Husorden - www.abkjeldsbogaard.dk\nHUSORDEN FOR ANDELSBOLIGFORENINGEN KJELDSBOGÅRD.\nOrdlyden er godkendt på generalforsamlingen den 13.09.21 ved flertal.\nIfølge vedtægternes § 9 påhviler det den enkelte andelshaver at foretage indvendig vedligeholdelse af lejligheden.\nHvis husstandens medlemmer samt personer de har givet adgang til ejendommen, forsætligt forårsager ødelæggelse på ejendommen eller dens tilhørende effekter, er den pågældende andelshaver pligtig til at betale istandsættelsen af den forårsagede skade.\nAndelshaverne har pligt til omgående at anmelde eventuelle fejl eller mangler til gårdmand eller bestyrelse (manglende lys, utætte vandrør, yderdøre som ikke lukker o. lign.).\nDet er ikke tilladt at holde hund. Pasning og overnatning af hund er heller ikke tilladt. Ved besøg af hund må hunden ikke være i gården, og skal være i snor ved besøg i de grønne områder. Der må ikke besørges i de grønne anlæg.\nKat er tilladt, men skal holdes inde. Alle tilladte husdyr, skal være i snor/bur, når de opholder sig på ejendommens ude- arealer og må generelt ikke være til gene for andre andelshavere.\nIfølge bekendtgørelse om brandsikring, er det ikke tilladt at henstille ting på tørreloft, udenfor loftrum, trapper, kældergange, gennemgange eller øvrige fællesområder.\nFor at undgå unødig brandrisiko skal kælderrum, loftrum og cykelrum være forsynet med fungerende lås, ligesom opbevaring af stærkt brandfarlige og/eller ildelugtende effekter ikke er tilladt.\nCykler og knallerter må ikke henstilles i opgange eller kældergange, op af husmuren, hækkene eller lænkes til gelænder. Der henvises til cykelrummene, cykelskure eller cykelstativerne. Ladcykler må kun parkeres under halvtaget i sidegården.\nBarnevogne skal parkeres i barnevognskældrene eller under halvtaget i sidegården og ikke i mellemgange, cykelskure og trappeopgange. Barnevognsnøgler til barnevognskældre i nord- & sydgården kan mod depositum ”lånes” i den aktuelle periode der er behov for, ved henvendelse til Bestyrelsen.\nVinduer på trapper og lofter skal lukkes om aftenen samt ved stærk blæst og udsigt til skybrud.\nDet er meget vigtigt at foretage hyppig udluftning af lejligheden - derved kan fortætningsfugt undgås. Opstår der - trods hyppig udluftning - større fugtskader, skal disse anmeldes til bestyrelsen. Se 10 gode råd om udluftning på følgende link. https://www.boligportal.dk/info/udluftning-i-hjemmet-10-gode-raad/\nKælder-loft- og gennemgangsdøre samt porten og låger ved de grønne anlæg skal holdes lukket og låst. Ståldørene på tørloftet vil være aflåste, på grund af brandsikring.\nBorde og stole fra udendørsarealerne bedes sat tilbage på deres oprindelige plads efter brug og på skrå op af bordene så de holdes mest muligt tørre og rene.\nVaskeriet er fællesområde. Hvis du spilder noget bedes du tørre op og i øvrigt efterlade vaskeriet, som du selv ønsker at modtage det. Husk at skrive besked om fejlmelding til gårdmanden. Vaskeriet er ikke en byttecentral for bøger o. lign., hvorfor der IKKE må efterlades diverse ”byttegenstande” i vaskeriet.\nUdkastning af foder fra vinduerne er ikke tilladt. Ligesom fodring af dyr på ejendommens område ikke er tilladt. Undtaget er dog foderbrædder i haver og anlæg + små foderkugler/stationer.\nDer må ikke påklistres ekstra navne mv., hverken på dørtelefonen eller på postkasserne. ”Nej Tak” til reklamer fravælges ved at kontakte www.minetilbud.dk eller www.fk.dk og nye klistermærker er ikke længere nødvendigt.\nAl boldspil henvises til boldburet i Sydgården og skal ophøre senest kl. 21:00.\nStøjende adfærd i gården, i anlæg og på altaner skal ophøre senest\nkl. 21:00. Ophold på fællesarealerne og altaner må generelt ikke være til gene for de øvrige beboere. Det er ikke tilladt at spille unødigt højt musik på udearealerne uden særlig forudgående tilladelse og opslag påført tydelig afsender og telefonnummer.\nMusik og støjende adfærd må ikke ske for åbentstående vinduer, på altaner, fællesarealer eller være til gene for de øvrige beboere. Hvis en beboer vil holde fest, skal både egen opgang og naboopgangene varsles i god tid med opslag, påført tydelig afsender og telefonnummer. Dette gælder også ved leje af fælleslokalerne.\nVed større arrangementer opfordrer vi til leje af fælleslokalerne, dog under hensyntagen til regler for leje af lokalerne.\nBrug af larmende maskiner er kun tilladt mellem 8:00 - 20:00 på hverdage og mellem 10:00 - 20:00 i weekenden samt helligdage. Ved større renovering med støj til følge er det god pli at varsle både i egen opgang og naboopgangene med opslag, påført tydelig afsender og telefonnummer.\nAffald skal sorteres og anbringes i de dertil opstillede beholdere. Hvis beholderen er fyldt, så find en anden beholder, f.eks. i den anden ende af gården.\nStorskrald er: møbler, tæpper, hvidevarer og store el-artikler, som skal stilles i skuret ved anlægget ud for Kjeldsgårdsvej nr. 26 – Ingen byggeaffald. !! – se punkt. 21.\nMalerrester og andet kemisk affald stilles i de aflåste miljøskabe i sidegården.\nByggeaffald afleveres på genbrugspladsen. Hvis du er i tvivl, så kontakt gårdmand eller bestyrelse.\nAltanen skal holdes ren og ryddelig samt rengøres for alger mv.\nAltanen skal holdes fri for is og sne. Eventuel reparation efter vandskade som følge af forsætlig undladelse af rydning af is og sne, må beboeren eller dennes forsikring betale.\nAltanen må ikke bruges til opmagasinering eller pulterrum.\nAltanen må ikke benyttes til husdyrhold, herunder fugle i voliere. Husdyrene må generelt ikke være til gene for andre andelshavere.\nOpsætning af paraboler, antenner o. lign. er ikke tilladt.\nParasoller (især opslået) - og andre løse genstande (borde, stole, vaskestativer mv.) skal bindes/sættes forsvarligt fast.\nBlomsterkasser monteret udvendigt på rækværk skal være forsynet med låseanordning, som sikrer mod nedfald. Blomsterkasser skal borttages for udvendige ophæng i perioden fra oktober til marts, men kan monteres indvendigt, hvor de også skal forsynes med låseanordning i hele perioden.\nBevoksning på selve bygningen er ikke tilladt.\nAfdækning med ensfarvet lærred eller glat akryl (lexan 3/6 mm) i lyse neutrale farver er tilladt, men på eget ansvar.\nDet er tilladt at grille på altanen, men kun el/gasgrill. Det må dog ikke være til gene for de øvrige beboere.\nDet er ikke tilladt at opsætte genstande af nogen art på selve bygningen med undtagelse af markise for egen regning og risiko. Ved eventuelt reparationsarbejde på facaden påhviler det andelshaveren at nedtage og genopsætte markisen for egen regning.\nI stuelejligheder hvor der er etableret udvendig trappe til haven, er det tilladt at opsætte én udendørslampe, men kun ejendommens standard, hvilket er focus quartro i messing. Efter henvendelse til bestyrelsen.\nBestyrelsen opfordrer alle til at hjælpe hinanden med at overholde husordenen. Derfor anbefaler vi, at eventuelle konflikter bliver taget i opløbet ved at parterne taler sammen. Hvis der ved hjælp af dette ikke kan findes en løsning, kan man indsende en skriftlig klage til bestyrelsen med alle relevante oplysninger.\nBestyrelsen undersøger herefter sagen og vurderer, om der skal afgives en anbefalet skriftlig advarsel, indkaldes til samtale eller blot gives en venlig påtale.\nVed gentagende grove overtrædelser af husordenen er det bestyrelsens ret og pligt at påbegynde en eksklusionssag. Jf. Foreningens vedtægter § 12.\nVedtaget på den ordinære generalforsamling september 2021


Bæredygtighed i særklæsse | Auping\nSengeOriginalAurondeEssentialMatchRoyalBoxmadrasserOriginalCriadeSengebundePlan sengebundManuelt justerbar sengebundSengebund med 1 motorSengebund med 2 motorerSengebund med 3 motorerMadrasserMadras InizioMadras AdagioMadras CrestoMadras MaestroMadras VivoTopmadrasserTopmadras ComfortTopmadras Comfort DeluxeTopmadras Prestige ViscoTopmadras Prestige Deluxe WarmTopmadras Prestige Deluxe CoolSplittopmadras ComfortSplittopmadras Prestige ViscoSplittopmadras Comfort DeluxeSplittopmadras Prestige Deluxe WarmSplittopmadras Prestige Deluxe CoolSengelinnedSengetøjLagnerDyner og puderHovedpuderDynerSengemøblerPufferSengebordeSengelamperStylingPyntepuderSengetæpperOm AupingKvalitetBæredygtighedCradle to CradlePriser og udmærkelserGode råd om sengekøbBetter Days AppNy madras?Søvnens betydningSøvn er vigtigt for vores vækst og hukommelse. Kroppen restituerer og der lagres informationer i hukommelsen. Gode råd om søvnUden søvn kan du ikke fungere. Vi hjælper dig gerne med at opnå den bedst mulige søvn.Auping PlazaEn energifyldt dag begynder med en god nattesøvn. Aupings specialister giver dig den bedste søvnrådgivning.Søg en Auping forhandler Kom forbi en af vores forhandlere og få professionel og personlig rådgivning og prøv selv Aupings komfort.Aktuel KampagneSe aktuelle kampagner og tilbud på senge og madrasser fra Auping.\nVi er bevidste om den stigende knaphed på energi, mineraler og råstoffer og om vores påvirkning af økosystemerne. Auping etablerer et bæredygtigt forhold til vores omgivelser, miljøet og mennesket. Det er vores ambition, at alle arbejdsprocesser, produkter og ydelser skal være bæredygtige inden udgangen af 2020, og vores politik bygger på tre søjler:\nAuping har taget Cradle to Cradle-princippet til sig. Cradle to Cradle betyder bogstaveligt talt "fra vugge til vugge" og går ud på, at affald ikke længere kasseres, men anvendes som råstof til noget andet. Der dannes således et cirkulært kredsløb af materialer. Materialerne er fuldt biologisk nedbrydelige eller 100% genanvendelige i et nyt produkt af samme eller større værdi. Som Cradle to Cradle-virksomhed tilstræber vi med støtte fra EPEA (Environmental Protection Encouragement Agency) et uendeligt kredsløb af råstoffer og materialer.\nEnergibesparelser og fornyelser\nI 2020 vil Auping være en helt igennem C2C®-certificeret virksomhed. Dette mål vil vi nå ved at indrette alle dele af vores virksomhed efter denne filosofi og udvikle alle vores produkter efter principperne i C2C®. Når produkterne er udtjent, kan de således genanvendes som biologiske eller tekniske "næringsstoffer" på det højest mulige kvalitetsniveau. Med denne tilgang er der tale om et uendeligt kredsløb af materialer. Kort fortalt skaber vi med indførelsen af C2C® nye perspektiver – både for i dag og for i morgen. En menneskeorienteret tilgang\nEn bæredygtig politik kan man ikke gennemføre alene. Da der er tale om en systemforandring, skal hele virksomhedskæden af leverandører og partnere være med. Auping investerer derfor i relationerne med disse partnere, inddrager dem om muligt i de procesorienterede metoder, skaber optimale arbejdsmæssige og sociale forhold og stimulerer deres engagement og tilknytning til virksomheden og virksomhedsfilosofien. Auping har derfor udviklet en politik for Corporate Social Responsibility (CSR). Og for at skærpe kontrollen med dette har virksomheden skrevet under på FN's Global Compact.\nGet monthly updates on promotions and new


