd om deres barn – eller om dem selv for den sags skyld. Og jeg er bare så bange for, at mennesker vil sætte mig i den bås. Men det tror jeg heldigvis ikke. Synes jeg virker nogenlunde ansvarlig, haha 🙂\nAlder har intet at gøre med “talent”. Er du en god mor er du god som 20 årig og 30 årig. Er du en “dårlig mor” er du det som 20 årig og 30 årig.\nHold nu op, hvor er vejret lige for tiden til at brække sig over! Ikke nok med at jeg er gravid, og derfor er en …


Nyhed: 22 september 2017 - Nye plejeboliger klar til indflytning - Boligselskabet Baldersbo\nNye plejeboliger klar til indflytning\nDe første beboere kan flytte ind i Toftehaven midt i oktober\n22 september 2017|RSS\nOm godt tre uger, den 16. oktober, er seks nye plejeboliger klar til indflytning i Toftehaven. Toftehaven er et plejecenter, der ejes af Baldersbo og drives af Ballerup Kommune. De nye boliger, der ligger i den bygning, der hedder Pirolen, er blevet istandsat og fået nye og større badeværelser, et te-køkken og udgang til egen terrasse. Oprindelig var der otte boliger, men under ombygningen er de blevet til seks for at give mere plads.\nDen officielle indvielse kommer dog først til at ske den 8. november, hvor beboere og pårørende er inviteret til kaffe og hygge.\n”Det glæder mig, at vi nu kan aflevere seks helt nye og moderne boliger, der alle er udført i gode og holdbare materialer. Jeg håber, at det nye byggeri i mange år frem vil danne rammen om et godt liv for beboerne i Toftehaven. Det betyder meget for os, at vi kan skabe nogle gode og brugervenlige boliger for vores ældre borgere – et sted, hvor de føler sig trygge og hjemme,” siger Søren B. Christiansen, der er direktør i Baldersbo.\nToftehaven er et af Ballerups største plejecentre med 64 pladser.\nPå billedet kan du se, hvordan der så ud i Toftehaven for et par måneder siden. Om tre uger står det hele færdigt – og beboerne er klar til at flytte ind.\nHuslejenedsættelser i alle afdelinger\n13 september 2018 - Beboerne får huslejebesparelser på op til 500 – 600 kr. - om måneden til næste år Bor du i Baldersbo, så kan du godt smile lidt ekstra i disse dage. Til næste år kan du nemlig se frem til en...\nKom med på kulturvandring i Hede- Magleparken\n07 september 2018 - Turen byder på historier fra området, musik og fællesspisning Så kan du godt snøre skoene og finde efterårstrøjen frem. Onsdag den 12. september kl. 16.30 er der nemlig arrangeret en kulturvandring i...\nVíser 1 til 3 af 157\nSiden er senest opdateret d. 22.09.2017


Letbanesikkerhedsplan - Aarhus Letbane\nArbejde i eller ved letbanespor\nUanset typen af planlagt arbejde i eller ved letbanespor skal der foreligge en godkendt letbanesikkerhedsplan, inden arbejdet kan igangsættes. Det gælder arbejder på Odderbanen, Grenaabanen og Urban Line.\nLetbanesikkerhedsplanen skal udarbejdes af en sikkerhedsuddannet person fra et godkendt firma, som må arbejde med jern- og letbanesikkerhedsmæssige ydelser.\nSkabelonen til letbanesikkerhedsplaner er udarbejdet efter Aarhus Letbanes OR-reglement (Operative Regler), der minder om Banedanmarks SR-regler om arbejde i eller ved spor.\nArbejde på Urban Line og Odderbanen\nSiden åbningen køres der almindelig passagerdrift på Urban Line, fra Aarhus H til Universitetshospitalet i Skejby (AUH), mens der klargøres til almindelig passagerdrift på Odderbanen.\nTil arbejder på Urban Line og Odderbanen skal der foreligge en godkendelse fra Aarhus Letbane, herunder en letbanesikkerhedsplan samt evt. et sporspærringscirkulære og en kørestrømsafbrydelse. Godkendelse skal ansøges via Aarhus Letbanes infrastrukturansvarlige på infrastruktur@aarhusletbane.dk.\nArbejde på Grenaabanen\nLetbanesporet på Grenaabanen er i øjeblikket spærret, og der er ikke normal drift på Letbanen. Letbanen betragtes som en arbejdsplads, hvor der også opererer andre arbejdshold med skinnekørende materiel på sporene. Derfor er det vigtigt, at de sikkerhedsmæssige arbejdsforhold er på plads.\nAarhus Letbane har indført et system til at sikre koordinering af de forskellige arbejdshold, der arbejder på Letbanen. Grundet de nuværende arbejdsforhold på Letbanen skal en SR-koordinator, hyret som Train Control Officer (TCO), give den endelige godkendelse til at arbejde på Letbanen.\nNår de enkelte arbejder skal udføres, skal TCO hver morgen kontaktes og et skema skal udfyldes. På baggrund heraf udsteder TCO en arbejdstilladelse (WORK PERMIT), og først herefter kan arbejdet påbegyndes.\nTCO fører en daglig log over alle arbejder på Letbanen for at sikre, at der ikke er samtidige arbejder, som kan skabe risiko for ulykker.\nSkabelonen til letbanesikkerhedsplaner kan hentes her og ansøges på infrastruktur@aarhusletbane.dk.\nBestillingsblanket til sporspærring kan hentes her og ansøges på infrastruktur@aarhusletbane.dk.\nBestillingsblanket til kørestrømsafbrydelse kan hentes her og ansøges på infrastruktur@aarhusletbane.dk.\nVisse arbejder på perronerne kan foregå uden letbanesikkerhedsplan under normal drift og testkørsler på Urban Line og Odderbanen jf. Instruks 98-2.\nHent Instruks 98-2 for arbejder i og ved Letbanens anlæg uden letbanesikkerhedsplan her.\nHvordan rekvireres skabelon til letbanesikkerhedsplan?\nSkabelon til letbanesikkerhedsplan kan rekvireres ved at sende en mail til Aarhus Letbanes infrastrukturansvarlige på infrastruktur@aarhusletbane.dk. Husk at skrive ”Letbanesikkerhedsplan” i emnefeltet.\nDu kan også hente skabelon til letbanesikkerhedsplan her.


Download "97.526 kr./år Lavt forbrug. Højt forbrug"\nPatrick Mathias Lindegaard\n1 SIDE 1 AF 13 Adresse: Richtsensgade 1 Postnr./by: Energimærkningen oplyser om ejendommens energiforbrug, mulighederne for at opnå besparelser, fordeling af ejendommens varmeudgifter samt de enkelte lejligheders gennemsnitlige forbrug. Mærkningen er lovpligtig og skal udføres af et certificeret firma eller en beskikket energikonsulent, som har godkendelse til at energimærke flerfamiliehuse. Oplyst varmeforbrug Energimærke Udgift inkl. moms og afgifter: 6270 Tønder BBR-nr.: kr./år Lavt forbrug Forbrug: Oplyst for perioden: 187,21 MWh Fjernvarme: Ejendommens oplyste forbrug og udgifter er klimakorrigerede af energikonsulenten, så det udtrykker forbrug og udgifter for et gennemsnitligt år rent temperaturmæssigt. A B C D E F G Højt forbrug C Besparelsesforslag Energikonsulenten foreslår forbedringerne nedenfor. Der kan være flere forslag på side 2. Se mere om forslagene i afsnittet Energikonsulentens bygningsgennemgang. Forslag til forbedring Årlig besparelse i energienheder Årlig besparelse i kr.inkl.moms Skønnet investering inkl.moms Tilbagebetalingstid 1 Montering af nye cirkulationspumper på brugsvandsanlæg ved Richtsensgade 9 og Richtsensgade Isolering af varmerør, ventiler og pumpe i kælder kwh el 6,40 MWh kr kr. 2,1 år 2,70 MWh kr kr. 3,9 år 3 Montering af ny cirkulationspumpe på varmeanlæg ved Richtsensgade kwh el kr kr. 5,1 år 4 Efterisolering af loftslemme med 50 mm. 1 kwh el 0,12 MWh 83 kr kr. 13,0 år Bemærk:\n2 SIDE 2 AF 13 Forslagene bygger på det beregnede energiforbrug. Der er taget hensyn til den faktiske anvendelse af bygningen, herunder driftstider m.v. for installationer og for bygningen som helhed. Det kan forekomme at et forslag sparer penge, men ikke energi fx hvis dyr el erstattes med billigere eller hvis udgifter til vand reduceres. Konsulenten har skønnet den nødvendige investering til hvert forslag. Det vil sige udgifter til materialer og håndværkere samt, hvis det er skønnet nødvendigt, arkitekt/ingeniør, byggeplads og andre følgeomkostninger De angivne tilbagebetalingstider er beregnet som simpel tilbagebetalingstid, uden hensyn til renteudgifter og andre låneomkostninger. Den samlede besparelse ved at gennemføre flere forslag er ikke nødvendigvis summen af besparelserne ved de enkelte forslag. Det er fx ikke tilfældet hvis man både får en mere effektiv varmekilde og bedre isolering. Samlet besparelse Så meget udgør den samlede besparelse, hvis man gennemfører alle forslag nævnt ovenfor: Samlet besparelse på varme kr./år Samlet besparelse på el til andet end opvarmning kr./år Besparelser i alt kr./år Investeringsbehov kr. inkl. moms Alle beløb er inklusive moms. Hvis forslagene gennemføres vil det forbedre bygningens energimærkning til karakteren: C Til sammenligning: For nyt byggeri er Bygningsreglementets minimumskrav i øjeblikket karakteren B. Hvis en bygning opnår karakteren A1 eller A2 betegnes den ifølge Bygningsreglementet som et lavenergihus. Energiforbedring ved ombygning og renovering Ved ombygning og renovering er det som regel særlig attraktivt at gennemføre energiforbedringer både af økonomiske og praktiske grunde. Det er desuden lovpligtigt at forbedre klimaskærm og installationer i forbindelse med ombygning og\n3 SIDE 3 AF 13 renovering. Læs mere i Bygningsreglementet (www.ebst.dk/br08.dk). Reglerne findes i kapitel 7.3 og 7.4. Eksempler på energiforbedring som kan eller skal gennemføres i forbindelse med ombygning eller renovering: Forslag til forbedringer Årlig besparelse i energienheder Årlig besparelse i kr.inkl.moms 5 Efterisolering af varmerør til varmtvandsbeholdere ved Richtsensgade 9 og Smedegade 12, samt varmerør til varmtvandsveksler ved Richtsensgade 19. 0,67 MWh 500 kr. 6 Isolering af væg mod uopvarmet rum med 200 mm. 1 kwh el 0,90 MWh 7 Efterisolering af tagrum. 8 kwh el 9,13 MWh 8 Efterisolering af skunke, skråvægge og kvisttage. 2 kwh el 2,20 MWh 700 kr kr kr. 9 Efterisolering varme brugsvandsrør og cirkulationsledninger ved Richtsensgade 9 og ved Richtsensgade kwh el 3,31 MWh kr. 10 Udskiftning af vinduer og døre. 14 kwh el 27,88 MWh 11 Efterisolering af etageadskillelser. 2 kwh el 1,47 MWh 12 Efterisolering af ydervægge og radiatornicher. 24 kwh el 26,95 MWh 13 Efterisolering af terrændæk. 11 kwh el 11,76 MWh kr kr kr kr. 14 Efterisolering af varmerør i kælder ved Richtsensgade 9 og krybekælder. 15 Efterisolering af brugsvandsrør og cirkulationsledning i gulve ved Richtsensgade 19. 1,31 MWh 0,08 MWh 900 kr. 54 kr.\n4 SIDE 4 AF 13 Forslag til forbedringer 16 Efterisolering af varmefordelingsrør ved teknik ved Richtensgade 19, Nørregade 35 og Smedegade 8 og 10. Årlig besparelse i energienheder 0,02 MWh Årlig besparelse i kr.inkl.moms 13 kr. 17 Efterisolering af varmerør i gulve. 