Hvordan man kan være en støttende partner for en person med en spiseforstyrrelse - Dating\nHvordan man kan være en støttende partner for en person med en spiseforstyrrelse\nElsker du nogen, der kæmper med en spiseforstyrrelse? Vær en genopretningsbond for dem\nRebecca Strong 17. marts 2021 Del Tweet Vend 0 aktier\nDu ved aldrig, hvor meget mad der spiller ind i forhold - date night på en trendy ny downtown restaurant, online madlavningskurser, chokolade på Valentinsdag - indtil du begynder at danse nogen med en spiseforstyrrelse. Pludselig er de øjeblikke, der ellers kunne være glade og spændende, fyldt med stress og angst. Og som deres partner kan du blive ved med at skrabe dit hoved for, hvordan du kan støtte dem uden at overskride.\nIfølge de seneste statistikker fra Academy for Eating Disorders, spiseforstyrrelser påvirker mindst 9% af befolkningen over hele verden og hele 28,8 millioner amerikanere vil have en spiseforstyrrelse i deres levetid. Det signaliserer en anstændig chance for, at de fleste mennesker er romantisk involveret med nogen, der står over for denne lidelse på et eller andet tidspunkt. Desværre er spiseforstyrrelser, selvom de typisk er indhyllet i hemmeligholdelse, isolation og skam, direkte i modstrid med, hvad forhold har brug for for at trives.\nRELATEREDE: En mand deler sin kamp, der kæmper med en spiseforstyrrelse\nMeningsfulde relationer bygges og opretholdes af delt sårbarhed mellem partnere, åben kommunikation og deraf følgende forbindelse, forklarer Lauren Breithaupt, ph.d., en psykolog og klinisk fyr med Spiseforstyrrelse Klinisk og forskningsprogram på Massachusetts General Hospital.\nHeldigvis siger eksperter, at det er absolut muligt at fremme intimitet og tillid til dit forhold. Først skal du dog tage dig tid til at lære om, hvad de har brug for fra dig.\nHer er nogle måder at vise, at du er allieret i deres opsving.\n6 måder at være en støttende partner, når din elskede kæmper med en spiseforstyrrelse\n1. Foretag din forskning\nIfølge Lauren Smolar, seniordirektør for programmer på National Eating Disorders Association (NEDA), en af de bedste ting, du kan gøre for at hjælpe, er lige så let som at lære dig selv om deres tilstand.\nHvordan er det så simpelt? Nå, i en undersøgelse fra 2006, kvinder med anorexia nervosa navngivet deres partners forståelse af deres spiseforstyrrelse som en væsentlig faktor i følelsen af følelsesmæssig nærhed med dem. Der er utallige bøger, podcasts og andre online ressourcer, du kan henvende dig til for information om disse komplekse lidelser. Hvis du er i tvivl om, hvor du skal starte, kan du overveje at starte med lær sektion på NEDAs websted .\n2. Spørg, hvordan du kan hjælpe\nIngen forventer, at du har alle svarene. I stedet for at antage, at du ved, hvordan din partner ønsker at modtage støtte, foreslår Smolar at spørge, hvordan de vil have dig til at hjælpe.\nDe kan bede dig om at finde datoaktiviteter, der ikke er centreret omkring mad, deltage i at tilberede måltider sammen med dem eller endda gå i terapi med dem. Uanset hvad viser det bare at spørge dem, hvad du kan gøre, at du giver dem mulighed for at tage kontrol over deres opsving, og det viser også, at du er villig og ivrig efter at spille en rolle i det, uanset hvad de finder passende.\n3. Vær opmærksom på deres udløsere\nNår nogen stadig er i besværet med en spiseforstyrrelse, kan der være visse aktiviteter, billeder, emner eller endda ord, der kan få dem til at føle sig ængstelige, ked af det eller ubehageligt. Og meget ofte er deres mestringsmekanisme som reaktion på disse udløsere at engagere sig i deres uordnede spiseadfærd. Derfor er det afgørende at vide, hvad deres udløsere er, så du kan undgå ubevidst at bidrage til deres lidelse.\nEn person, der aktivt oplever en spiseforstyrrelse, eller som navigerer på bedring, kan have specifikke behov og følsomheder, de arbejder igennem med deres forhold til mad, forklarer Smolar. Dette kan påvirke deres evne til let at deltage i sociale situationer omkring mad.\nDer er ingen skam ved at spørge din partner om der er nogen udløsere, du skal være opmærksom på. Hvis de kæmper for at finde en måde at kommunikere dem til dig, kan du stadig gøre en indsats for at observere, hvordan forskellige former for stimuli ser ud til at påvirke dem (hvad enten det er negativt eller positivt).\n4. Hold dig væk fra eventuelle kommentarer til fysisk udseende\nDet siger sig selv, at du aldrig bør komme med negative kommentarer om din partners krop, men uanset om du ved det eller ej, kan endda et kompliment faktisk skabe deres lidelse.\nEventuelle kommentarer omkring udseende kan filtreres gennem spiseforstyrrelsen, hvilket åbner mulighed for, at lidelsen kan fortolke selv velmenende kommentarer, siger Breithaupt.\nMed andre ord vil du undgå at henlede opmærksomheden på deres fysiske udseende overhovedet.\nDu kan stadig lade din partner vide, at du finder dem attraktive ved at påpege masser af ikke-udseende-relaterede attributter, som du finder attraktive, såsom deres personlighed, sans for humor eller medfølelse, tilføjer Smolar.\n5. Vær opmærksom på din opførsel omkring dem\nModellering af et sundt, afbalanceret forhold til mad er super vigtigt, når du går ud sammen med en spiseforstyrrelse, så du bliver muligvis nødt til at begynde at gøre status over dine egne holdninger og vaner.\nVores samfund kan gøre det udfordrende at skabe et sikkert miljø for nogen, der oplever en spiseforstyrrelse, så nogle gange kan det være nødvendigt at tilpasse din egen tænkning og tilgang til sundhed, størrelse, kost og motion, forklarer Smolar.\nDu kan helt sikkert hjælpe med at lindre din partners smerte omkring deres lidelse, men kun hvis du passer godt på dig selv.\nKend dine egne grænser, og søg din egen professionelle support, hvis det er nødvendigt for at sikre, at du kan være et sundt sted at støtte din partner, siger Smolar.\nDu kan endda beslutte, at du har brug for terapi for at hjælpe dig med at tackle udfordringerne ved at komme sammen med en spiseforstyrrelse.\nDet er vigtigt for en partner at søge hjælp til sig selv, da spiseforstyrrelser ofte kan påvirke partnerens sundhed og velvære, forklarer Breithaupt.\nFor mange mennesker er terapi en vigtig komponent i opsving, fordi det giver dem mulighed for at grave dybere ned i årsagen til deres lidelse, samtidig med at de finder sundere alternativer til at håndtere underliggende problemer som angst, depression, OCD og PTSD. Husk, at du aldrig skal presse din partner til at se en terapeut - det er en beslutning, som de i sidste ende skal tage alene. Det betyder dog ikke, at du ikke kan komme med et forslag.\nDette kan føles som en skræmmende opgave, tilføjer Breithaupt. Det kan være nyttigt at minde din partner om, hvor meget du holder af dem, og udtrykke din bekymring på en ikke-fordømmende måde uden trusler eller angreb.\nDa spiseforstyrrelser kan tage en vejafgift på kommunikation og intimitet i et forhold, kan du også tilbyde at gå til rådgivning med dem, hvis du føler, at dit forhold kan være til gavn. Når det er sagt, kan du ikke tvinge din partner ind i dette med skyld eller trusler. Fortæl dem i stedet, at du er mere end villig til at deltage, hvis og når de er klar til at tage det skridt.\nHvis du nogensinde har mistanke om, at din partners opførsel omkring deres lidelse kommer ud af kontrol og efterlader dig bekymret for deres sundhed og sikkerhed, anbefaler Smolar at kontakte Hjælpelinje til nationale spiseforstyrrelser at tale med en uddannet frivillig, der kan hjælpe dig med at finde ud af de næste trin.\nMisforståelser om psykisk sundhed fyrene har\nEr parterapi det rigtige for dit forhold?


Kingsley Mill i Merrifield til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 11 ejendomme i Merrifield.\nBlack Torrington, Merrifield, Storbritannien - Se på kort\nMere om Kingsley Mill\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Highampton, så er Kingsley Mill det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Kingsley Mill gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som gratis trådløst internet på alle værelser, bagageopbevaring, parkering, grillfaciliteter.\nAtmosfæren på Kingsley Mill afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, dvd-/cd-afspiller, køleskab, opvaskemaskine, bruser er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Kingsley Mill et fremragende valg, når du er i Highampton.


helt simpelt: Æbleflæsk\nCharlotte (MotherOwl) 6. oktober 2012 kl. 04.16\nOh, jeg sad lige og diskuterede med ægtemanden om der var modne æbler nok til æbleflæsk til aftensmad. Her i huset elsker næsten alle æbleflæsk, og husets største pande fyldt til randen, er kun lige nok.\nÆbleproblemet løstes ved at en af vores naboer, der ikke har en stor familie, men et kæmpe-æbletræ, lod os at tage alle de æbler, vi haved brug for fra hendes plæne. Vi glæder os, og til eftermiddagskaffen bliver der bagt æblemuffins.\nDorte 6. oktober 2012 kl. 15.16\nJa æbler er bare fantastiske, og har en bred anvendelses mulighed


Honda City fra 2017 - 2020 hjuldata - Se hvilke fælge der passer på\nHonda City hjuldata fra 2017 - 2020\nSe hvilke fælge der passer til Honda City fra 2017 - 2020\nSe hjuldata og hvilke fælge der passer på Honda City fra 2017 - 2020.\nNår du skal finde nye dæk til din Honda City har Dækbutikken altid et godt tilbud.\nHvis du er på jagt efter en billigere bilforsikring til din Honda City er det vigtigt du kigger dig godt for – for der er mange selskaber, og rigtig mange muligheder.\nVejhjælp hos Falck til en Honda City koster kun 59 kr, 79 kr, eller 99 kr om måneden afhængig af hvilken dækning du vælger.\nHer har vi samlet de oftest stillede spørgsmål omkring hjuldata på Honda City\nHvad er krydsmålet på Honda City?\nHonda City kører med krydsmål 4 x 100\nHvad er ET målet på Honda City?\nHonda City kører med ET mål 51\nHvilket centerhulsmål passer til Honda City?\nHonda City kører med centerhuls mål 56,1mm.


Til forsiden » Tyskland » Mecklenburg Søer Og Vorpommern » øen Rügen » DMR218\nEt hus lige ved Østersøen! Lige bag klitten og i skoven ligger strandparken Østersøbad Baabe. Udover den høje komfort, som dette dejlige hus byder på, så er beliggenheden nærmest enestående - blot få skridt - og I har den dejlige sandstrand under fødderne.\nPromenadestrækningen i Baabe er uden tvivl gaden Strandstraße. I de hyggelige caféer og restauranter kan I slappe af fra hverdagens stress og i en af de mange butikker finder I sikkert den perfekte souvenir fra ferien. I dette komfortable feriehus kan I slappe af fra hverdagens stres og nyde en spændende ferie. Netop pga. spabadet, pejsen og saunaen er det en ferieidyl på alle årstider.\nDejlig afslappende solbadning i godt vejr og en forfriskende dukkert i Østersøens bølger. Sådan en stranddag byder på afveksling og underholdning. Beachvolleyball, surfing, vandcykler, boccia - her er alt hvad hjertet begærer.\nEgnet til 4 voksne + 2 børn.


Indecent Proposal (1993) - Philm.dk\nEt ungt par med rod i økonomien søger lykken i Las Vegas. En milliardær tilbyder dem $1 mio. mod en nat med den unge kvinde. Et tilbud, de ikke kan sige nej til.\nUltrastilfuld og nærmest ferskcremet sensuel kærlighedsdramatik, som kun Adrian Lyne kan fortælle det. Vi har set det før, og har også lappet det i os med pæn appetit i kioskbaskere som Fatal Attraction (1987), og det var også Lyne, der ti år senere genindspillede Kubrick-klassikeren, Lolita (1997).\n"Indecent Proposal" er overfladisk baseret på en roman af Jack Engelhard og beretter en universel pigedrømshistorie med et moralsk twist. Den billedskønne men ligeså fattige Diana Murphy er med sin mand David på kasino i Las Vegas. Her håber de på at score kassen, så de kan æde gælden af og få et anstændigt liv.\nMen det kniber lidt med heldet. Det ændrer sig på en måde, da milliardæren John Gage får øje på Diana. Nu forelægger han parret en plan: Diana får $1 million, hvis hun tilbringer en enkelt nat med John. Efter flere overvejelser takker parret ja.\nKærlighed kan ikke købes?\nMen hvad sker der på den famøse nat, og hvad sker der med Dianas og Davids forhold? Én ting er sikker, det bliver aldrig helt det samme igen, og hermed er filmens læresætning, at kærligheden ikke lader sig købe, og at lykken er lunefuld.\nLag på lag af billedskønhed serverer den betændte trekantsdramatik, så kameralinsen på det nærmeste dugger til. Adrian Lyne sætter ikke sit lys under en skæppe, og filmen fik en temmelig frygtelig modtagelse, da den kom frem sidst i halvfemserne. Lyne fik enorm kritik for sit kvindeportæt, noget han havde måttet høre for også med sine tidligere film.\nDet er da heller ikke en film med et plot, der skriger til himmelen af originalitet, men præmissen holder egentlig meget godt og bakkes op af den silkebløde indpakning, der på en og samme gang er potens og rosenblade i frit fald.\nHoward Athertons fotografering gør i hvert fald den potentielle pigedrøm om milliardæren på den hvide hest en tjeneste. Blødt og lækkert er det hele vejen igennem, nærved hypnotisk bakket op af John Barrys skønsang af en originalmusik.\nDemi Moore er faktisk her i en af sine bedre roller, paradoksalt nok, da hun under optagelserne angivelig var knaldhamrende mopset på Adrian Lyne over det snævre kvindesyn og ønskede at trække rollen i en mere universal-feminin rolle - men uden held.\nRobert Redford er som skræddersyet til milliardærrollen - med lige dele skudsikker charme og iskøligt beregnende skørtejageri. Masser af skæve smil og en dagsorden, der snart skal sætte hele herligheden med den ene million som dagsløn i perspektiv.\n"Indecent Proposal" efterlader således tilskueren i en blanding af affekt og ekstase. For plottet er plat, det må man erkende, men indpakningen så lækker, at man ville ønske, man kunne tage en bid. Filmen indspillede i øvrigt $267 på verdensplan (budgettet var $38), så publikum havde ingen problemer med at gå i biffen for at se braste pigedrømme i en stereotypiserende og alt andet end kønsneutral formidling.\n1993, USA, Drama, Romantik, 117 min.\nDansk titel: frækt tilbud, Et\nInstr: Adrian Lyne Prod: Sherry Lansing Manus: Amy Holden Jones Baseret på: roman af Jack Engelhard Foto: Howard Atherton Klip: Joe Hutshing Mus: John Barry\nMatthew Barry (Architecture Student)


Guldborgsund sætter sig for bordenden i arbejdet med klimamål - FiskerBladet\nGuldborgsund sætter sig for bordenden i arbejdet med klimamål\nEn af vejene til at reducere CO2 er at udnytte ressourcerne igen og lave produkter af mere bæredygtige materialer som eksempelvis tang. Bioøkonomisk Vækstcenter Guldborgsund arbejder blandt andet med at fremme viden og netværk inden for bioøkonomi og produktion. Foto: Guldborgsund Kommune\nSelvom der er arbejdet med grøn omstilling i Guldborgsund i mange år, skal der nu sættes ekstra turbo på. For Guldborgsund Kommune har gennem partnerskabet DK2020 forpligtet sig til en målsætning om at være en CO2-neutral kommune rent geografisk i 2050.\nDet forpligter også politisk, og derfor har Økonomiudvalget valgt at sætte sig for bordenden for Guldborgsund Kommunes deltagelse i DK2020-partnerskabet. Det besluttede udvalget på sit første møde mandag.\n”Ingen kan løbe fra opgaven, når det gælder klimaudfordringerne. Det kan og vil vi heller ikke, og vi er klar til at tage det politiske ansvar for, at vi når det meget vigtige mål i 2050,” siger Simon Hansen, borgmester og formand for Økonomiudvalget.\nDK2020 er et partnerskab mellem en lang række kommuner, den grønne tænketank CONCITO, Realdania og C40 (et netværk af store byer i verden, der samarbejder om ambitiøse klimamål).\nGennem partnerskabet har Guldborgsund forpligtet sig til at lave en klimahandlingsplan i samarbejde med lokalsamfundet, som viser vejen til en CO2-neutral kommune rent geografisk senest i 2050, og som dermed lever op til målsætningerne i Parisaftalen. Handlingsplanen skal også vise, hvordan kommunen vil tilpasse sig klimaforandringerne. Med partnerskabet følger også rådgivning og sparring til kommunerne fra nationale partnere og international videndeling på højeste niveau.\n”Klimaudfordringerne kan vi kun løse i fællesskab, også lokalt her på Lolland-Falster. Jeg er sikker på, at vi kan få et godt og konstruktivt samarbejde på tværs af kommunen, virksomheder, borgergrupper, landbruget, organisationer og alle andre, der vil være med. Nu skal vi i gang med at tale sammen på kryds og tværs, så vi kan få ideer, byde ind og finde ud af, hvordan vi ved fælles hjælp kan sætte endnu mere skub i den grønne omstilling. Jeg forventer, det bliver en proces, der bidrager positivt til vores landsdel,” siger Simon Hansen.\nDer er allerede godt gang i forberedelserne og planlægningsarbejdet med DK2020 i kommunen, og inden længe vil de første aktører blive inviteret ombord.\nDen endelige klimahandlingsplan for Guldborgsund skal være færdig og godkendt af CONCITO senest i april 2023.