0,81 MWh 600 kr. Energikonsulentens konklusion og kommentarer Energimærket omfatter Tønder Andelsboligforening afd. 21, afdelingen ligger i Tønder by. Boligen er opført i 1980 og i betragtning af dette i normal isoleringsmæssig stand. Der kan udføres enkelte energiøkonomisk rentable forbedringer i boligen. Der har været besigtigelse af Richtsensgade 3, 1. sal, 5, 19, Nørregade 20 og Smedegade 10. Der er 11 typer af lejligheder, og størrelsen varier fra 41 m2 til 120 m2. Der er et fællesvaskeri ved Richtsensgade 13. Og i kælderen under Richtsensgade 9 er der opbevaringsrum for beboere og teknikrum med stik og varmtvandsbeholder. Vaskeriet er opvarmet hvor imod kælderen og cykelrummet ikke er opvarmet. Til energimærket er anvendt program Energy 08 version Rørlængder er fra tegninger og opmåling på stedet. Der er 8 bygninger med 26 lejligheder. Skunkrum var ved besigtigelsen ikke tilgængelig. Bygningerne anvendes til beboelse. Der er rimelig god overensstemmelse mellem det beregnede og det oplyst forbrug. Energikonsulentens bygningsgennemgang\n5 SIDE 5 AF 13 Bygningsdele Loft og tag Lodrette skunkvægge, skunkgulve og skråvægge er isoleret med 150 mm mineraluld. Loft mod uopvarmet tagrum er isoleret med 150 mm mineraluld og på Richtsensgade 19 er der isoleret med 200 mm mineraluld. Lofter i kviste er isoleret med 150 mm mineraluld. Ca. halvdelen af loftslemme til uopvarmet tagrum er isoleret med ca. 50 mm og tætsluttende - øvrige uisoleret. Forslag 4: Efterisolering af loftslemme med 50 mm isolering. Forslag 7: Efterisolering af loft mod uopvarmet tagrum med 100 mm. Inden efterisolering af loft igangsættes skal det undersøges nærmere om de eksisterende konstruktioner er tilstrækkelig tætte. Evt. udførelse af ny dampspærre eller udbedring af utætheder skal tillægges de anførte overslagspriser. Evt. etablering af gangbro eller hævning af eksisterende gangbro eller gulvbrædder i tagrummet skal også tillægges overslagsprisen. Forslag 8: Efterisolering af loft i kviste, skunke og skråvægge med 100 mm. Dette skal ske i forbindelse med renovering af tagetage eller udskiftning af taget. Evt. udførelse af ny dampspærre og udbedring af utætheder skal tillægges overslagsprisen for isoleringsarbejdet. Ydervægge Ydervægge er udført som 30 cm hulmur. Vægge består udvendigt og indvendigt af en halvstens teglmur. Hulrummet er isoleret med 75 mm mineraluld. Gavle ved Smedegade 18 og Richtsensgade 13, 1.Sal er udført som 32 cm hulmur. Vægge består indvendigt af en 230 mm gasbeton mur og udvendigt er der en beklædning af træ. Hulrummet er isoleret med 75 mm mineraluld. Radiatornicher ved tunge ydervægge udført i 10 cm LECA - 20 mm - Tegl. Kvistflunke er udført som let konstruktion med beklædning ud- og indvendig. Hulrum mellem beklædninger er isoleret med 100 mm mineraluld. Væg mod uopvarmet rum består af 11 cm massiv teglvæg. Væg mod uopvarmet rum består af 11 cm tegl - 75 mm isolering - 11 cm tegl - 50 mm isolering - Pladebeklædning. Forslag 6: Montering af indvendig isoleringsvæg på uisoleret væg med 200 mm isolering, effektiv dampspærre og afsluttet med godkendt beklædning.\n6 SIDE 6 AF 13 Bygningsdele Forslag 12: Montering af indvendig isoleringsvæg på hule ydermure med 150 mm isolering, effektiv dampspærre og afsluttet med godkendt beklædning. Der udføres nye lysninger og bundstykke ved vinduer, og tekniske installationer føres med ud i ny væg. Montering af indvendig isoleringsvæg på gavle ved Richtensgade 13, 1.Sal og Smedegade 18 med 150 mm isolering, effektiv dampspærre og afsluttet med godkendt beklædning. Der udføres nye lysninger og bundstykke ved vinduer, og tekniske installationer føres med ud i ny væg. Efterisolering af radiatornicher med 20 mm isolering. Vinduer, døre og ovenlys Det er trævinduer og døre med termoruder. Hoveddøre på 1.sal er massive trædøre. Fuger og tætningslister er i rimelig stand. Forslag 10: Udskiftning af vinduer og døre med termoruder til energiruder. Gulve og terrændæk Etageadskillelse mod uopvarmet rum ved vaskeri m.m består af beton med strøgulve. Mellem strøer er isoleret med 50 mm mineraluld. Etageadskillelse mod uopvarmet kælder ved Richtsensgade 9 består af beton og er isoleret med 50 mm mineraluld. Etageadskillelse Smedegade 18A, 1.sal mod det fri består af beton med strøgulve. Mellem strøer er isoleret med 50 mm mineraluld. Etageadskillelse mod uopvarmet krybekælder består af beton med strøgulve. Mellem strøer er isoleret med 50 mm mineraluld. Terrændæk i vaskeri er udført i beton og slidlagsgulv. Gulvet er uisoleret. Terrændæk i bad er udført i beton og slidlagsgulv. Gulvet er isoleret med 50 mm mineraluld under betonen.under isoleringen er der 150 mm singels. Terrændæk i resten af lejlighederne er udført i beton og med strøgulve der er isoleret med 50 mm mineraluld mellem strøer. Under betonen er der 150 mm singels.\n7 SIDE 7 AF 13 Bygningsdele Forslag 11: Montering af nedhængt loft i kælder i Richtsensgade 9, på underside af etageadskillelse af massiv beton med 100 mm mineraluld mellem nye bjælker, effektiv dampspærre og afsluttet med godkendt beklædning. Montering af på underside af etageadskillelse mod det fri ved Smedegade 18A 1.Sal af massiv beton med 100 mm mineraluld mellem nye bjælker, effektiv dampspærre og afsluttet med godkendt beklædning. Isolering af krybekælder på underside af etageadskillelse af massiv beton med 100 mm mineraluld. Montering af nedhængt loft i uopvarmet rum i Richtsensgade 13 på underside af etageadskillelse af massiv beton med 100 mm mineraluld mellem nye bjælker, effektiv dampspærre og afsluttet med godkendt beklædning. Forslag 13: Fjernelse af eksisterende terrændæk i lejligheder og fælles vaskeri og udgravning til underkant af ny isolering, der afrettes i tyndt sandlag. Der isoleres med 250 mm fast mineraluld eller polystyrenplader, og afsluttes med 10 cm beton og slidlagsgulve. Hvis gulve forsynes med gulvvarme øges isoleringen til 300 mm. Overside af slidlag afpasses ny gulvbelægning. Kælder Der er én uopvarmet kælder under Richtsensgade 9. Ventilation Ventilation Der er naturlig ventilation i hele huset i form af aftræksventiler i beboelsesrum og mekanisk udsugning fra emhætte i køkken og mekanisk udsugning i bad. Huset er normal tæt, da konstruktionssamlinger og fuger ved vindues- og døråbninger, samt tætningslister i vinduer og udvendige døre er rimelig intakte. Køling Der er ikke mekanisk køling i denne afdeling. Varme Varmeanlæg Bygningen opvarmes med. Anlægget er udført som direkte anlæg med blandesløjfe, med vand i fordelingsnettet. Varmt vand\n8 SIDE 8 AF 13 Varme Varmt brugsvand til Richtsensgade 1-13, Nørregade og Smedegade 18 A og B produceres i 550 l varmtvandsbeholder, isoleret med 90 mm mineraluld. Varmt brugsvand til Smedegade 8 og 10 produceres i 150 l varmtvandsbeholder på Smedegade 12 - beholder størrelse oplyst af serviceleder (boligen var ikke tilgængelig). Varmt brugsvand til Richtsensgade 19 og Nørregade 35 A og B og produceres i en Gemina - Termix ONE varmtvandsveksler. På cirkulationsledning i kælder under Richtsensgade 9 og ved Richtsensgade 19 er der monteret 2 pumper uden trinregulering med en effekt på henholdsvis 115 W og 75 W. Pumperne er af fabrikat Grundfos UP og Grundfos UM 25-12N. Varmerør til varmtvandsbeholder ved Smedegade 12 er udført som 3/4" stålrør. Rørene er isoleret med 20 mm isolering. Varmerør til varmtvandsbeholder i kælder under Richtsensgade 9 er udført som 1 1/4" stålrør. Rørene er isoleret med 30 mm isolering. Varmt brugsvandsrør i kælder under Richtsensgade 9 er udført som 1" - 1 1/2" stålrør. Rørene er isoleret med 30 mm isolering. Cirkulationsledning i kælder under Richtsensgade 9 er udført som 3/4" og 1" stålrør. Rørene er isoleret med 30 mm isolering. Brugsvandsrør og cirkulationsledning ved Richtsensgade 19 er udført som 18 og 22 mm kobberrør og er delvist isoleret med 20 mm isolering. Varmerør til varmtvandsveksler er 22 mm kobberrør, som er uisoleret. Forslag 1: Montering af nye automatisk modulerende cirkulationspumper på brugsvandsanlæg. Det vurderes at pumperne kan udskiftes til pumper med lavere effekt, som Grunfoss ALPHA N ved Richtensgade 9 og Grundfos ALPHA N ved Richtensgade 19. Forslag 5: Efterisolering af varmerør til varmtvandsbeholder i kælder under Richtsensgade 9, ved Smedegade 12 og ved varmtvandveksler ved Richtsensgade 19 med 30 mm mineraluldsmåtte afsluttet med pap og lærred. Forslag 9: Efterisolering af varme brugsvandsrør og cirkulationsledning i kælder under Richtsensgade 9 og Richtsensgade 19 med 30 mm mineraluldsmåtte afsluttet med pap og lærred. Forslag 15: Efterisolering af brugsvandsrør og cirkulationsledning i gulve ved Richtsensgade 19 med 30 mm mineraluldsmåtte afsluttet med pap og lærred. Fordelingssystem\n9 SIDE 9 AF 13 Varme Den primære opvarmning af ejendommen sker via radiatorer i alle opvarmede rum. Varmefordelingsrør er udført som to-strengs anlæg. På varmefordelingsanlægget er monteret en pumpe med trinregulering med en effekt på 115 W. Pumpen er af fabrikat Smedegård ev C der kører på trin 3. Varmefordelingsrør i krybekælder og kælder under Richtsensgade 9 er udført som 1" - 2½" stålrør. Rørene er isoleret med mm isolering. Der er uisolerede rør, ventiler m.m i kælderen. Varmefordelingsrør i gulve er udført som 1/2" og 3/4" stålrør. Rørene er isoleret med 20 mm isolering. Varmefordelingsrør ved teknik ved Richtsensgade 19 er udført som 3/4" stålrør. Rørene er isoleret med 20 mm isolering. Forslag 2: Isolering af varmerør, ventiler og pumpe i kælder. Forslag 3: Montering af ny automatisk modulerende cirkulationspumpe på varmefordelingsanlæg, som Grunfoss ALPHA Forslag 14: Efterisolering af varmerør i kælder ved Richtsensgade 9 og krybekælder. Forslag 16: Efterisolering af varmefordelingsrør ved teknik i Richtensgade 19, Nørregade 35 og Smedegade 8 og 10 med 30 mm mineraluldsmåtte afsluttet med pap og lærred. Forslag 17: Efterisolering af 1/2" og 3/4" varmefordelingsrør i gulve med 30 mm mineraluldsmåtte afsluttet med pap. Dette sker i forbindelse med efterisolering af terrændæk. Automatik Til regulering af varmeanlæg er monteret automatik for central styring af typen Siemens RVD 110 med udekompensering. Dette gælder for Richtsensgade 1-13, Nørregade og Smedegade 18 A og B. Der er monteret termostatiske reguleringsventiler på alle radiatorer til regulering af korrekt rumtemperatur. Både fremløbstermostater og returtermostater på alle radiatorer. Vedvarende energi Solvarme Der er ikke solvarme i denne afdeling. Varmepumper\n10 SIDE 10 AF 13 Vedvarende energi Der er ikke varmepumper i denne afdeling. Solceller Der er ikke solceller i denne afdeling. El Belysning Der er 1 stk. 40 W lysstofrør og 15 stk. 36 W lysstofrør i kælderen. Der er 5 stk. 36 W lysstofrør i vaskeri, 2 stk. 36 W lysstofrør i cykelrum og 1 stk. 60 pære i skalderum. Andre elinstallationer Der er 3 stk. pærer á 60 W og 22 stk. pærer á 8 W som udebelysning. Vand Toiletter Der er hovedsageligt 1 skylstoiletter i lejlighederne, men enkelte steder er der 2 skylstoiletter. Armaturer Der er et og to grebsarmaturer ved håndvaske i badværelser og køkkenvaske, termostatbatterier ved bruser.