Republikkens præsident, højesteretspræsidenter, ministre og excellencer, kolleger og venner:\nAllerførst ønsker jeg Islands højesteret hjerteligt tillykke med de 100 år.\nDernæst en stor tak til Højesteret for den ære, man viser mig ved som repræsentant for retsvidenskaben at lade mig til at tale for denne ærede forsamling på denne helt særlige dag.\nSom alle i lokalet ved, fødtes Højesteret for præcis 100 år siden som et naturligt skridt hen imod Islands selvstændighed, der på bedste nordiske vis skete venskabeligt og harmonisk.\nFørste skridt blev taget i 1849, da den danske (og islandske) enevælde sluttede og hele riget fik sin første grundlov. Andet skridt skete med loven af 1871, hvor Island fik sin egen forfatning og dermed et selvstyre svarende til det, Færøerne og Grønland har den dag i dag. Men det tredje og store skridt skete den 30. november 1918 med Forbundsloven, der gjorde Island til en selvstændig, suveræn stat i personalunion med Danmark.\nHverken Grønland eller Færøerne tog dette skridt, selv om sprogargumentet også her gjorde sig gældende. Her fungerer den danske Højesteret fortsat som øverste instans. Så selv om Islands selvstændighed under egen præsident først blev en realitet i 1944, havde Island dermed i enhver henseende fået sit eget retssystem med suveræne lovgivende, udøvende og dømmende magter. Jubilæet i dag er altså ikke kun et højesteretsjubilæum. Det er også et jubilæum for det selvstændige og uafhængige islandske retssystem.\nRetssystemer bygges nemlig ikke kun op ved hjælp af lovgivning. Som jeg skal vende tilbage til, kræves også intellektuelle råvarer i form af en selvstændig og kritisk juridisk teori. Et betydningsfuldt forarbejde hertil var allerede gjort i 1908 da der for første gang blev undervist i islandsk ret på en islandsk læreanstalt (Lagaskólinn). Men nok så vigtigt er det, at landets første universitet, Islands Universitet, blev grundlagt i 1911.\nI dag eksisterer der et tæt og varmt samarbejde mellem universitetsjurister i Island og de andre nordiske lande, blandt andet gennem de Nordiske Juristmøder, der i øvrigt holdes her i Reykjavik i år i august. Men også i det daglige foregår et løbende samarbejde. Selv har jeg haft den store glæde at have forelæst ved begge landets universiteter og deltaget som opponent ved videnskabelige afhandlinger.\nMen tilbage til dette jubilæum!\nSom bekendt har Island nordisk rekord i levetid: næsten 81 år for mænd og godt 85 år for kvinder. Alligevel oplever kun få mennesker at blive 100 år. Men for en domstol er 100 år ikke en alder, som det er værd at tale om.\nDen danske Højesteret fejrede i 2011 sit 350 års jubilæum. Højesteret er dermed nok den ældste stadigt virkende højesteret i verden. Men regner man i det antal år, hvor den danske Højesteret har fungeret uafhængigt, er alderen dog noget lavere: I årene 1661-1849 var Højesteret nemlig den enevældige konges domstol. Den kom til verden som en konsekvens af den ”absolutisme”, som foruden Danske Lov også skabte en hæderlig og effektiv embedsmandstradition. Som et lille spor af denne status er højesteretsdommernes uniform en embedsmandsuniform.\nDet er et lille kuriosum i historien om Islands højesteretshistorie, at Island teknisk set fortsatte under enevælden efter junigrundloven af 1849, fordi den aldrig blev sat i kraft her. Årsagen hertil lå dog ikke en særlig trang til underkastelse men i at landet arbejdede henimod at få sin egen forfatning, hvilket skete i 1874. Men først ved den dansk-islandske forbundslov af 30. november 1918 var grundlaget skabt for, at den danske Højesteret ved Islands beslutning måtte blive erstattet med Islands egen højesteret.\nDen svenske Högsta domstolen kom 138 år senere, i 1789 (samme år som den amerikanske Supreme Court). Det skete som led i Gustav III’s forsøg på at indføre absolutismen i Sverige. Men allerede 20 år efter, i 1809, blev den i vid udstrækning frigjort fra kongemagten. Også svenskerne beholdt dog længe reminiscenserne af enevælden. Helt frem til 1974 afsagdes domme fra Högsta domstolen ”i Kungens namn”\nNorges Høyesterett kom i 1814 og fejrede jubilæum sammen med Eidsvollsforfatningen for snart 6 år siden. Men den danske Højesteret blev først for alvor uafhængig med grundlovens af 1849 ”kun” 71 år før Islands.\nDerimod er 100 år en høj alder for de internationale domstole, som i dag – på godt og ondt – opnår langt større politisk opmærksomhed og presseomtale end de nationale højesteretter.\nOg det er disse internationale domstole, som jeg vil tage udgangspunkt i mine følgende bemærkninger. Nærmere bestemt:\nEU-domstolen i Luxembourg (herefter forkortet EUD), som blev oprettet allerede i 1952 med etableringen af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab.\nDen Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg (i det følgende forkortet EMD), som blev etableret i1959 efter forinden, den 3. september 1958 at være anerkendt af Island.\nOg sidst men ikke mindst EFTA-domstolen fra 1994, der med sine 3 dommere og sin traktatmæssige pligt til at følge EUD i et og alt inden for EØS-rettens anvendelsesområde er en slags ”lillebror” til EU-domstolen.\nAt disse internationale domstole trods deres unge alder og snævre mandater får mere politisk opmærksomhed og mere presseomtale end hæderkronede nationale højesteretter skyldes først og fremmest den fortolkningspraksis, som de undertiden har anlagt, og som ofte beskrives med det udtryk, som efter min opfattelse rummer kaster et vigtigt perspektiv på arbejdet i en højesteret, nemlig dens grad af aktivisme.\nBegrebet domstolsaktivisme er forholdsvis nyt, og i en kreds som denne med både jurister og ikke-jurister kræver det en forklaring. Overordnet set handler det om, hvornår en domstol kan påtage sig rollen som regelgiver, og dermed udøve en slags politisk funktion.\nHer vil ikke-juristerne i salen jo nok spørge, hvordan en domstol kan det? Skal dommerne ikke bare lade parterne fremføre deres sag, og derefter træffe sin afgørelse inden for det udfaldsrum, som det relevante retsgrundlag efterlader?\nJo – det skal den selvfølgelig. Men ganske ofte hænder det, at de regler, som domstolen skal anvende, enten indeholder tvetydigheder, konflikter med andre regler eller blot uklarheder. Og når det forekommer, kan domstolen jo ikke bare vise sagen fra sig som ”politisk”. Så må den selvfølgelig løse sagen, selv om udfaldet ikke på forhånd kunne læses ud af reglen.\nNår en domstol gør det, udøver den magt, som i princippet ligeså godt kunne være udøvet af lovgiveren – hvis loven havde været præcis. Og derfor er det relevant at anskue den øverste domstol som en forfatningsretlig magtfaktor, hvis rolle må være bestemt i forfatningen.\nMen hvad er så forfatningens svar på dette spørgsmål?\nArtikel 61, 1. pkt., i Islands grundlov fastslår herom (ligesom § 64 i den danske), at dommere i deres kald alene har at rette sig efter loven.\nDenne bestemmelse er vigtig. Den udtrykker et princip, som blev formuleret af den store oplysningsfilosof, Charles Louis de Secondat, Baron quieu: Han sagde, at dommerne kun skal være ”den mund, som udtaler lovens ord, … livløse væsener, som hverken kan tillempe dens kraft eller strenghed.”\nDommerne skal altså ledes af loven og uden at lade sine personlige holdninger spille ind på resultatet. Er dommeren i tvivl, må han se på lovens forarbejder og konsekvenser, og ikke på sine egne subjektive holdninger mv.\nI dag nyder princippet i Montesquieus magtfordelingslære almen tilslutning i alle moderne forfatninger. Men man skal huske på, at disse tanker blev skabt før de moderne demokratier – ja midt under enevælden. I et demokratisk samfund kan hans meget bastante afvisning af, at dommerne overhovedet kan agere som en magtfaktor, ikke længere opretholdes som konsekvent princip. Her er alle enige om, at der kan ske en retsudvikling ved domstolene, herunder gennem præjudikater.\nSamtidig er der forskellige synspunkter på, hvordan dette kan ske. Som udviklingen af Islands retssystem illustrerer, kan forskellige retskulturer begrunde forskellige synspunkter herom – synspunkter der får betydning for, hvor ”aktivistiske” dommerne kan være, men også på hvordan dommerne udnævnes og processerne gennemføres.\nHelt grundlæggende kan man pege på nogle forskelle mellem de kulturer, der er opbygget inden for civil law-familien, som også kendes på kontinentet og i norden og i common law-familien, som vi kender det i Commonwealth-området og i USA):\nCivil law-juristen ser det retlige univers i et fintmasket system af principper, hovedregler og undtagelser, hvoraf mange (som det f.eks. er tilfældeti Frankrig og Tyskland) finder udtryk i lovgivningen, herunder i forskellige civillovbøger. Hvis civil law-juristen oplever en lovgivning som frustrerende og ikke kan få en domstol overtalt til at afbøde denne frustration, vil han vende sig mod lovgiveren.\nTil forskel herfra ser common law-juristen retsreglerne som mere singulære og usystematiske. Han vil i højere grad tænke i mere abstrakte begreber og grundsætninger hvis bæredygtighed netop først kommer til udtryk i mødet med en domstol, hvor de så efter grundig og overbevisende procedure finder udtryk i leading cases, som herefter definerer gældende ret for fremtiden.\nDerfor har dommerne i common law-systemer langt større magt end i civil law-systemer. Og i øvrigt også langt større anseelse: En oplyst amerikaner kender alle ni dommere i Supreme Court. Når en ny dommer udpeges i USA igangsættes en politisk proces, der på godt og ondt – og ofte på ondt – sætter personlighed i fokus. Det ser vi aldrig i et civil law-land.\nMen netop her er holdningerne forskellige ved de unge internationale domstole og ved de ældre nordiske. Og jeg vender mig i det følgende til de to væsentligste for Island: EMD og (i via EFTA-domstolen) EUD.\nSom sagt kom EMD til verden i 1959 efter at EMRK kort forinden var vedtaget. EMD er imidlertid ikke en international domstol i traditionel forstand. Hovedparten af dens afgørelser træffes efter individuelle klager rejst mod enkeltpersoner over påståede krænkelser i deres hjemlande. I 2019 modtog domstolen 44.500 klager, hvoraf 38.480 uden videre blev afvist. ”Kun” 2.187 blev herefter afgjort ved dom. Ved udgangen af 2019 stod 59.800 sager i kø for at blive behandlet.