\n11 SIDE 11 AF 13 Bygningsbeskrivelse Opførelsesår: 1980 År for væsentlig renovering: Varme: Fjernvarme Supplerende opvarmning: Ikke oplyst Boligareal ifølge BBR: 1665 m² Erhvervsareal ifølge BBR: 51 m² Opvarmet areal: 1674 m² Anvendelse ifølge BBR: Etagebolig Kommentar til BBR-oplysninger: Det registrerede areal svarer til oplysningerne i BBR-ejeroplysningsskemaet. Energipriser Anvendt energipris inkl. moms og afgifter: Fjernvarme: El: Fast afgift: 675,00 kr. pr. MWh 2,00 kr. pr. kwh ,25 kr. pr. år Vand: 35,00 kr. pr. m³ Sådan opgøres varmeregningen Efter fordelingsmålere på radiatorer og det varme vand. De enkelte lejligheders gennemsnitlige udgifter Energiudgifterne i de enkelte lejligheder er afhængig af bygningens samlede energiudgifter. Det er derfor i den enkelte lejlighedsbeboers interesse, at ejendommen som helhed er i god energimæssig stand, uanset om energitabet sker i områder udenfor den enkelte lejlighed, fx. i varmecentralen. I ejendommen er der forskellige typer at lejligheder. Nedenfor er en oversigt samt de enkelte lejlighedstypers gennemsnitlige energiudgifter.\n12 SIDE 12 AF 13 Type Areal i m² Gennemsnitligt årlige energiudgifter 2 vær kr. 5 vær kr. 2 vær kr. 3 vær kr. 2 vær kr. 4 vær kr. 2 vær kr. 2 vær kr. 1 vær kr. 2 vær kr. 4 vær kr.\n13 SIDE 13 AF 13 Hvad er energimærkning? Formålet med energimærkningen er at fremme energibesparelser og synliggøre mulighederne for at spare energi til gavn for privatøkonomien, miljøet og samfundet. Ved salg eller udlejning af lejligheder skal sælger eller udlejer fremlægge en energimærkning, der ikke må være over 5 år gammel. Reglerne gælder også ved salg af andelsboliger. Ejendomme, som er større end 1000 m2, skal energimærkes hvert 5. år. Energimærkning foretages af et certificeret firma eller en beskikket konsulent. Ordningen administreres af Fællessekretariatet for Eftersyns- og Mærkningsordningerne (FEMsekretariatet, på vegne af Energistyrelsen. Yderligere oplysninger Forbehold for priser Energimærkets besparelsesforslag er baseret på energikonsulentens erfaring og vurdering. Før energispareforslagene iværksættes, bør der altid indhentes konkrete tilbud fra flere leverandører og foretages en faglig konkret vudering af løsninger og produktvalg. Desuden bør det undersøges, om der kræves en myndighedsgodkendelse. Klagemulighed Såfremt ejer eller køber formoder, at der er fejl/mangler i energimærkningen, skal man i første omgang rette henvendelse til den konsulent, som har udarbejdet energimærkningen. Hvis dette ikke fører til en afklaring, kan man sende en skriftlig klage til Energistyrelsen. Klager vedrørende energimærkninger kan indbringes af ejere af ejendomme, ejerlejligheder og andelslejligheder herunder ejerforeninger og andelsforeninger samt købere af ejendomme, ejerlejligheder og andelslejligheder. Læs mere Energikonsulent Adresse: Bygnaf 15, 6100 Telefon: Haderslev Dato for bygningsgennemgang: Energikonsulent nr.: Se evt. for opdateret kontaktinformation om energikonsulenten.\n219.653 kr./år Lavt forbrug. Højt forbrug\nSIDE 1 AF 9 Adresse: Gadefennen 1 Postnr./by: Energimærkningen oplyser om ejendommens energiforbrug, mulighederne for at opnå besparelser, fordeling af ejendommens varmeudgifter samt de enkelte lejligheders


Nem og hurtig mad til hele familien med lasagne - autoogsurf.dk\nNem og hurtig mad til hele familien med lasagne\n19. juni 2018 Astrid Pedersen\nDer findes retter, som langt de fleste børn og voksne samstemmigt kan blive enige om er både lækre og velsmagende. Blandt disse retter finder vi den traditionelle, italienske lasagne – en ret, som er populær over det meste af verden, og har opnået status af udødelig klassiker i alverdens køkkener.\nItaliensk mad – let at lave\nEn af grundene til, at lasagne har vundet så stor popularitet, er ganske givet dens smag og konsistens. Men en anden vigtig grund er, at lasagne er blandt de retter, som er nemme og hurtige at tilbrede. Når først kødsovsen er kogt sammen og hældt over lasagnepladerne sammen med Mornay sauce eller Bechamel sauce og ost, kan den hygge sig i ovnen uden at man behøver at røre en finger!\nSamtidig behøver man hverken at indkøbe avanceret køkkenudstyr eller andre redskaber for at kokkerere, når der står lasagne på menuen. Til en lasagne skal man blot bruge en helt almindelig gryde, et stort, ildfast fad (eller en bradepande, beklædt med bagepapir) et komfur med kogeplader samt en ovn, som kan gå op til 250 grader. Alt sammen standard udstyr i et almindeligt køkken, i modsætning til pizza, som ideelt set skal have en meget varm ovn eller som minimum en bagesten, en pizza spade og et pizza hjul.\nLasagne er så nemt at have med at gøre, at du trygt kan invitere dine større børn med i køkkenet, når der skal laves aftensmad.\nLasagne er billig og lækker aftensmad\nOg på ingrediens listen står udelukkende ingredienser, som kan fås i ethvert supermarked – ingen udflugter til special købmanden nødvendig! Hakket kød, tomat pure eller tomat koncentrat, løg, hvidløg og lasagneplader er hverken vanskelige at skaffe eller nogen synderlig belastning for budgettet.\nHvis du er blevet lidt lun på selv at fremstille en lasagne, kan du finde opskriften på dk-kogebogen.dk\n← Pendler – ren luksus belysning\nHvilke boligtyper i København kan tåle en gulvafslibning? →


Information om Italien | NOVASOL.DK\nForside / Destinationer / Italien / Information om Italien\nItalien er et meget let land at rejse i, når I lejer feriehuse i Italien. Vi har dog alligevel lavet en lille praktisk huskeliste, som I kan bruge inden I rejser på ferie i Italien.\nAreal: 301.277 km²\nAntal indbyggere: 57,5 mio.\nValuta: Euro. Kreditkort, Euro-checks og Rejse-checks accepteres overalt. Du kan hæve penge i hæveautomater med Eurocard, Cirrus, Plus, Maestro, Mastercard og Visa.\nSprog: Italiensk. Sekundære sprog er i Südtirol tysk, i Aostadalen fransk og i Friaul slovensk.\nStrømforsyning: Italien anvender 220 Volts/AC system. Dog kan vores stik være anderledes end f.eks. de danske. Undersøg derfor dette inden afrejse eller medbring en adapter.\nKlima: Sommeren i Italien, fra Alperne til Sicilien, er generelt varm. Om vinteren nordpå og i det centrale Italien bliver det ret koldt. Vejret er bedst om foråret og om sommeren. Gennemsnitlig temperatur om sommeren: 18°C to 30°C, om vinteren 4°C to 16°C.\nNødnummer: 112 carabinieri (politi), 118 ambulance, 115 brandvæsen.\nVælger I at køre til Italien er der få retningslinjer, det er vigtig at overholde, men det er meget nemt at køre bil i Italien. Fra jeres feriebolig i Italien kan I benytte jer af, at I har jeres egen bil til rådighed. Ta' på ture i området og lad jer opsluge af det skønne land. Vi har feriehuse i Italien og ferielejligheder i Italien i alle størrelser og i stort set hele landet.\nHusk at medbringe dansk kørekort og den original registreringsattest. Endvidere skal køretøjet være forsynet med et DK-skilt.\nDet er desuden anbefalelsesværdigt at medbringe det gule sygesikringskort, Grønt forsikringskort og Rødt SOS-kort.\nFartbegrænsninger: I bymæssig bebyggelse må du højest køre 50 km/t., på landeveje mellem 90 og 110 km/t og på motorveje normalt 130 km/t. På visse 3-sporede motorveje må der køres 150 km/t. Hold øje med skiltningen, der kan være afvigelser.\nMiljøzoner: I flere af de større byer er der indført restriktioner eller forbud mod at kører i de historiske byområder. Områderne genkendes på skiltene med teksten - Zona Traffico Limitato. Kørselsforbuddet gælder oftest mellem kl. 8.00 - 18.00. Reglerne er forskellige fra by til by, så hold godt øje med skiltningen. Kører I ind i en af disse zoner, vil der automatisk blive taget et foto af jeres nummerplade og der fremsendes en bøde på min. 80 Euro hjem til jeres privatadresse.\nMotorvejsgebyr: Kan betale gebyret kontant - har I brug for en kvittering, skal man bede om det (Vorrei una ricevuta, per favore).\nMange steder kan man betale med kreditkort eller med forudbetalte (Viacard) kort, som man køber på barer eller tankstationer. Telepass registrerer elektronisk bilerne - som de danske Brobizz.\nParkering: Blå striber = der skal betales for parkering, gul og sortgul = parkeringsforbud.\nSikkerhedssele: Er påbudt både for og bag. Børn under 3 år skal sidde i en godkendt barnestol. Børn under 12 år eller mindre end 1,5 meter må kun sidde på forsædet, hvis de er i barnestol eller hvis selen tilpasset deres højde.\nPigdæk: Tilladt fra 15/11 til 15/3 for køretøjer under 3,5 ton. Maks. hastighed motorvej 120 km/t, landevej 90 km/t. Pigdæk/snekæder kan blive påbudt i bjergene. I Aostadalen skal bilen være udstyret med enten vinterdæk eller man skal medbringe snekæder i perioden 15/10 til 15/4.\nDet er obligatorisk at benytte gul sikkerhedsvest på hovedveje med høj hastighed og motorveje, hvis det bliver nødvendigt at stige ud, samt at have en advarselstrekant med.\nNår ferien går til en feriebolig eller ferielejlighed i Italien er der heldigvis ikke de store overvejelser med at ansøge om visum og andre formaliteter. Ud over jeres pas skal I selvfølgelig huske jeres NOVASOL lejebevis til ferieboligen.\nSom udgangspunkt må du afgiftsfrit indføre varer til eget brug, så længe varerne er købt i et EU-land, og varerne er beskattet i det pågældende land.


URBAN SKETCHER PETER BJØRN NIELSEN : februar 2015\nEfterladte tulipaner ...\nFyldepenne skitse i A6 skitsebog ...\nNår patienterne på patient hotellet rejser hjem, så bliver div. blomsterbuketter somme tider efterladt ...\nPersonalet sætter ofte disse buketter ud på gangen så alle kan glæde sig over lidt farveklatter her i den grå vinter ...\nJeg har tegnet med en vandfast fiberpen af ubestemmeligt mærke .... og farvelagt med Derwent vandopløselig farveblyant .... bearbejdet med en Derwent waterbrush.\nSkitsen har fundet vej til skitsebogen på mindre end 2 min. ( inkl. farvelægning ).\nIndsendt af Peter Bjørn Nielsen kl. 16.48 Ingen kommentarer:\nEtiketter: DALER&ROWNEY SKETCHBOOK A6, DERWENT WATERBRUSH, Derwent Watercolour Pencils\nUdsigt fra nr 58 ...\nHelikopter hangaren ses yderst til venstre .... gangbro mellem sygehus og landingspladsen går hen over "Dydens vei" .... Sygehusets bygning B danner højre del af skitsenen .... syghuskøkkenets tag er klemt ind nederst til højre.\nDet er tegnet i gråvejr ... med fyldepen og waterbrush\nIndsendt af Peter Bjørn Nielsen kl. 16.15 Ingen kommentarer:\n"Venter på Taxi"\nEn enkelt side i min A6 skitsebog.\nByldepen og vaterbrush.\nVed vinduet, med ryggen til døren sad denne gubbe og ventede på en taxi.\n... altid spændende med den type skitser .... måske forsvinder motivet inden skitsen er færdig ?\nHam her fandt vejen til skitsebogen på ca 5 min .... et hyggeligt motiv at tegne ;-)\nIndsendt af Peter Bjørn Nielsen kl. 17.16 Ingen kommentarer:\nSkitsen som aldrig skulle være tegnet ....\nDobbeltopslag i min A6 skitsebog.\nFyldepen og waterbrush\nIndsendt af Peter Bjørn Nielsen kl. 17.01 Ingen kommentarer:\nEndnu en weekend på patienthotellet .....\nDette er 3. ophold på hospitalet siden min hustrus øjenoperation 14.1. Vi ankom til kontrol og endnu en operation fredag ..... kontol igen lørdag .... i skrivende stund er det søndag, og vi håber at blive sendt hjem efter kontol på øjeafdelingen mandag formiddag.\nLørdag eftermiddag sad vi på et tidspunkt i patienthotellets dagligstue ..... og det blev der en skitse ud af. .....\nA6 skitsebog, fyldepen og lidt vandplaskeri med en waterbrush.\nSeks postkasser ... og et birketræ.\nSkitsebog 7,5x10,5 en Derwent Waterbrush og min fyldepen\n... en SHEAFFER TARGA 1002 MEDIUM FOUNTAIN PEN\nMin lille hjemmelavede skitsebog er fundet frem efter længere tids pause. Den er lavet af et ark almindeligt tegnepapir, foldet, klippet og forsynet med et papomslag ... hver side i "harmonikaen" er ca. 7,5cm x10,5 cm.\nFruktveien ligger kun 5-10 min. gang hjemmefra. Helt nede i bunden af vejen fandt jeg et postkassestativ ... med 6 kasser ... de tilhører nogle virksomheder og villaer. Jeg står inde i klyngen af huse og ser ud mod Fruktveien ... på den anden side af vejen er der en stejl fjeldside ... her kun antydet med en mørk flade bag træet.\nEtiketter: DERWENT WATERBRUSH, postkasser, SHEAFFER TARGA 1002 MEDIUM FOUNTAIN PEN\nDame med håndtaske ...\nDet er et stykke tid siden jeg sidst lavede skitser i bybussen\n.... men i dag var der en anledning\n... vi sad 3-4 meter fra hverandre ...\nJeg har lavet skitsen i min A6 skitsebog, med fyldepen og en waterbrush.\nStregerne med det vandopløselige blæk er let at opløse vand. Det er et effektivt tegnemedie til hurtige skitser .... som denne bus skitse ... ;-)\nIndsendt af Peter Bjørn Nielsen kl. 11.53 Ingen kommentarer:\nEtiketter: DALER&ROWNEY SKETCHBOOK A6, DERWENT WATERBRUSH, Pentel Aquash Water Brush, SHEAFFER TARGA 1002 MEDIUM FOUNTAIN PEN\nFra bagenden af bussen .....\nA5 skitse ( dobbeltopslag i min A6 skitsebog ) ... fyldepen og waterbrush\nVi kører med Sykehusbussen til og fra kontrol ved øjenafdelingen på Arendal Sykehus et par gange om ugen i denne tid ... skitsen her er lavet mens vi kører 80-100 km/t ad vinterveje. Skitsebogen hopper og danser under fyldepennen ... det er en speciel oplevelse at tegne under de forhold ... men i grunden ganske hyggeligt ..... det er chauførens lyse hårtop man kan se fremme foran længst til venstre i føresædet.


Tårnby kommunes lokalhistoriske tidsskrift juli/august Min mormors hus Jørgen Holmsteds ungdom i 50 erne på Klitrose Allé PDF\nTårnby kommunes lokalhistoriske tidsskrift juli/august Min mormors hus Jørgen Holmsteds ungdom i 50 erne på Klitrose Allé 19.\nDownload "Tårnby kommunes lokalhistoriske tidsskrift juli/august 2013. Min mormors hus Jørgen Holmsteds ungdom i 50 erne på Klitrose Allé 19."\n1 Tårnby kommunes lokalhistoriske tidsskrift juli/august 2013 Min mormors hus Jørgen Holmsteds ungdom i 50 erne på Klitrose Allé 19 NUMMER 4 / 2013 del 2\n2 Forside: Ungdomsværelse i kælderen. Fra venstre: Jørgen Holmsted, Freddy Nielsen og Kristian Hjulsager. Foto: Stads- og Lokalarkivet, B5280 Kilder: Jørgen Holmsteds erindringer, Stads- og Lokalarkivet. Alle fotografier er indgået i Stads- og Lokalarkivet, hvor andet ikke er nævnt. Du kan se fotografierne i Mini-arkibas på arkivets hjemmeside - brug billednummeret. Fotografierne må ikke bruges i andre sammenhænge uden Stads- og Lokalarkivets tilladelse. Stads- og Lokalarkivet 2013 Hvis du vil læse mere: Kan du læse om nabokvarteret: Taarnby Villaby 100 år: festskrift udgivet i anledning af Taarnby Villabys 100 års jubilæum 6. januar Udgivet af Grundejerforeningen Taarnby Villaby ISSN Tidsskriftet Glemmer Du er udgivet af: Tårnby Kommunebiblioteker, Stads- og Lokalarkivet. Redigeret af: Lone Palm Larsen Layout: Anne Petersen\n3 Min mormors hus Jørgen Holmsteds ungdom i 1950 erne på Klitrose Allé 19 Jørgen Holmsted er født i 1942 i sin mormors hus på Klitrose Allé 19. Her boede han sammen med sin mor og far samt sin søster Birgit og selvfølgelig sin mormor. Hun passede børnene, når forældrene var på arbejde. Det var altså tre generationer i ét hus. I erindringen hører vi om Jørgens ungdom og hans fritidsjob og læretid. Du kan her læse et udsnit af en større erindring om tiden 1942 til 1962 i et af villakvartererne i kommunen. De unge sad på Jørgens værelse for at høre musik eller spille kort. De ryddede bordet og spillede kort i flere dage. Foto: Stads- og Lokalarkivet, B5280 Eget værelse Mine forældre havde i mange år soveværelse i kælderen. I dette rum satte min far en skillevæg op, så der blev til et lille værelse ud mod vejen. Det var mit allerførste værelse! Det var mit, og jeg var stolt. Det var slet ikke almindeligt på det tidspunkt at have sit eget værelse. Jeg har været en år, da jeg fik mit eget lille værelse i kælderen. Det var lige efter, at min farmor var død. Min kære søster nåede aldrig at få sit eget værelse. Hun var i alle hendes barneår og teenageår henvist til spisestuen. Om natten sov hun på en ottoman. Hun har aldrig beklaget sig, men det medførte, at de fleste af hendes aktiviteter foregik uden for huset hos veninderne og andre steder. Da min søster blev gift den 28. maj 1955, flyttede hun hjemmefra. I 1958 døde min mormor, så var der pludselig meget plads til mine forældre og mig. GLEMMER DU NUMMER 4 juli/august\n4 min mormors hus / del 2 Mit lille værelse var naturligvis indrettet efter min mors anvisning, og mon ikke det også har været hendes idé. Op af endevæggen var der et såkaldt karlekammerskab. Der var bygget hylder rundt om og ovenpå, så det fyldte hele bredden og højden og lignede på denne måde et indbygget skab. Døren ind til værelset var en skydedør, som så ikke fyldte noget ud i rummet. Under vinduet stod mit skrivebord. På væggen ved siden af skrivebordet hang mit flotte pendulur, og nedenunder var et lille smalt blomsterbord. Jeg havde en rigtig armstol stående, og sengen var til at klappe Uret arvede Jørgen Holmsted efter sin farmor og farfar i 1952 og var en del af interiøret i hans ungdomsværelse. Foto: Privateje op og ned fra væggen. Ellers var der ingen plads i overskud. Jeg havde også en gammel radio, der stod ovenpå sengearrangementet. Alt dette skrivebord, ur, standerlampe, lænestol og radio var arv fra min farmor og farfar. Min farfar døde i 1951, og kort efter i 1952 døde min farmor. Jeg fik så alt dette, plus min farfars guldur, efter min farmors død. Da min mormor så ikke var mere, fik jeg en toværelses lejlighed, idet jeg også fik mine forældres soveværelse inddraget. De flyttede ovenpå i min mormors stue. Jeg fik min mormors møbler ned i kælderen og indrettede en dejlig stue. Det var et rundt sofabord, en lille to-personers sofa, to lænestole og et glasskab med to låger. Jeg arvede også en hel del glas og et kaffestel. Derudover havde jeg et lille bord og en stol beregnet til børn. Stolen havde min far siddet på som dreng. På ryglænet var der et stort hak ned i træet. Min far havde engang som barn savet ned i stolen. Bordet havde en skuffe under bordpladen. Meget praktisk. Bordet byggede jeg på et tids- 4\n5 punkt om til grammofonskab. Jeg havde fyldt siderne ud med træplader og lavet trælåger foran. Min Toga grammofon blev indbygget. Oven på bordet stod radioen. Først den fra min farmor og senere min Eltra Air Prince. Den købte jeg for nogle af mine første lærlingepenge 295 kr. betalt over tre