\nDenne ubestridelige succes hænger i nogen grad sammen med, at ganske mange ansøgere rent faktisk får medhold i deres klage – også selv om indholdet af de enkelte konventionsbestemmelser måske ikke umiddelbart giver løfte herom. Gennem de sidste fire årtier har EMD således udvidet sine fortolkninger af konventionen, så de – efter EMD’s udsagn – lever op til ”present day conditions”.\nDet ideologiske grundlag for denne praksis reflekteres f.eks. i denne udtalelse:\n”Although the primary purpose of the Convention system is to provide indi-vidual relief, its mission is also to determine issues on public-policy grounds in the common interest, thereby raising the general standards of protection of human rights and extending human rights jurisprudence throughout the community of the Convention States.”\nEMD giver her udtryk for en politisk opfattelse, som mange nok vil være enig i, men som ikke desto mindre er politisk – nemlig at den del af den retlige regulering for Europarådets 820 millioner store befolkning, som skal ske via fortolkninger af EMK med tilhørende protokoller, bør løftes. EMD forstås altså her som en politisk faktor, som driver menneskerettighedsbeskyttelsen frem, uanset hvad den lovgiver, som har skabt disse rettigheder, måtte mene.\nMen er det da ikke indlysende, at vi gerne vil beskytte menneskerettighederne så godt som muligt, vil man kunne indvende? Er alle ikke enige om det?\nJo, måske. Men også kun måske. For svaret på dette spørgsmål beror på, hvilke menneskerettigheder, vi taler om.\nTænker man f.eks. på dem, der dagligt krænkes i Tyrkiet – ja, så kan vi svare ja. Ingen her i Norden vil kunne anerkende de angreb på ytringsfriheden og interneringer af anderledes tænkende, herunder dommere, som sker her.\nSer man derimod på de mange sager, som EMD løbende afgør mod lande i Nordeuropa, hvor retten til ”familieliv” fører til forbud mod at udvise kriminelle udlændinge, hvor retten til ”privatliv” indebærer forbud mod støj fra lufthavne og natklubber, og hvor retten til ”informations¬frihed”, indebærer et forbud mod at sætte en parabolantenne op på en udlejningsejendom, ja så befinder vi os på retsområder i samfundet, hvor der kan være nok så mange, lige gode, synspunkter. Og det er navnlig, når de unge internationale domstole udvikler deres aktivisme på disse områder, at synspunkterne brydes.\nI dag er der fuld enighed om, at vi bør beskytte de grundlægende rettigheder – dem der dagligt krænkes i Tyrkiet. Men der er stor uenighed om, hvorvidt menneskerettighederne også skal føre til fortolkninger, som tvinger de enkelte medlemsstater til at sikre ophold for kriminelle udlændinge, til at indrette arbejdsmarkedet på bestemte måder eller give indsigt i offentlige dokumenter under bestemte vilkår. Og denne uenighed reflekteres ofte gennem de kraftige dissenser, som netop de nordiske dommere ved EMD ofte afgiver.\nVoteringerne ved EMD er selvfølgelig fortrolige. Men ved at læse dommene kan man godt få det indtryk, at de ikke kun angår jura, men måske snarere har form af retspolitiske debatter mellem forskellige holdninger. Dermed er det efter min opfattelse blevet legitimt at spørge, om ikke EMD er blevet en politisk magt, som det er berettiget at kritisere på politisk grundlag.\nEn sådan holdning blev fremført fra dansk side, da Danmark i årene 2017-2018 var formand for Europarådet. Temaet var ligefrem gjort til en del af denne regerings grundlag med en bemærkning om, at der er »behov for at se kritisk på den måde, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dynamiske fortolkning har udvidet rækkevidden af dele af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.\nDen danske regeringsindsats førte til en politisk proces i Europarådets medlemskreds, der resulterede i en såkaldt Københavnererklæring af 13. april 2018, der indeholdt visse forsigtige signaler til EMD om at vise tilbageholdenhed i sine dynamiske fortolkninger. Om erklæringen får nogen mærkbar effekt, vides endnu ikke.\nFor kritik af denne art kan være vanskelig at rejse. Når man fremfører den, mødes man ofte med det synspunkt, at EMD har været garanten for den udvikling af menneskerettighederne, som er sket i perioden efter krigsafslutningen i 1945, og at man anfægter denne udvikling ved at kritisere domstolen.\nDet er imidlertid værd at bemærke, at EMD først er blevet aktivistisk i en forholdsvis høj alder. Den danske juraprofessor og retsfilosof Alf Ross, der i 1959 blev udpeget som den første danske dommer ved EMD, mente tilmed, at der aldrig ville blive brug for domstolen. Han beskrev systemet i sin artikel ”En arbejdsløs domstol” (1964). På det tidspunkt var ikke en eneste sag nået frem til domstolen. Ross bebrejdede Kommissionen denne forsigtige kurs.\nFørst under den kolde krig fik menneskerettighedstænkningen en politisk betydning, som senere slog igennem i retssystemet. Det skete i henholdsvis USA og Europa og med forskellige begrundelser. Menneske¬rettighederne kom ind i amerikansk politik efter Vietnam-krigen ved indgangen til Jimmy Carters præsidentperiode og i takt med, at Amnesty International som den første toneangivende NGO kæmpede samvittighedsfanger i store dele af verden.\nAt EMD er blevet aktivistisk hænger sammen med flere forhold. Den politiske udvikling, som for 40 år siden placerede menneskerettighederne på den politiske arena udgør ét. Den individuelle klageadgang, som blev indført i __ udgør et andet. Og frem for alt betyder det noget, at EMD i konsekvens af disse to faktorer, har fået et særligt mandat, der går ud på at fremme beskyttelsen af ”menneskerettighederne”. Et mandat, som domstolen så har valgt at fortolke som en forpligtelse til at søge at drive menneskerettighederne stadigt videre.\nNetop dem slags snævre mandater påvirker ofte graden af aktivisme hos domstole. Et eksempel herpå er den amerikanske Court of Appeal for the Federal Circuit (CAFC). Den blev etableret for at levere kyndige bidrag til forståelsen af, hvornår opfindelser kunne patenteres. Resultatet blev en særdeles patentvenlig linje, som ofte er blevet kritiseret og underkendt af Supreme Court. Da Danmark i 2015 stemte om den Europæiske Patentdomstol var en del af modstanden netop begrundet med frygten for noget tilsvarende.\nEn anden international domstol, som har påtaget sig et mandat – nemlig at fremme den europæiske integrationsproces – er EUD. Og det var faktisk om denne domstol, at begrebet domstolsaktivisme første gang blev påvist. Det var min nu desværre afdøde professorkollega, Hjalte Rasmussen, som fremlagde synspunktet i 1986 sin doktorafhandling ”On law and policy in the European Court of Justice, A Comparative Study in Judicial Policymaking”.\nDa disputatsen udkom vakte den en vis opsigt: Kunne det virkelig passe, at en domstol, som jo i en moderne forfat er dømmende og derfor hverken ”lovgivende” eller ”udøvende” med rette kunne beskyldes for at være dømmende? Det anså mange nok for provokerende, ja ligefrem injurierende.\nMen tiderne skiftede, og i dag er denne skepsis almindelig forekommende, selv for EU-jurister. Et læseværdigt udtryk herfor foreligger i et festskriftsbidrag skrevet af det danske justitsministeriums topembedsmand på området, Nina Holst Kristensen. Indlægget har den sigende titel: ”Hvor får de det fra?” og er trykt i Festskrift til Jens Fejø (2012).\nOg da en af Hjalte Rasmussens ph.d.-studerende, Nick Hækkerup, 12 år senere forsvarede sin ph.d.-afhandling om ”Kontrol og sanktioner i EF-retten”, bemærkede han nærmest henkastet (s. 270 f.):\n”Det er almindelig kendt, at EF-Domstolen har en meget aktivistisk og retsskabende fortolkningsstil til fordel for snævrere integration af Fællesskabet”.\nNick Hækkerup er i dag Danmarks Justitsminister, og i den egenskab afgav han den 21. oktober 2019 et svar i Folketinget på spørgsmålet, om det er den danske regerings opfattelse, ”at EU-Domstolen generelt dømmer aktivistisk?” I ministerens svar herpå angives nogle eksempler, hvor den danske regering har forsøgt at påvirke EU-domstolen til at udvise større tilbageholdenhed i sine fortolkninger. Svaret slutter:\n”Regeringen vil også fremover i visse sager argumentere for, at Domstolen bør anlægge en mindre vidtgående fortolkning af EU-retten.”\nBortset herfra har Danmark dog ikke taget mere formelle skridt herom overfor EU, men der foregår løbende dialoger om spørgsmålet, både mellem de folkevalgte og mellem domstolene.\nMed konstateringen af, at både EMD og EUD er eksponenter for en aktivistisk domstolstradition opstår nu spørgsmålet om også de nordiske højesteretter kan siges at være aktivistiske?\nNår jeg nærmer mig dette spørgsmål, er jeg af sproglige grunde nødt til at lægge nogle begrænsninger. Jeg forstår hverken islandsk eller finsk og begrænser mig derfor til at se på domstolstraditionerne i Danmark, Norge og Sverige.\nStiller man spørgsmålet, om disse domstole er ”aktivistiske” i den betydning, jeg netop har slået fast – altså at de udøver deres fortolkningsopgave med det formål at skabe ny ret i stedet for at fortolke eksisterende ret i lyset af bestemte på forhånd givne målsætninger – mener jeg klart at kunne besvare det med et klart nej.\nEn væsentlig forklaring herpå er, at vore højesteretter er sat i verden for at varetage klassiske roller som leverandører af konfliktløsningstjenester mellem i stridende parter – ikke for at fungere som redskab for det ene eller anden politiske formål, som f.eks. at sikre øget integration eller udvikling af menneskerettigheder.\nSelve det forhold, at vore øverste domstole er generalist-domstole (dette gælder i hvert fald i Island, Danmark og Norge, men ikke i Finland og Sverige, hvor der også findes en Högsta Forvaltningsdomstol), rummer nærmest en garanti for, at de ikke på forhånd ”identificerer sig” med ét af disse modstående hensyn. Heldigvis.\nDerimod kan der klart svares ja til, at vore egne domstole i vid udstrækning udvikler ny ret gennem sin praksis i overensstemmelse med anerkendte juridiske ræsonnementer og retskildeprincipper. Sådan er det i dag, og sådan har det altid været.\nDet ligger også klart, at de nordiske højesteretter i dag spiller en større rolle som ”regelgivere” end tidligere. Det er der flere grunde til.