rater. Jeg købte den hos Würtz radio på Nørrebro. Grammofonen havde fire hastigheder: 18, 33, 45 og 78, hvilket var ret sjældent. Mit lille værelse var herefter stadig soverum, men mit skrivebord flyttede med ind i det store rum. Det lille blomsterbord og lænestolen fulgte også med. Begge rum blev tapetseret med storblomstret tapet. Det havde jeg vundet i bankospil engang, mens jeg var spejder. Jeg brugte næsten altid kælderdøren ud til haven som adgangsvej. Det havde jo visse fordele, også for mine forældre. Mine legekammerater ligeså, så på et tidspunkt etablerede jeg ringeklokke og satte en Rukolås på døren. GLEMMER DU NUMMER 4 juli/august 2013 Telefon Min morbror sørgede for, at min mormor fik telefon installeret. Det må have været sidst i 40 erne eller starten af 50 erne. Vi havde et lavt nummer, Kastrup nr Telefonen stod inde på et lille bord på min mormors værelse. Det var den type med håndsving på siden. Det brugte man for at ringe centralen op og for at ringe af, når man var færdig. Det sidste var meget vigtigt, ellers kunne telefondamen på centralen ikke koble samtalen fra igen. Og hvis man glemte det, kunne man godt få en balle af hende. Så glemte man det nok ikke næste gang! Det var dengang, at der var telefondamer, som betjente kunderne. De kunne også lytte med, og det siges, at de vidste alt om, hvad der skete. Telefoncentralen lå på Tårnbyvej ved siden af Korsvejens Skole. 5\n6 min mormors hus / del 2 Lommepenge Jeg fik 3 kr. af min mormor for at feje fliserne og rendestenen ude på gaden. Af min mor fik jeg 2 kr. for at gå i byen, og af min far fik jeg 3 kr. for at være behjælpelig med lidt af hvert, f.eks. at skrabe sne om vinteren. Det var dengang, vi havde vinter! Det blev til hele 8 kr. om måneden altså! Det var min månedsløn! Dengang lå en almindelig månedsløn for en faglært vel på en kr. og en arbejdstid på 48 timer om ugen. I starten af 50 erne blev jeg hjælpemælkemand. Jeg husker ikke, hvor meget jeg tjente, men det supplerede i al fald den fyrstelige gage, jeg fik hjemmefra. Mælkemanden gik med sin trækvogn ned igennem vejene. Dengang kunne man leve af at levere frisk mælk på flasker lige til døren hos folk. De tomme mælkeflasker blev så taget med retur. Det var mit første rigtige morgenjob. Fakta I 1943 var gennemsnitslønnen for en faglært arbejder 414 kr. om måneden og i 1952 var den 708 kr. I 1958 blev arbejdstiden sat ned til 45 timer. Senere i min erhvervskarriere fik jeg job hos bladhandler Nielsen nede på Ambra Allé 37, lige før krydset ved Latyrus Allé. Det var om eftermiddagen efter skoletid, hvor BT og Ekstra Bladet udkom som eftermiddagsaviser. Jeg har været en år, da jeg cyklede rundt i kvarteret med disse aviser og én gang om ugen på tirsdagene også med ugebladene Hjemmet og Familie Journalen. For dette job fik jeg 7 kr. om ugen! Nu var jeg nærmest millionær! Bladhandler og kioskejer Nielsen havde en noget yngre kone, og hun ringede altid til kiosken omkring kl. 15. Det var også det tidspunkt, at jeg skulle møde. Og jeg hørte mange gange, når telefonen ringede, at Nielsen tog røret og sagde: Fattighuset. Det skete, at det var en anden, der ringede for at bestille et eller andet, og så måtte han jo til at forklare sig. På et tidspunkt etablerede han et lille ishus op af kiosken. Én gang om ugen skulle jeg også 6\n7 kradse penge ind hos kunderne, og det hændte, at der faldt lidt drikkepenge af, f.eks. hos vores nabo Elling i nr. 17. Den gamle frue gav mig en gang en 10 øre i drikkepenge. Det var op til jul. Selve bygningen, hvor kiosken var, ligger der endnu. Hvis man ikke vidste bedre, ville man ikke tro, at der har været kiosk på dette sted, der vel nærmest i størrelse var som en lille garage. Tidligt om morgenen kørte Nielsen og hans kone selv aviser ud. Dem assisterede jeg i en periode, og der var gode penge at tjene. Men så stod vi også op kl. 5! Lige overfor i kælderen, i nr. 36, lå en lille forretning, der solgte alt, hvad angår sy- og strikketing, bl.a. nåle, garn, lidt stof og knapper. Han hed vist også Nielsen. Min mor kom der en del, eller også blev jeg sendt derhen. Senere fik jeg så jobbet om morgenen med at bringe mælk og brød ud hos bagermester Olsen på Amager Landevej 25. Bygningen eksisterer den dag i dag, og når man ved det, kan man godt se, at her har engang ligget en bager. Skorstenen er der nemlig endnu. De store vinduer ud mod gaden er der ligeså. Olsen blev kaldt cementbageren. Han var ekspert i at få sit gamle usolgte brød peppet op i ovnen. Så længe det var varmt, gik det. Men bagefter var det meget tørt. Han fyrede med træ i ovnen. og var af den generation, at selv om både elog gasovn var opfundet, blev det aldrig installeret. Indfyringen foregik i kælderen. Når træet var lidt vådt, satte han et par ventilatorer i gang, så der kunne komme lidt mere gang i forbrændingen. Ruten var ret lang. Jeg skulle midt ud på Tårnbyvej, tilbage og over i kvarteret Corneliusmindevej. Jeg kørte på en tohjulet varecykel. Forhjulet var mindre, og ovenpå var et lille lad. Her kunne varerne stå. Jeg husker en gang, hvor jeg kom til at køre ned i et hul i vejen oppe på Tårnbyvej. Hver morgen skulle bondemanden, som boede i den gamle gård dér, have ½ liter fløde bragt ud. Nu var det altså lige sådan, at præcis denne størrelse var den eneste, Olsen fik leveret GLEMMER DU NUMMER 4 juli/august\n8 Ny Kro omkring 1960 med knallerter og cykler uden for kroen på en regnvejrsdag. Fotograf: Jørgen Iversen. Stads- og Lokalarkivet, B5251 min mormors hus / del 2 fra mejeriet, så da den hoppede ud af kurven på ladet og smadrede i mange stykker, måtte jeg cykle den lange vej hjem og fortælle Olsen det. En anden bager, Jetsmark, der boede i Abeburet, havde heldigvis en lignede fløde, så jeg måtte over og købe den og så af sted igen. Ellers var kunderne rundt omkring en del gartnerier og almindelige borgere. Juleaften var en særlig tid. Om eftermiddagen bragte jeg en del stege ud, som var blevet tilberedt i Olsens store ovn. Folk var i julehumør og var rundhåndede med drikkepengene. Vild ungdom i Tårnby Når man kører ud af Amager Landevej og kikker ind til venstre, lige inden det sted, hvor motorvejen krydser, ligger der i dag nogle nye flotte byggerier. Det er brandstationen, politiet og biblioteket. I 1950 erne lå der nogle gamle barakker med lidt småindustri. Der lå bl.a. en lille fabrik, der lavede tandbørster. Og foran, lige ud til Amager Landevej, lå Ny Kro. I vinduerne blev der reklameret med at her var fire nye billardborde! Vi kom ikke på 8\n9 Her ses dieselfærgen Kastrup. Ruten mellem Kastrup og Malmö eksisterede fra 1958 til Ruten blev slået ud af DSB, som startede en billigrute i Dragør. Skibet havde plads til 250 passagerer. Der var plads til 150 i spisesalonen. Der blev solgt øl og snaps til Øresundspriser, dvs. toldfrit. Fotograf: Poul Broholm. Stads- og Lokalarkivet, B1886 GLEMMER DU NUMMER 4 juli/august 2013 kroen for at drikke øl, vi lejede et billard, og så blev der spillet! Helt nye var bordene nu ikke, da vi kom der. Når man stødte til ballen, trillede den som oftest i en lille bue, fordi bordet var skævt. Men vilkårene var ens for alle. Hvis der var mange voksne gæster på kroen, havde de fortrinsret til at spille billard. Det var dem, der lagde pengene på kroen. På Englandsvej, tæt på bygrænsen til København, lå der en minigolfbane. Der kom vi jævnligt for at dyste. Det var udendørs, så det var i sommerhalvåret, dette spil blev afprøvet. Det blev til mange spil. Kastrup Havn var også et område, der havde en vis tiltrækning på os. Der var fast afgang med postbåden til Saltholm og med passagerskib til Sverige. Da vi var blevet noget ældre, tog vi flere ture med båden til Sverige lørdag aften. Det var et totalarrangement, hvor man spiste, drak og dansede til underholdningen ombord. Der kunne handles toldfrit, og humøret var højt. Der var gang i den, som man siger. Vi gik ikke i land i Sverige, men 9\n10 min mormors hus / del 2 blev blot ombord og sejlede så hjem igen. Jeg tror, at svenskerne var glade for, at vi ikke gik i land på disse ture! Fjernsyn To dage før jeg fyldte 16 år, købte min far husets allerførste fjernsyn. Det var i sort/ hvid, og der var jo kun et program at kikke på fra Danmarks Radio. Senere fik vi bedre antenneforhold og kunne så supplere med det svenske fjernsyn. Min far var oprindelig modstander af at få fjernsyn. Der var ikke ret mange, vi kendte, der havde et sådant. Af mine legekammerater var det kun hos Kristian, at de havde fjernsyn. Så der var vi børn tit. Vi unger var jo ikke helt tilfredse med, at vi ikke selv havde TV i de små hjem. Så der var et voldsomt pres på forældrene i de år for at få fjernsyn. Det var selvfølgelig min far, der blev mest begejstret. Han så meget fjernsyn, og vi drillede ham med det, fordi han havde været så stor en modstander fra starten. Rygning Det første sug blev taget omkring ni års alderen. Benny og jeg eksperimenterede os frem. Først var det i nogle piber, som vi selv havde fremstillet af frugttræ fra haven. Da vi ikke havde tobak, samlede vi nogle blade sammen og satte ild til dem. Det var afskyeligt! Vi hostede og hostede og havde det ikke ret godt. Der gik flere år, før vi gentog en prøvning ud i det at ryge. Så prøvede vi også cigarer. Da var vi blevet 14 år, og jeg skulle snart konfirmeres! Vi brugte krybekælderen som skjulested for vores rygning. Da jeg blev konfirmeret, blev rygningen legal, idet mine forældre gav mig lov til at ryge. Så skulle vi lære at inhalere. Det foregik typisk nede i kælderen, foran min mors store spejl i hendes store klædeskab. Nej, hvor var det svært. Men vi fik det da lært, også på pibe. I øvrigt var det som udgangspunkt forbudt at ryge som lærling. Dog kunne svendene give lov. Som oftest røg vi i smug. Desværre kunne jeg ikke lide den tobak, min far røg! Så jeg måtte købe min egen tobak. 10\n11 GLEMMER DU NUMMER 4 juli/august 2013 Jørgen med sin fine nye konfirmationsgave - en Hamlet cykel med tre gear. Han blev konfirmeret i Foto: Stads- og Lokalarkivet, B5250 Cykler og fart På min 6 års fødselsdag fik jeg min første tohjulede cykel. En rigtig drengecykel, sortlakeret. Og som det var almindeligt dengang med ét fremadgående gear og frihjul naturligvis. Mine forældre var meget spændte. De havde sat den ind i spisestuen. Jeg gik lige forbi den og kunne ikke tro, den var til mig. Det kunne ikke gå hurtigt nok med at komme ud at prøvekøre den. Min allerførste cykel var naturligvis en trehjulet cykel. Jeg ønskede mig brændende et løbehjul, men det opnåede jeg aldrig at få. Der måtte jeg låne legekammeraternes. Da jeg havde haft min første rigtige cykel i nogle år, blev den for lille. Min far havde så aftalt med en mand inde på sin arbejdsplads, Simonsen & Nielsen, at han kunne fikse en større cykel til mig. Han var sådan en gut, der kunne lave lidt af hvert. Han lavede en pigecykel om til drengecykel. Han flyttede simpelthen den ene stang op i vandret, 11\n12 Jørgen Holmsteds første knallert fotograferet i Foto: Privateje min mormors hus / del 2 og svejsede den fast dér. Kun når man vidste det, kunne man se, at den oprindelig havde været en pigecykel. Den var jeg også glad for og jeg havde den i mange år - også efter at jeg fik min konfirmationscykel. Min konfirmationscykel var splinter ny. Blå lakeret med stafferinger. En Hamlet Club cykel med tre gear fremad. Og så var den udstyret med speedometer og dynamolygte! Jeg har skønnet, at jeg i al fald har cyklet km på den. Jeg har den endnu. Godt nok er visse dele skiftet ud, men kranken har aldrig været åbnet for reparation. En overgang boede jeg nærmest på cyklen, og da jeg kom i lære var den transportmidlet, indtil knallerten blev købt et par år senere. Den blev brugt, da jeg delte aviser ud. Cyklen har bragt mig rundt på sommerferier i det meste af landet. Næste transportmiddel, fra min mormors hus, var min knallert. En sådan, der pr. definition blev kaldt en cykel med hjælpemotor, havde man lovlig ret til at køre på fra det 12\n13 fyldte 16. år. Det blev til en splinterny NSU-knallert med to fremadgående gear, som var monteret i venstre håndtag. Jeg var stolt, da jeg suste hjem fra Østerbro med styrthjelm på og lige ind af havelågen på Klitrose Allé 19! Jeg kørte hjem på min nye knallert den 11. januar 1958, dvs. to dage efter min 16 års fødselsdag. Ud over forhandlingen af Hamlet cykler havde Simonsen & Nielsen, hvor min far arbejdede, også importen af knallerten, Velo Solex, fra Frankrig. Min far spurgte mig flere gange, om jeg ikke meget hellere ville have en Velo Solex. Den kostede kun det halve, og en sådan havde min søster. Men jeg ville have en, der lignede en rigtig motorcykel med gashåndtag. Og sådan blev det! Så vidt jeg husker, kostede den omkring kr. Det var mange penge, især for en lærling. Jeg havde sparet ca. halvdelen op selv og lånte så resten af mine forældre. De blev tilbagebetalt med renters rente. Den blev købt med rabat, fordi min far kendte forhandleren fra sit arbejde. Konfirmation Dagen begyndte med, at jeg skulle til frisøren. Hans salon lå på hjørnet af Amager Landevej og Kristtorn Allé. Dér hvor der nu er en dameforretning. Han havde foreslået, at jeg kom om søndagen, så håret sad så flot som muligt. Jeg fik fønbølget håret! Den kirkelige handling foregik i Kastrup Kirke ved pastor Hasselager. Selve festen foregik hjemme i stuerne, hvor et Kastrup Kirke i 1963 inden den store ombygning og modernisering gik i gang i Her ses det gamle kirketårn. Foto: Stads- og Lokalarkivet, B5249 GLEMMER DU NUMMER 4 juli/august\n14 min mormors hus / del 2 langt bord var stillet op. Jeg sad for bordenden med min mor og far på hver side. Og så var der ellers fyldt op ved langbordet af familie og venner af huset. Min kammerat, Benny, var også med. Af gaver fik jeg en flot ny Hamlet cykel, et nyt armbåndsur med alarm og mange andre dejlige gaver. Der var også penge til at købe et fotografiapparat. Jørgens konfirmation den 25. marts 1956, hvor han inviterede sin kammerat, Benny, med til festen. Jørgen står til højre. Foto: Privateje Ungdomsfester Et par gange blev der festet igennem helt uofficielt! Jeg havde tilladt mig at holde fest uden mine forældres vidende. Ved den sidste fest havde vi for en sikkerheds skyld ryddet det meste af det fine porcelæn, som stod fremme i den store stue, af vejen. Alt var noteret ned, så vi kunne sætte det tilbage igen, præcis hvor det stod. Mine forældre kom hjem i bilen fra en weekendtur sent søndag aften. Jeg hørte, at de kørte bilen i garage. Alt var på plads. Pludselig kom jeg i tanke om, at på klaveret var klappen slået op. Det var den bestemt ikke, mens vi festede. Så op fra mit værelse i kælderen, slå klappen ned og aftørre for ringe, som ølflaskerne havde afsat. Op med klappen igen. Alt ok troede jeg. Men min mor opdagede med det samme, at her havde været nogen. Langt senere har hun betroet mig, at noget af porcelænet nogle kopper stod med øret den gale vej! Desværre lå der også et par pigetrusser ude bag ved toilettet! Dem havde vi overset ved rengøringen. Så var det slut med ungdomsfester! 14\n15 Lærlingetid Jeg kom i lære som elektriker den 1. august 1957, bare 15 år gammel. Vor nabo, Graumann, havde skaffet en læreplads i virksomheden A/S Alliance. Den lå på Østerbrogade 54 C. På det tidspunkt var det meget svært at få en læreplads, men Graumann havde gode forbindelser. Man skulle kende nogen, der kender nogen. Det gjorde vi så heldigvis. For det med strøm havde altid været et spændende område for mig. Jeg var også begyndt på modeljernbanen, og her var brug for masser af viden om elektricitet. Tidligere havde jeg tit stået og kikket på udstillingen fra vor lokale elinstallatør, eller som det hed dengang, Statsautoriseret elektroinstallatør. Og så hed han Ørsted. Han boede privat på Blåregn Allé nr. 7. Hans forretning lå i Abeburet på Amager Landevej ved siden af bagermester Jetsmark. A/S Alliance var en kooperativ virksomhed, ejet af Dansk Elektriker Forbund. Graumann var med i bestyrelsen i fagforeningen og valgt som faglig revisor i Alliance. I virksomheden var der ansat mellem 150 og 200, så det var en af de helt store inden for branchen. Virksomheden blev grundlagt i 1912 af fagbevægelsen som et modtræk til arbejdsgiverne. Alliance havde mange store arbejdspladser, på Amager var det f.eks. Tårnbyparken og Lufthavnen. Min far og jeg tog ind til et møde med direktøren, ingeniør Schou. Der blev aftalt læreforhold og en lærekontrakt oprettet. Kontrakten blev sendt til underskrift hjemme hos os. Læretiden var 4 år og 5 måneder. Tidligere havde læretiden været 4 år ligeud, men året før i 1956 havde man afskaffet aftenskolen og indført dagskolen. Hver dag cyklede jeg på min flotte Hamlet konfirmationscykel. Vi mødte på arbejdspladsen kl. 7 om morgenen, så det var tidligt op. Jeg vækkede hver morgen min mor, som stod op og smurte en madpakke til mig - ti halve rugbrødsmadder og et stykke franskbrød. Bagefter gik hun i seng igen. Det første læreår arbejdede vi 48 timer om ugen. Det blev til omkring 35 kr. på ugebasis. GLEMMER DU NUMMER 4 juli/august\n16 min mormors hus / del 2 Der skulle betales skat af beløbet. Hjemme betalte jeg en tredjedel af min løn til kost og logi. Da jeg flyttede hjemmefra, var jeg helt bange for, at mine forældre skulle gå fallit! Jeg blev udlært den 31. december 1961 med en pæn eksamen. Da vi naturligvis skulle holde nytårsaften på sædvanligvis med kammeraterne, blev der holdt svendegilde den 30. december. Mine forældre holdt et pænt arrangement hjemme på Klitrose Allé. A/S Alliance var en rigtig god arbejdsplads, som jeg nåede at være på i 24 ½ år. Først som lærling, derefter som udlært elektriker. I 1971 kom jeg på kontoret som assistent. Det var en funktionærstilling, jeg søgte og fik. De første år som beregner og senere som overmontør med ansvar for svagstrømsafdelingen. I 1983 var det slut for mig. Ny ledelse, ny struktur og nye medarbejdere. I slutningen af 1990 erne var det helt slut med A/S Alliance. Virksomheden blev den 9. april 1999 solgt og overtaget af firmaet Lindberg Installationer. Det er en del af Højgaard & Schultz koncernen. Alliance nåede ikke at blive 100 år. Biler Da jeg fyldte 18 år, kunne jeg så tage kørekort. Jeg havde 10 køretimer. Det kostede 13 kr. pr. time. Jeg tog køretimer hos en skolekammerats far. Han boede på Bøgevang eller Poppelvang. Undervisningen, også teorien, foregik i bilen, en VW folkevogn Det var den samme type bil, som mine forældre havde. Kørelæreren var meget sjofel. Når vi passerede forskellige piger på turen, fik de lige en bemærkning med. Jeg dumpede den første gang, jeg var til teoriprøve. En rigtig dum skid til køresagkyndig. Aldrig har jeg været så nervøs til en eksamen som ved denne. Næste gang gik jeg glat igennem, og ligeså til den praktiske køreprøve. Min ven Benny tog kørekort på samme tid som jeg. Han havde samme kørelærer. Da jeg havde fået kørekortet, skulle min debut stå. Jeg sad ved rattet i mine forældres bil, og min far sad ved siden af. Vi kørte en lang tur. Turen gik godt, og min far viste ingen tegn på nervøsitet. Det var først, da vi kom hjem, og jeg svingede ind over fortovet foran garageporten. 