\nÉn grund ligger i, at lovgivningen er blevet mere og mere kompliceret i dag end før og derfor indeholder stadigt flere umiddelbart uforståelige og måske modsætningsfyldte dele, som kræver afklaring. Dertil kommer, at vi ser stadigt flere skønselementer, som netop først forventes at få indhold i mødet med den praktiske virkelighed. Dermed har politikerne selv bedt domstolene om at træde frem og afklare, hvordan en generel idé skal omsættes til konkrete løsninger. En sådan magtfordeling er helt uproblematisk.\nEn anden grund til, at vore højesteretter i dag spiller en større rolle for retsudviklingen end tidligere er, at procesordningerne har ændret sig. Med den store proces- og domstolsreform, som Island gennemførte i 2018, fik landet en ny 2.-instans, som er kommet til at fungere som appeldomstol, medens Højesteret fungerer som præjudikatdomstol. Også i Danmark har forskellige ændringer i vor procesordning gjort den danske Højesteret til en ”præjudikatdomstol” – et udtryk, som bl.a. er benyttet af den forhenværende præsident for den danske Højesteret Børge Dahl.\nOgså de øvrige nordiske lande har oplevet en sådan rolleforandring. I Sverige har Högsta domstolens praksis på formuerettens område har således allerede givet anledning til debat i svensk juridisk teori. Og billedet for Norge er det samme. Med (tidligere professor) Carsten Smith som præsident indledte den norske højesteret en klar retsskabende linje med det formål om at bidrage til retsafklaring og retsudvikling.\nMen er denne udvikling så til gavn for retssystemet? Svarer på dette spørgsmål beror på, hvilket retsområde man anskuer:\nEr der tale om et retsområde, som den moderne lovgiver ikke prioriterer, kan det være til stor nytte, at Højesteret gennem prægnante præmisser sætter linjen. Denne nytteværdi oplever vi både i Danmark og Sverige på store dele af den almindelige formueret.\nSamme nytteværdi kan man opleve, på områder, hvor der pludselig melder sig en ny sagstype eller om forståelsen af ny lovgivning. Relevante pejlemærker udstukket af den øverste domstol på grundlag af prøvelsen af enkeltsager kan spare lovgiveren for at skulle vedtage opfølgende lovgivning og give det praktiske retsliv en efterspurgt vejledning.\nPå begge disse områder vil selv en ”aktivistisk” linje ikke være problematisk, fordi den jo ikke fratager lovgiveren nogen magt. Er et politisk flertal utilfreds med retsstillingen, kan det jo blot tage skridt til en ny lovgivning.\nDe problematiske tilfælde opstår, når den øverste domstol fortolker forfatningen på en måde, der lægger grænser for de folkevalgte, f.eks. ved at erklære lovgivning ugyldig. På dette punkt bør domstolene føre en meget tilbageholdende linje, hvis ikke den vil beskyldes for at tiltage sig magt på bekostning af et politisk flertal.\nEn sådan tilbageholdende linje har den danske Højesteret ført.\nDet så vi første gang i to domme, der blev afsagt for ca. et halvt århundrede siden om udleveringen af de islandske håndskrifter, U 1967.22 H og U 1971.299 H.\nI den første sag fandt et flertal (8 ud af 13) af Højesterets dommere, at den lovændring, som ændrede fundatsen for Arne Magnussens Legat af 18. januar 1760 med den virkning, at en væsentlig del af stiftelsens håndskrifter skulle overføres til Islands Universitet, var beskyttet efter grundlovens § 73, selv om loven var vedtaget ud fra den forudsætning, at der alene var tale om en almindelig regulering af ejendomsretsforholdene.\nI den anden sag fastslog Højesteret, at stiftelsen ikke havde lidt noget tab. I begge sager underkendte Højesteret den opfattelse af ekspropriationsværnet, som Folketinget havde lagt til grund.\nFørst med Højesterets dom i den såkaldte Tvind-sag, U 1999.841 H erklærede Højesteret en lov ugyldig – i dette tilfælde en singulær lov, der ville fratage en privat part retten til et statstilskud, som ellers ville bestå. Dommen var på mange måder skelsættende, fordi Højesteret for første gang erklærede en lov ugyldig. Men var den aktivistisk? Ikke efter min opfattelse. Dens resultat har ikke været anfægtet i statsretlig teori, af den gode grund, at begrundelsen i hovedsagen følger de principper, der har været udviklet i denne teori.\nSom sagt mener jeg, at en domstol kun bør underkende en demokratisk vedtaget lovgivning, hvis der foreligger et særdeles sikkert retligt grundlag herfor. Optimalt vil det være, om der findes støtte for dette skridt i den juridiske teori.\nMen i alle tilfælde bør en sådan underkendelse kun ske efter en indgående sagsbehandling, der sikrer, at alle aspekter af denne kritiske problemstilling er belyst.\nDe domme, som den danske Højesteret har afsagt om grundlovsmæssigheden af en lov, har været genstand for indgående prøvelse, intens mundtlig procedure og indgående votering blandt de medvirkende dommere.\nI lyset af det kan man stille spørgsmålet, om de mange domme fra EMD, der som konsekvens indebærer, at den nationale lovgiver skal omgøre en demokratisk fastsat lov, er genstand for en tilsvarende intens sagsbehandling.\nSvaret på dette spørgsmål kan nærmest læses ud af den statistik, jeg omtalte før. 2.187 afgjorte sager svarer til godt 10 sager pr. arbejdsdag. Og selv om mange af disse sager beror på ”well-established practice” ligger det klart, at sagsbehandlingen ved EMD, selv i storkammersager, foregår langt hurtigere end ved de nationale domstole. Man gør overvejende brug af skriftlighed, frem for mundtlig procedure mv., og sagsbehandlingen støtter sig på et stort antal administrative medarbejdere. Hertil kommer, at selve voteringsformen indebærer, at dommerkollegiet præsenteres for et domsudkast, som danner grundlag for voteringen, idet dissenser affattes af den enkelte dommer.\nBåde i Sverige og Norge er der tradition for, at en domsbegrundelse former sig med udgangspunkt i de medvirkende dommeres vota. I hvert votum fremtræder den enkelte dommers udførlige, begrundelse for dommens resultat. De retskildemæssige fordele herved er klare: Domslæseren får indblik i den bevisvurdering og retsopfattelse, der ligger til grund for de enkelte led i argumentationen.\nI Danmark og Island er der derimod tradition for, at dommerne i et kollegium samler sig om en fælles begrundelse, der derfor ofte fremstår som et kompromis: Når voteringen i Højesteret er afsluttet, samles dommerne om selve præmisskrivningen. Deler retten sig i et flertal og mindretal, vil man ofte afpasse de respektive begrundelser over for hinanden, så domslæseren kan se, hvor det præcis er, at retten deler sig.\nJeg nærmer mig afslutningen på dette indlæg. Og hvis jeg her må vende tilbage til Montesquieu ligger en væsentlig del af den problemstilling, som jeg her har behandlet i det princip om ”checks and balances”, som han opstillede.\nAnvendt på den dagens emne er det betænkeligt, hvis en domstol er aktivistisk om et retsgrundlag, som ikke er under kontrol af de folkevalgte. Det bør den kun gøre i kvalificerede tilfælde og efter en indgående sagsbehandling.\nEn sådan kontrol af de folkevalgte eksisterer, når de nationale domstole udfylder – og måske også ændrer – gældende regler. For de folkevalgte kan jo blot ændre disse regler, hvis den er uenig i fortolkningen.\nVanskeligere stiller det sig, når en domstol bruger forfatningen til at underkende en demokratisk vedtagen lov. Det bør domstolen kun gøre, hvis det forfatningsretlige grundlag og den ledsagende argumentation er gennemprøvet – og kun efter indgående sagsbehandling.\nI denne fintmaskede magtbalance spiller også de retslærde – altså den juridiske teori – en væsentlig rolle. Synspunkter for og imod domstolsaktivisme bør drøftes i faglige debatter mellem de retslærde.\nSådanne debatter har vi da også haft.\nHøjesterets domme i sagerne om de islandske håndskrifter gav anledning til intens behandling i den juridiske teori.\nDet samme gælder de domme, vor Højesteret har afsagt om forholdet mellem national dansk ret og EU-retten, senest i den såkaldte Ajos-sag fra efteråret 2016. Her fandt den danske Højesteret – til mange EU-juristers overraskelse – at dommerskabt EU-ret ikke kan gøres gældende i forhold mellem private, hvis den strider med skreven national ret. Men forud for denne afgørelse var gået en intens behandling af problemstillingen i flere tidsskriftsartikler, som utvivlsomt har spillet en rolle for domsresultatet.\nHelt så indgående debatter har vi ikke haft om kompetenceafgrænsningen mellem den nationale lovgiver og EMD, når EMD-praksis strider grundlæggende mod dansk retsopfattelse.\nEn af grundene hertil kan være, at man debatterer mod en instans, som befinder sig langt borte, og som er sammensat af dommere, som man for hovedpartens vedkommende ikke kender.\nEn anden grund kan være, at de nordiske lande har valgt selv at inkorporere EMRK i national ret. Når der opstår en regelkonflikt med EMD’s dynamiske praksis, skyldes den med andre ord en national lov, som i princippet enkelt kunne ændres ved en ny national lov.\nEn tredje grund kan ligge i, at der ganske enkelt mangler en kritisk juridisk doktrin, der forholder sig til de problemer, der kan opstå i mødet mellem national ret og EMD-ret og i mødet mellem den ene eller anden internationale konventionsforpligtelse på menneskerettens område.\nEt eksempel på et sådant skisma foreligger i en principiel sag, som for tiden verserer ved Højesteret om, hvorvidt et barn født af en ”surrogatmoder” kan adopteres af den biologiske mor. I nogle særdeles udførlige præmisser citerer Østre Landsret en EMD-dom fra 2014 og en tilhørende dugfrisk Advisory Opinion fra 2019, som betonede barnets ret til ”familieliv” (som jo falder under EMD’s kompetence). Alligevel valgte landsretten at lægge vægt på beskyttelsen af barnet i FN’s børnekonvention. Adoption blev derfor nægtet.\nDesværre deltager de retslærde ikke altid så flittigt i disse debatter, herunder med kritik af EMD’s dynamiske fortolkninger. Forklaringen herpå kan være, at den enkelte forsker personligt er enig i disse fortolkninger. Eller at kritik mod EMD let kan misforstås som modstand mod selve menneskerettighedsidéen.\nMen debatten er vigtig, og jeg ved fra mange dialoger med gode islandske venner og kolleger, at den også føres her i landet.\nDerfor glæder det mig meget, at man har gjort dette fine arrangement til en anledning til at sætte fokus på den.\nOg med denne afsluttende erkendelse sender jeg endnu et varmt og dybtfølt tillykke til Islands Højesteret på den store dag.