16\n17 GLEMMER DU NUMMER 4 juli/august 2013 Fiat 500 i en model fra lige før 2. Verdenskrig foran Klitrose Allé 19. Kammeraten, Benny, sidder på Jørgens families bil, kaldet Spanden. Foto: Stads- og Lokalarkivet, B5253 Porten var lukket, men jeg ville køre helt frem til den. Uheldigvis var bremserne ikke justeret helt på samme punkt som skolevognen. Det resulterede i, at jeg bremsede senere og stødte herved ind i garageporten. Da gibbede det i min kære far. Dengang havde man ingen sikkerhedsseler, men der skete nu heldigvis ikke noget, hverken med os, med bilen eller garageporten. Farten var jo meget begrænset. Jeg blev dog klar over, at min far måske helst ville være fri for at låne mig bilen, så hvad gør en fattig lærling? Køber selv en bil naturligvis. Det havde jeg det også selv bedst med. Da Kristian havde fået kørekort til bil, købte han en gammel Ford A. Den kørte vi også rundt i, men jeg tror, at det meste af tiden gik med at reparere og justere på bilen. Den blev startet med håndsving, og så var den udstyret med høj og lav tænding, som specielt 17\n18 min mormors hus / del 2 På Klitrose Allé 19 var den omtalte bil og garageport, der fik et lille puf ved Jørgens første køretur i familievognen. Foto: Stads- og Lokalarkivet, B5301 skulle anvendes for at få bilen startet. Det var en anordning, der var monteret lige bag rattet på ratstammen. Der var mekaniske bremser med stænger under bilen og ud til alle fire hjul. Når man dyttede, havde den en meget karakteristisk lyd fra hornet, som stort set alle gamle biler havde. Det var meget lærerigt for os at rode med denne type bil. Den første bil er vel altid noget særligt. Det var det også for mig. En Opel Olympia varevogn, årgang 1952 på gule plader. Dengang havde man tre former for nummerplader. Det var pga. afgiftssystemet. Gule plader: kun for erhvervskørsel. Sort/hvide plader: kun for privatkørsel. Papegøjeplader: Det blev de kaldt, fordi nummerpladen var en blanding af de to andre, nemlig gul og sort med hvid skrift. De kunne bl.a. anvendes af sådan én som mig. En varevogn, der kunne anvendes privat. Dog måtte man ikke have sideruder bagi. En slagtermester fra Istedgade havde vidunderet til salg. Min far og jeg drog ud til ham på Damhus Boulevard i Rødovre. Dér blev jeg forelsket! I en gammel brugt bil. Den kostede kr., og endnu engang lånte jeg det halve af min far, som blev tilbagebetalt i rater og med renters rente. Det var i Den skulle så omregistreres fra gule plader til papegøjeplader. Det hjalp min far også med. Mit navn skulle males bagpå. Nummerpladen var KB Jeg tror, min far også var glad for købet. Så skulle jeg ikke mere låne hans bil! Bilen holdt parkeret ude på fortovskanten lige ved havelågen. Min far ville vist ikke bytte plads med mig, så jeg kunne holde i garagen. Freddy og jeg var på ferie Jylland rundt i den. Vi havde en stor madras inde bag i til at 18\n19 GLEMMER DU NUMMER 4 juli/august 2013 Den første sommerferie efter bilkøbet var med Jørgens kammerat Freddy. Foto: Privateje sove på. Jeg fik også indrettet bagsæde. Det bestod af et stykke elektrikerrør som ramme til ryg. Det bukkede jeg til, og min mor syede et betræk til at trække på. En madras blev langt ind som sæde. Jeg installerede også selv varme i den. Det var ikke standardudstyr. Den havde ratgear: tre fremadgående, bakgear og frigear. Den var meget løs i gearstangen, så den skulle nogle gange holdes på plads under kørslen. Specielt 2. gear, hvor gearstangen stod på skrå opad. Vinduesviskerne blev trukket mekanisk. Det medførte, at viskernes hastighed direkte var afhængig af motorens omdrejningshastighed. Så var jeg også flot kørende eneste lærling, der havde bil! Den blev også hovedrepareret. Det stod Lillians farbror, Egon, for på Latyrus Allé. Han havde én næsten magen til i Sedan udgave. Min var en gammel slidt bil. Den holdt et års tid. Så købte jeg en folkevogn magen til min fars. I 1962 flyttede jeg hjemmefra. 19\n20 Huset på Klitrose Allé 19 blev opført i Grunden blev købt i 1919, og Jørgens mormor og morfar dyrkede først grøntsager på den. Dengang boede de på Østerbro. Senere flyttede de til Sundby til Ulrich Birchs Allé 5. I 1919 lå Klitrose Allé langt ude på landet. Der var langt imellem husene. Jørgens bedsteforældre var nogle af de første, der havde købt grund i kvarteret. Transporten foregik typisk på cykel eller med sporvogn og derefter til fods. Ejeren af området var handelsgartner Suhr. Foto: Stads- og Lokalarkivet, B5302 henvendelse & åbningstider Hvis du har billeder, oplysninger eller andet af lokalhistorisk interesse, så henvend dig til Stads- og Lokalarkivet. vi har Åbent Mandag - torsdag kl Fredag kl Lørdag kl Søndag 1. sept april kl STADS- og lokalarkivet har udstillinger på Kastrupgårdsamlingen Midt på Amager & kastrup glas Tirsdag - søndag kl Onsdag kl Plyssen på Amager Strandvej 350 Permanente & skiftende udstillinger Lørdag og søndag kl oplag: nr / stk. Stads- og Lokalarkivet TÅRNBY KOMMUNEBIBLIOTEKER Kamillevej 10 Tlf: taarnbybib.dk


De bedste danske casino sider - Casinos-Online.io\nIgamingnyheter.se› Casino Nyheter› De bedste danske casino sider\nDet kan godt være svært at finde rundt i alle de forskellige udbydere indenfor online casinos. Der findes nemlig nærmest uendelige valgmuligheder, på internationalt plan. Hvis man er helt ny indenfor casino spil online, så gør det bestemt ikke situationen bedre. Selvom, man måske nemt kan tro, at casino sites mere eller mindre er ens, er der altså forskel. Også på de danske.\nForskellen på casino sites, kan blandt andet være udvalget af spil. Der findes typisk casino spil, såsom Poker, Black Jack, Roulette, live-casinos og mange flere. Spillemaskinerne er også en stor del af online casinos, og her er der altså også rigeligt med muligheder. En anden forskel på online casinos, kan blandt andet være velkomstbonusser og andre bonusser.\nHvilke danske casinos er de bedste?\nDer findes en del online casinos som ligger i toppen. Mr. Vegas, er blandt andet et af dem. På denne side, kan man spille de klassiske casino spil, såsom video Poker, Roulette eller Black Jack. Man kan også finde et kæmpe udvalg indenfor video slots, altså spillemaskiner. Et udvalg indenfor både live-casino og andre spil, gør også siden attraktiv. Mr. Vegas tilbyder en rigtig god bonus, og har scoret rigtigt masser af stjerne i reviews.\nEn af de andre udbydere indenfor online casinos, som ligger helt i top, er Mr. Green. Mr. Green, er er også et velkendt online casino, som tilmed er prisbelønnet. På dette online casino, kan man også nyde godt af masser af forskellige casino spil, herunder også kategorien, ’Sport’.\nOnline casinoet, Karamba når også i toppen over de bedste online casinos i Danmark. Også denne side, tilbyder en god bonus. Karamba, er desuden flot anmeldt.\nLeoVegas, er et online casino, som ligger i den pæne ende af top listen, med gode anmeldelser, samt hurtige udbetalinger.\nFørst og fremmest, skal du finde ud af, hvilke spil der passer til dine behov. Eksempelvis spillemaskiner, findes der rigtigt mange af. De er heller ikke helt som man kender dem fra eksempelvis fysiske spillehaller. Spillene, bør man derfor sætte sig grundigt ind i, før man begynder. Når du skal vælge den rette side at spille på, bør du også kigge på de bonusser som siden tilbyder. Fordelen ved at vælge at spille på et dansk casino, er desuden at de har dansk casino licens.\nDe gode råd når du skal spille på et online casino\nDer er stor fokus på brugernes sikkerhed når de handler om danske online casinos. Derfor kan det blandt andet være en stor tryghed at vælge disse. Men når man spiller om penge, så er det heller ikke uden risiko. Lige meget, hvilket casino man vælger. Du, som spiller bør nemlig være opmærksom på dine spillevaner. Det kan desværre tage overhånd når man spiller om penge, derfor skal du for eksempel tænke over, hvor mange penge du vil bruge. Derudover bør du også stoppe med at spille i tide. Et godt tip er at læse op på alle de gode råd som findes indenfor spil med omtanke.


Spurtf�nomen scorer hattrick i Giroen - Politiken.dk\nCykling 22. maj. 2009 KL. 18.25\nSpurtf�nomen scorer hattrick i Giroen\n24-årige Mark Cavendish sikrede sig sin tredje etapesejr i årets Giro d’italia, der fortsat føres af Denis Menchov.\nMed sin tredje sejr i de fem massespurter, Giro d?Italia hidtil har budt p�, levede den 24-�rige engl�nder Mark Cavendish (Team Columbia) maksimalt op til forventningerne p� den 176 km lange 13. etape fra Lido di Camaiore til Firenze.\nOverordnet fik dagens styrkepr�ve ganske som forudset ikke den mindste indflydelse, s� russeren Denis Menchov (Rabobank) er fortsat indehaver af den rosa f�rertr�je.\nSamtidig kan det med s� godt som 100 procents sikkerhed sl�s fast, at han tr�kker sig ud af den med sp�nding im�desete sprinterduel i den italienske cykelrundtur mod den 11 �r �ldre og l�ngst etablerede hjemmebaneveteran Alessandro Petacchi (LPR) som 3-2 vinder.Gennemf�rte Giroen sidste �r\nGanske vist resterer inden finalen i Rom 31. maj endnu to etaper ? 18. og 20. ? som umiddelbart kunne synes at appellere til de spurtst�rke afsluttere, men et n�rstudie viser, at selve opl�bsstr�kningen i begge tilf�lde byder p� en lille, hidsig stigning, der nok vil ekspedere Cavendish og Co. ud af billedet.\nDet indeb�rer ikke n�dvendigvis, at den unge engl�nders italienske eventyr snart slutter, selv om der m�ske kunne v�re en vis fornuft i det med henblik p� Tour de France.Gennemf�rte Giroen sidste �r\nSidste �r valgte Cavendish imidlertid efter sejrene p� 4. og 13. etape at k�re Giroen til ende, selv om mange regnede med, at han ville st� af inden den sidste uges skrappe strabadser i bjergene.\nCavendish sluttede i Milano som nr. 132 med et minus p� 3.55.37 timer til spanieren Alberto Contador. Siden dukkede han alligevel op i superform i Touren og snuppede fire f�rstepladser, s� det kunne ligne en efterf�lgelsesv�rdig strategi.Sejr nr. 11 i �r\nUnder alle omst�ndigheder er Mark Cavendish s� speciel en cykelrytter, at han vanskeligt lader sig indpasse i fastlagte skemaer.\nDagens sejr var nr. 11 i �r, og dermed topper han denne rangliste foran Petacchi, der er oppe p� ni og ligeledes var t�ttest p� at udfordre Cavendish i Firenze.Bitre italiensk-amerikanske bem�rkninger\nItalieneren kom dog aldrig til at ligne en alvorlig trussel. Han sad perfekt p� hjul af engl�nderen, pr�vede at forcere, men da var Cavendish takket v�re et eksemplarisk forarbejde af nordmanden Edvald Boasson Hagen og australieren Mark Renshaw allerede oppe p� s� h�j topfart, at Petacchi var chancel�s.\nLigesom forleden i Arenzano udveksledes bagefter bitre bem�rkninger mellem Petacchi og amerikaneren Tyler Farrar (Garmin). I dag var det Farrar, der var voldsomt utilfreds med Petacchis k�rsel i spurten, men i tirsdags bebrejdede italieneren i utvetydige vendinger amerikaneren for at have optr�dt ukorrekt, s� m�ske har de ikke s� meget at lade hinanden h�rePetacchi startede duellen st�rkest\nDa Petacchi p� 2. etape i Trieste besejrede Cavendish, skete det netop, fordi han overrumplede engl�nderen. Da valgte italieneren at k�re en v�sentligt l�ngere spurt end vanligt, og det kostede engl�nderen b�de gevinsten og den rosa f�rertr�je.\nDagen efter, da Petacchi atter susede f�rst over stregen, var Cavendish slet ikke i n�rheden, men det kan nok v�re, at det exceptionelle f�nomen fra Isle of Man, der for alvor stormede ind p� den internationale scene sidste s�son, har taget revanche siden.\nCavendish er nu noteret for i alt fem etapesejre i Giroen efter sidste �rs to, og i det aktuelle felt er det s� kun Petacchi (21), Danilo Di Luca (8), Gilberto Simoni (7) og Stefano Garzelli (6), der overg�r ham, mens han st�r lige med Ivan Basso.Pr�vede at skrive drejebogen om\nBortset fra ganske sm� stigninger p� dagens etape, hvoraf den ene efter knap 70 km gav anledning til en bjergspurt, var der tale om en pandekageflad str�kning. Og alle kunne p� forh�nd se, at sprinterholdene ikke ville lade denne mulighed g� fra sig. Alligevel pr�vede en trio best�ende af italieneren Leonardo Scarselli (ISD), russeren Mikhail Ignatiev (Katusha) og tyskeren Bj�rn Schr�der (Milram) at skrive drejebogen om med et langt udbrud.\nOffensiven var dog hele tiden under kontrol, men med en imponerende kampgejst fortsatte Schr�der som den sidste af de tre sin jagt p� lykken, indtil den endegyldigt sluttede knap seks km fra m�l.Davis nr. 1 p� verdensranglisten\nAustralieren Allan Davis (Quick Step), der i dag sluttede p� tredjepladsen, har v�ret fast inventar i spurterne, og de placeringer, han har k�rt ind, har sikret ham s� mange verdensranglistepoint, at han i realiteten har st�dt tyskeren Heinrich Haussler (Cerv�lo) fra tronen.\nDet er dog ikke givet, at Davis, der ogs� toppede ranglisten i starten af s�sonen efter hjemmebanesucces i Tour Down Under, n�r at blive officielt udr�bt som ny f�rstemand.\nRegnskabet f�res nemlig f�rst ajour, n�r Giroen er overst�et, og dels gives der s� mange point i den samlede stilling, at Davis kan blive overhalet p� den m�de, dels indg�r til den tid ogs� resultatet af Vuelta a Catalunya, som slutter p� s�ndag, i opg�relsen.\nSastre vinder Giroens kongeetape\n25. maj 18.37\nSastre: I dag afg�res Giro d’Italia 25. maj 10.11


Feriebolig, Soldotna, AK, US: Træhytter m.m. | HomeAway\nFind det bedste sted i Soldotna\nFlodbreden i Soldotna er klar til at blive udforsket\nFloden, bjergene og dyrelivet danner nogle fantastiske omgivelser for din ferie i Soldotna. Denne naturskønne by, der er kendt for sine muligheder for at fiske, sine muligheder for at tage på rideture og sine muligheder for at tage på udflugter, vil bestemt ikke skuffe. Uanset om du planlægger en familieferie, en tur med vennerne eller et romantisk ophold, har HomeAway et fantastisk udvalg af ferieboliger, som er værd at overveje. Mange ferieboliger har både fuldt udstyret køkken og separat spiseplads.\nUdforsk de naturskønne omgivelser i Soldotna\nUanset om du leder efter spændende udendørs aktiviteter eller bare vil bruge lidt tid på at nyde omgivelserne, er Soldotna et fantastisk sted at nyde den smukke natur. Dette er nogle af områdets mest betagende naturlige seværdigheder, som alle ligger mindre en 50 km fra byens centrum:\nTransport til og i Soldotna\nFlyv til Kenai, AK (ENA-Kenai Municipal), som er den nærmeste lufthavn og som ligger 13,5 km fra byens centrum.\nHvor skal jeg overnatte nær Soldotna, AK, US?\nVores annoncer i 2019 tilbyder et stort udvalg af 312 ferieboliger nær Soldotna. Fra 100 Træhytter til 118 Feriehuse – du kan finde unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner. På HomeAway finder du det bedste sted at overnatte nær Soldotna på en længere ferie eller et hyggeligt weekendophold.\nKan jeg leje Træhytter i Soldotna?\nJa, selvfølgelig. HomeAway tilbyder 100 Træhytter i Soldotna. Blandt andre populære typer af ferieboliger i Soldotna finder du:\nKan jeg finde en feriebolig med pool i Soldotna?\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med pool blandt vores 2 ferieboliger med pool i Soldotna. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.


g r ø n n:2# Kompost på altanen - g r ø n n\nDa jeg ryddede op på altanen for en månedstid siden, gemte jeg al den gamle og udpinte jord fra potterne og krukkerne i affaldsbeholderen. Det blev til en hel del jord, som nu kan genbruges.\nMadaffaldet her har stået i lidt mere end 14 dage og gæret i spanden. Vi har kommet al vores grønne madaffald i, samt æggeskaller, teposer, kaffegrums, fiskeskind og rester, grødrester og brødrester.\nVi blander madaffaldet med den gamle jord i en murespand, inden vi kommer det hele op i den store affaldsbeholder. Først et lag jord og derefter et lag madaffald. Jeg blander det med en skovl.\nI bunden af den store spand ligger der en store papirspose foldet på dobbelt. Den suger den overskydende væske der måtte være. Aviser kan også bruges. Ovenpå ligger der allerede et lag af den gamle jord.\nSådan ser der ud i den store spand når al madaffaldet fra bykompostspanden er blandet med jord. Mikroorganismerne fra kompostgæren vil fortsætte processen i jorden. Madaffaldet vil blive omdannet til ny næringsrig jord. Hvis man ønsker at det skal gå endnu stærkere, kan man med fordel tilsætte orm. Da der ikke er længe til at frosten melder sig, venter vi med at tilsætte orm til foråret.\nMåske ender vi med at have for meget kompost. Ulempen ved at have en jordfabrik på altanen er, at det er begrænset, hvor store mænger madaffald vi kan omsætte. Vi er nok nødt til at holde pause med at kompostere vores madaffald i perioder, indtil vi har afsat noget af jorden fra jordfabrikken. Men mon ikke der er flere i gården, der kunne være interesseret i den nye jord, når der skal gøres klar på altanerne og i krukkerne i gården. Derudover kender vi flere der har kolonihaver, som også kunne være interesserede.\nPå trods af den ulempe føles det stadig fantastisk både at genbruge vores madaffald, og den jord vi har brugt på altanen. At vi kan producere vores egen næringsrige muld til at dyrke vores altanhave i.\nDen tomme bykompostspand skal nu skyldes med vand. Da vi jo ikke har en have og en haveslange, gør jeg den ren i brusekabinen. Det er ikke nødvendigt at bruge sæbe.\nHvis du vil igang med at kompostere og mangler vejledning og information, så finder du alt, hvad du skal bruge hos byhaver.dk lige her.\nJeg er meget meget spændt på at følge processen i vores egen jordfabrik på altanen, ikke mindst til at bruge den “nye” jord til foråret, når der skal såes og plantes nye afgrøder.\nMaria oktober 25, 2016 7:27AM\nSå fedt. Meget informativt med mange fine fotos. Lige til at copy/paste til egen altan. Tak for det.\ng r ø n n:Sådan gik det med altanhaven - g r ø n n september 1, 2017 8:34AM\n[…] til en tærte, da den var klar til høst. Da den begyndte at skyde i foråret, gødede jeg den, med bokashi fra jordfabrikken. Det kunne den lide. Den skød og skød. I år har jeg høstet rabarber 2 gange på altanen. […]


Åreknuder: Flere end tidligere kan hjælpes\n14.03.2019 | Af: Kanal Frederikshavn\nI dag klares 80 procent af behandlingerne med varmekateter i lokalbedøvelse.\nNye mere skånsomme behandlingstyper til åreknuder er de seneste år taget i brug. Det betyder, at mange patienter, der tidligere måtte afvises, i dag kan hjælpes. Men mange af dem ved det ikke, og det ærgrer overlæge på Veneklinikken i Frederikshavn.\n- Det betyder, at vi hjælper og behandler 25 procent flere, men der er stadig patienter med store gener, som ikke er klar over de nye behandlingsformer. Det er ærgerligt, for det betyder, at de måske i årevis går med smerter og sår, der ikke heler, siger overlæge Susanne Nørgaard Madsen fra Ambulatorium for Venekirurgi - i daglig tale Veneklinikken - på Regionshospital Nordjylland i Frederikshavn.\nKlinikken behandler patienter fra hele Region Nordjylland og får cirka 1500 nyhenvisninger årligt, hvoraf 55 procent skal i behandling. 20 procent på begge ben.\nTidligere var behandlingen for åreknuder operation under fuld narkose. Det indebærer risici, og var patienten eksempelvis hjerte- eller lungesyg eller tog blodfortyndende medicin, så kunne risikoen for komplikationer ofte være for stor.\nI dag klares 80 procent af behandlingerne med varmekateter - endovenøstermisk behandling – i lokalbedøvelse. Det betyder patientens sygemelding efterfølgende er gået fra typisk 14 dage til en-to dage, og samtidig er risikoen for infektioner er langt mindre.\n- Nogle fravælger at søge læge, fordi de tror, at vi ikke kan hjælpe dem. Men med den nye teknik kan vi hjælpe langt flere end tidligere. Vi oplever, at patienterne er meget tilfredse, og at de har let ved at komme gennem forløbet, siger Susanne Nørgaard Madsen.\nEn af dem, der har haft glæde af den nye behandlingstype med varmekateter, er 43-årige Bo Nielsen. Han har gennem mere end 10 år on-off døjet med stort sår på venstre underben. Et bensår, der ikke heler kan være en komplikation til åreknuder og opstår på grund af det øgede tryk i årene.\nI mange år var Bo Larsen på grund af rosen og MRSA-infektioner ikke kandidat til operation. I stedet måtte han ugentligt have hjemmesygeplejerske til at rense såret og give ny forbinding samt aflægge besøg på hospitalets sårambulatorium månedligt.\n- Det er ikke småting, der er kostet på mig gennem årene. Jeg har gået med smerter, haft kramper om natten i årevis og taget smertestillende medicin i 12-13 år. Derudover medfører det nogle begrænsninger i hverdagen for en, fortæller Bo Nielsen, der er slagter og i mange år med selvstændig virksomhed, før han var nødt til at skifte dette ud med et lønmodtagerjob på grund af sygdommen.\n19. december 2018 fik han foretaget en varmekateterbehandling på venstre ben, og så begyndte det at gå fremad.\n- Jeg kunne mærke en tydelig forbedring allerede samme dag. Der var mindre pres og mere liv i benet, og dag for dag kunne jeg se, at såret, som jeg havde haft i årevis, svandt ind, siger Bo Nielsen.\n- Der er god samfundsøkonomi i at give behandling til de patienter, der har behov, og som vi kan hjælpe med de nyere skånsomme metoder. De patienter, der har gået i mange år og troet, at der ikke var nogen behandling skal vide, at det er der nu, siger overlæge Susanne Nørgaard Madsen.