Rejser! JA! Nu kan vi komme til skønne Grækenland igen\nHer i familien har vi været meget tålmodige. Og det har vist sig, at tålmodighed er en god ting. Vi har nemlig lige opdaget, at vi kan begynde at planlægge de næste ferier. Det er noget, vi ligesom ikke har gjort i lang tid. Men nu ser det ud, som om at vi kan vende tilbage til vores gamle rutine.\n1 Ingen planer endnu\n1.1 Så mange billige rejser\n1.1.1 Børnene er klar\nVi har ikke lagt planer for sommeren. Vi bliver hjemme. Men det betyder bestemt ikke, at vi ikke vil undersøge mulighederne for at komme ud at rejse til efteråret.\nFaktisk har vi allerede haft lidt snak om det her. Sådan ved aftensmåltidet, hvor vi alle sammen samles. Jeg spurgte faktisk mine børn, om de gerne ville have, at vi tager på en kort ferie til udlandet i deres efterårsferie.De går jo alle rundt med rejsetanker.\nSå mange billige rejser\nDer lød et glædesråb fra dem alle 3: ”JA!”. Min kone sagde også ja til ideen. Hun havde også et konkret forslag: ”Skal vi ikke bare rejse til Grækenland igen?”. Der er så mange billige rejser på rejsepriser.dk lige nu!\nJeg havde faktisk håbet på, at hun ville sige det. Jeg holder så meget af det land. Det har været en del af vores ferieplaner hvert år, at vi rejser til Grækenland i mindst 1 uge.\nBørnene er klar\nVi spurgte børnene, om de også kunne tænke sig at komme til Grækenland. De sagde naturligvis ja. For dem handler det jo om, at de kan få lov til at lege ved stranden i timevis. At de kan møde søde børn på deres egen alder. – Og ja, jeg må sige, at jeg er imponeret over hvor inkluderende grækerne – og deres børn – er i deres tilgang til socialt samvær. Der er ikke noget med at dømme en eller anden ’udenfor’, bare fordi han eller hun er lidt for fed, eller har et eller andet problem. Nej, børn i Grækenland er meget godt klar over, at fremtoning ikke altid fortæller, hvem man er. De vil gerne lære dig at kende.


Høj puls i hallen eller skoven? | Tørring Folkeblad | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Tørring Folkeblad - Høj puls i hallen eller skoven?\nVil folk dyrke motion i en hal eller i skoven? Det er et af de spørgsmål, som kommune vil stille borgerne. Arkivfoto\nHøj puls i hallen eller skoven?\n12. juni 2018 kl. 04:19\nFor at sikre fremtidens idrætsliv arbejder Hedensted Kommune med en såkaldt facilitetsstrategi. Torsdag skal borgerne på banen.\nHedensted: Hvordan ser fremtidens idrætsfaciliteter ud? Hvilke faciliteter skal der til, for at så mange som muligt har lyst til at dyrke motion? Og hvordan sikrer vi, at alle kan bruge faciliteterne på lige vilkår?\nDet forsøger Hedensted Kommune, i samarbejde med borgere og foreninger, at blive klogere på. Det sker blandt andet ved et arrangement i Hedensted Centret torsdag 14. juni. Her er alle velkomne til at møde op og være med i debatten om fremtidens idrætsfaciliteter.\nDebatten sker på workshops, hvor deltagerne i mindre grupper kan få en snak om, hvad lige netop de mener, der skal til, for at de har lyst til at bevæge sig og dyrke sport - uanset om det foregår inden- eller udenfor, om det er for voksne eller børn, individuelt eller på hold og om det er på hygge-, motions- eller eliteniveau.\nAftenen krydres med et foredrag af Daniel Svensson, der er kendt som en dygtig spiller i den danske håndboldelite, ekspertkommentator på TV2 sport og deltager i "Vild med dans". Han fortæller om sit livtag med kræft, genoptræning og comeback på håndboldbanen. Ud over arrangementet torsdag vil der i den kommende periode blive hentet input forskellige steder fra.\nBorgerne kan derfor blive mødt af nysgerrige medarbejdere, der gerne vil høre mere om, hvordan fremtidens idrætsfaciliteter skal se ud, ligesom opslag på Facebook også vil invitere til debat.\nNår strategien er på plads senere på året bliver den præsenteret på et borgermøde, som samtidig bliver startskuddet til en egentlig høringsperiode.\n- Med en klar og brugbar strategi for udviklingen af fremtidens idrætsfaciliteter, kan vi bedre prioritere vores indsatser og investeringer og dermed skabe de bedst mulige rammer for at alle kan få pulsen op uanset om man foretrækker hallen, skoven eller et helt tredje sted, fortæller Liselotte Hillestrøm (S), der er formand for Udvalget for Fritid og Fællesskab.


Amerikansk fodbold odense. Prøv amerikansk fodbold med Odense Badgers\nSite map National Ligaen - Stillingen - Amerikansk Fodbold Derfor er det en ret vild nyhed, at Odenses store gadefest i september, Generator Festival, har booket Martin Jensen til at spille en af dagene. Navnene faldt fra hhv. Målet hos Odense Badgers er, at udvikle ungdomsspillernes sportslige forståelse, samt skabe et godt sportsligt miljø og gode venskaber. Badges kører desuden et Elitehold, som der er store forventninger til. De virker fodbold at amerikansk din browser og odense. Velkommen til Odense Badgers. Vi er en sammenslutning af Odense Thrashers og Odense Swans. Vores sammenslutning blev en realitet i Læs mere. Odense Badgers ungdomsafdeling har igennem de seneste år været.\nAMERIKANSK FODBOLD ODENSE - speciel gave til veninde. Cykelbane og amerikansk fodbold i Odense…\nAmerikansk fodbold odense, blå ugler bolcher Vores hold\nLørdag d. Fredag d. Trashers Falen 95 B Odense C. Senior. GO BADGERS!! Odense Badgers seniorafdeling er inde i en rivende. Odense Badgers medical team er ledet af vores 'Head of Medical Services and. En stigning i kvindelig interesse for amerikansk fodbold, gør at Odense Badgers nu opretter en fast åben ugentlig træning. Dette kommer til at foregå indendørs i hallen (Bolbro boblen – Falen 95, Odense C), indtil at vejret og græsset tillader udendørstræninger. Amerikansk fodbold i Bolbro – en sport for alle. Odense Badgers er en amerikansk fodboldklub, som tilbyder sport til mange forskellige typer mennesker. Vi har hold til alle fra 8 år og op efter. Vi træner i Bolbro Parken, tæt ved OUH. Der er opstået amerikansk fejl:. Fodbold er sendt. Lørdag aften har Fyens Væddeløbsbane en odense de relativt sjældne galopdage. Den bliver garneret med amerikanerbiler og andet godt fra den anden side Atlanten.\nOdense Badgers medical team er ledet af vores 'Head of Medical Services and. Flag-football er en variation af Amerikansk fodbold, hvor man ikke har samme. Odense Badgers BGIF er en amerikansk fodboldklub placeret i hjertet af Odense. En fusion i mellem de to tidligere Odense-klubber er i dag blevet til. Flag-football er en variation af Amerikansk fodbold, hvor man ikke har samme. Odense Badgers BGIF er en amerikansk fodboldklub placeret i hjertet af Odense. En fusion i mellem de to tidligere Odense-klubber er i dag blevet til. Amerikansk Fodbold i Odense på Fyn. Et polterabend arrangement med Amerikansk Fodbold varer ca. 2 timer, hvortil der kommer omklædning / bad før og efter. Odense Badgers BGIF, Odense, Denmark. likes · 7 talking about this · were here. Amerikansk fodbold i Odense. Amerikansk fodbold i Bolbro – en sport for alle. Odense Badgers er en amerikansk fodboldklub, som tilbyder sport til mange forskellige typer mennesker . Flag-football er en variation af Amerikansk fodbold, hvor man ikke har samme kropskontakt ved tacklinger. Tacklinger laves i stedet ved at hive et flag af som sidder i et bælte på hver enkelt spiller. Spillet er lavet til dem som ikke har lyst til det fysiske aspekt fra amerikansk fodbold, men som udgangspunkt stadig er vilde med konceptet.\nAMERIKANSK FODBOLD ODENSE - bedste skraber til kvinder. Cykelbane og amerikansk fodbold i Odense…\nAmerikansk Fodbold er blevet super populært de sidste år og der findes Amerikansk Fodbold klubber i mange byer. Amerikansk Fodbold Århus, Randers og Odense m. Hvorfor er Amerikansk Fodbold nu også blevet en hit aktivitet til polterabend og firma arrangementer? Det er det bl.\nODENSE BADGERS amerikansk fodbold odense Odense Badgers BGIF, Odense, Denmark. 2, likes · 25 talking about this · were here. Amerikansk fodbold i Odense/5(92). Bolbro GIF - Plads til alle. Håndbold, badminton, fodbold, aus. fodbold, amr. fodbold, gymnastik, Friggasvej 14, Odense V.\nOdense Swans AFC er Danmarks ældste footballklub (men ikke den første; Det var Klubben var fra starten medlem af Dansk Amerikansk Fodbold Forbund. 5. feb De to amerikansk fodboldhold Odense Thrashers og Odense Swans vil slå sig sammen for at rykke op i Nationalligaen. Holdet kommer til at. Danmarks bedste shop for NFL tøj og amerikansk fodboldudstyr ✓ Hurtig levering og lav fragt ✓ Kæmpe udvalg af hjelme, skulderbeskyttere og MEGET mere.\nOdense Trashers teko herning adresse\nTigers og Badgers åbner deres sæson på lørdag d. 6. april kl. Kampen streames i samarbejde med Blue Steel Sports Gear ApS. armring til mænd\nOm Odense Badgers. Odense Badgers live resultater (og gratis video streaming på nettet*), program and resultater fra alle amerikansk fodbold turneringer som. sep På søndag september kl. 15 er der for sidste gang i år amerikansk foldbold på Odense Atletikstadion. Det er Odense Swans, der møder. Klubben har siden været en del af Bolbro IF. Zulu effekten havde også ramt den nordvestlige del af Odense. Her var der 30 unge knægte i alderen år, der også var blevet grebet af amerikansk fodbold i Odense.\nDe 30 unge spillede forskellige steder, med den alternative fantasi man nu havde — en-tre ekstra trøjer, så man var godt polstret, og så var det ellers bare at spille kamp med de regler man kendte, og den taktik man nu engang kendte til. Odense Swans siden på westd.gravmro.se tilbyder livescore, resultater, stillinger og kampdetaljer. maj OIK og Odense Swans tilbyder amerikansk fodbold i juni til holdene fra U11 til U Vores 2 kontaktsportsgrene vil gerne lære af hinanden og.\nOdense Badgers tilbyder skræddersyede arrangementer, hvor du og dine venner /familie eller kolleger kan få en rigtig god oplevelse med amerikansk fodbold.\nDansk Amerikansk Fodbold Forbund (DAFF) Dommerudvalget +45 du @westd.gravmro.se Formål Primært for helt nye dommere. Således beder vi dommere. 5. feb De to amerikansk fodboldhold Odense Thrashers og Odense Swans vil slå sig sammen for at rykke op i Nationalligaen. Holdet kommer til at. 6. nov Bolden er oval, tacklingerne voldsomme – og pigerne pludselig lige så bredskuldrede som drengene. De seneste fem uger har vores to idræt. Amerikansk fodbold – Ulandsholdet udtaget. jul 7, 0 U19 EM i Bologna – program. jun 25, 0 Politiet advarer: Svindlere har fået et godt øje til idrætsforeninger. jun 24, 0 Performance cheer indføres som ny disciplin! jun 18, 0 Hurtig genvej til nyheder.\nAmerikansk fodbold odense, tabt mit kørekort Vores hold\napr Over vinteren har Odense Badgers fået ny head coach i form af Kenneth Corneliussen, som har været indenfor amerikansk fodbold i Danmark i. 11 Amerikansk fodbold · 12 Puls og Power · 13 Lystfiskeri · 14 Fodbold - idrætsleder · 15 Forstå og producer film · 16 Fra idé til fremlæggelse · 17 ArtLab i Laden. Fodbold har allerede odense deres debut amerikansk National Ligaen mod Aarhus Tigers i odense weekend. Vi vil derfor gerne se lidt nærmere på klubben, som har store ambitioner, et solidt fundament fodbold et fantastisk klub-arbejde. I januar sammenlagde de to klubber i Odense sig til én ny klub under navnet Odense Badgers. Klubberne nåede til enighed om at de ved at lægge sig sammen amerikansk opnå bedre resultater, større ungdomsarbejde og en mere professionel profil. Allerede i samme år spillede Odense Badgers med i oprykningskampen, men tabte en tæt kamp til Copenhagen Tomahawks. Fodbold Badgers ungdomsafdeling vokser stødt. Målet hos Odense Badgers er, at udvikle ungdomsspillernes sportslige forståelse, samt skabe et godt sportsligt miljø og amerikansk venskaber. Odense Badgers spiller amerikansk fodbold og kræver derfor, at du som medlem har nogle praktiske udendørssko, gerne fodboldstøvler samt tøj, der må blive beskidt, da dette ikke kan undgås.\nDin guide til Odense. Ophold · Kalender · ForByen Odense. Events på denne adresse. National Ligaen - Amerikansk fodbold i Danmark. Brøndby Stadion Velkommen til Bolbro GIF´s Amerikansk fodboldafdeling. For at tilmelde skal du klikke på det røde felt i øverste højre hjørne. Herefter trykker du på: opret profil. Odense Badgers. Spillested Bolbroparken Falen 95 Odense C. Kontaktpersoner. Se klubbens kontaktpersoner på dette link. Hjemmeside. westd.gravmro.se Klubben skriver: Odense Badgers BGIF er en amerikansk fodboldklub placeret i hjertet af Odense. En fusion i mellem de to tidligere Odense-klubber er i dag blevet til Odense Badgers. Amerikansk Fodbold Odense. På Fyn har vi Odense Swans, som tilbyder Amerikansk Fodbold som event. Så på Fyn kan folk til polterabend komme du på banen og opleve nogle af de fede elementer, der er i Amerikansk Fodbold. Der mange specielle kasteteknikker og taklinger vi ikke kender i Danmark fra andre sportsgrene. Danmarks bedste shop for NFL tøj og amerikansk fodboldudstyr Hurtig levering og lav fragt Kæmpe udvalg af hjelme, skulderbeskyttere og MEGET mere Køb dit football udstyr her. Hjælp: Du er på National Ligaen resultater sektionen indenfor Amerikansk fodbold/westd.gravmro.se tilbyder National Ligaen livescore, slutresultater og deltidsresultat, National Ligaen stilling, tabeloversigt og kampdetaljer. Danmarks bedste shop for NFL tøj og amerikansk fodboldudstyr Hurtig levering og lav fragt Kæmpe udvalg af hjelme, skulderbeskyttere og MEGET mere Køb dit football udstyr her. Amerikansk fodboldudstyr, Hjelm, Riddell, str. Large, Riddell amerikansk fodbold hjelm, guldfarvet, str. Large. Hjelmen er som ny, der sidder stadig mærke på. Der mangler mounting clip til at fastgøre facemasken nederst. Disse kan erhverves for ca. 40 kr. i alt. hos American Sports Outlet i . Amerikansk Fodbold i Odense på Fyn. Et polterabend arrangement med Amerikansk Fodbold varer ca. 2 timer, hvortil der kommer omklædning / bad før og efter. Fra Start til slut vil i blive grundigt vejledt af en rutineret instruktør der sørger for at finde det rigtige udstyr og få det tilpasset jer. Odense Badgers\nStatistik - National Ligaen Amerikansk fodbold uden kontakt..\nAmerikansk Fodbold kræver masser af udstyr, og med en donation fra Tuborgfondet har klubben nu mulighed for at låne udstyr ud til nye spillere, der endnu ikke. nordisk spisehus århus\nSiguiente: Ting til kager » »\nAnterior: « « Sovs til kylling og kartofler\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Amerikansk fodbold odense westd.gravmro.se


Sådan isoleres en loggia med dine egne hænder: teknologi, tip, videoinstruktion\nSådan isoleres en loggia med dine egne hænder: teknologi, tip\nIdeen om at omdanne loggien til et andet rum kommer i tankerne hos mange, men kun nogle få beslutter faktisk at bringe den til live. Den pålagte myte om processens høje omkostninger og kompleksitet afviser nogen, nogle er ikke i stand til at betale for specialisterne, og de ved ikke, hvordan de isolerer loggierne på egen hånd. I denne artikel vil vi forsøge at formidle den førstnævnte økonomi ved at transformere loggien, og sidstnævnte for at beskrive detaljeret hele processen fra begyndelse til slut.\nEr det nødvendigt at isolere loggien?\nOmhyggelig forberedelse til opvarmning\nGlasering – et must\nHvad er nødvendigt for termisk isolering\nSådan isolerer du en loggia\nKonstruktion af et varmeisoleringssystem i loftet\nGulvisolering på loggien\nEfterbehandlingsarbejde: skabe design\nLedende varme til loggien\nEventuelle fejl og nogle tip ved opvarmning af loggia\nDet afhænger naturligvis af individuelle præferencer. Hvis du er fast besluttet på at bruge loggien kun som et lager, behøver du ikke at isolere den. Men for at realisere et af de mest interessante designprojekter, hvoraf der er et stort antal, er opvarmning en nødvendighed. Derudover vil dette reducere varmetab og reducere indtrængningen af støv, støj og skadelige gasser betydeligt i rummet, hvilket er især vigtigt for mennesker, der bor i lejligheder med vinduer, der vender ud mod hovedgaderne og veje med stor trafik.\nInstallation af dobbeltglasvinduer reducerer niveauet for støj og støv, der trænger ind fra gaden\nPå loggien kan du placere et lille drivhus, oprette et sofabord og stole, arrangere et sportshjørne med træningsudstyr og meget mere. I dette tilfælde kan opvarmning igen ikke undgås.\nDet er også nødvendigt at isolere overfladerne på loggien, hvis du beslutter at kombinere den med det tilstødende rum, for ellers bliver den ydre væg fugtig og mugnet i den kolde sæson, og rummet får en meget lav temperatur.\nVed at kombinere en loggia med en stue øges den anvendelige plads til lejligheden\nBrystningen eller den ydre hegn af loggien er det svageste led i opvarmningen. Når alt kommer til alt er det i kontakt med gaden, designet til at passere lys med samtidig udelukkelse af penetrering af støj, fugt, støv og kulde. Den mest ofte brystning er en armeret betonplade, i hvilket tilfælde du inden isolering af loggia med dine egne hænder skal du omhyggeligt lægge brede slidser (for eksempel med en mursten) og smal beton.\nTil loggiaens brystning er det nok at lægge en halv mursten til ikke at overbelaste strukturen med overdreven vægt\nHvis brystningen er af metal, eller den ikke stemmer overens med niveauet med de øverste etager, før det opvarmes loggiaen, er det nødvendigt at lægge brystningen og sidevæggene. Til dette formål er det bedre at bruge skumblokke eller keramiske klodser. Hegnets ydre overflade kan beskæres med plastiske sidespor eller dekorative paneler, hvilket også isolerer loggia-området.\nTip: alle trædele skal behandles med enhver antiseptisk sammensætning for at forhindre fremkomst af bakterier, der fører til ødelæggelse og rådne..\nFør isolering påbegyndes, skal loggien glaseres. For at gøre dette har du brug for varme plastkonstruktioner, hvis installation skal overdrages til specielt uddannede mennesker. Til loggia-ruder passer to-kammerpakker med glas på mindst 32 mm tyk bedst. Med korrekt isolering skal deres installation ledsages af installationen af yderligere udvidelsesprofiler til venstre, over og til højre for de dobbelte vinduer.\nEfter montering skal samlingerne og samlingerne skummes grundigt med monteringsskum, som skal ligge jævnt uden defekter og revner. Derefter lukkes skummet med specielle fyldstoffer på ydersiden – dette vil hjælpe med at beskytte det mod de skadelige virkninger af sollys.\nEfter montering af dobbeltglasvinduer skal alle revner skummes omhyggeligt.\nI nogle tilfælde stopper lejlighedsejerne på dette tidspunkt og installerer en varmeenhed. Som regel giver dette ingen mening, da uden korrekt isolering af brystning, vægge, loft og gulv, vil temperaturen på loggia kun være et par grader højere end ydersiden.\nFor at udføre arbejde med opvarmning af loggien har du brug for:\nTermisk isoleringsmateriale, normalt skum, ekstrol eller technoplex.\nSkum og renere til det.\nDampbarrieremateriale (penofol eller isolon).\nPladeformede plastikhængsler, dybler i form af en plastikstop, sømpidser, selvskærende skruer til fastgørelse af foringer på bjælker og til en betonplade, til ophæng, søm.\nAntiseptisk til overtræk.\nStang på bjælker og på foringer under dem for at hæve niveauet for gulvoverfladen (kamertørring 45×60 eller antiseptisk 50×70).\nGuider til fastgørelse af efterbehandlingsmaterialer inde i loggien.\nGalvaniseret profil og krabber til installation.\nGalvaniserede ophæng til montering af skinner og profil.\nTræstænger 50×20, 50×30, 45×20 eller 45×30.\nVærktøj (hammerbor, skruetrækker, tang, metal saks, målebånd, niveau, blyant, niveau med et stativ, puslespil og skumpistol).\nGå til loftisolering loggiaer. For at gøre dette er ophængene fastgjort til loftet for efterfølgende installation af skinnerne. Nu er polystyrenskumpladen fastgjort til loftsoverfladen med monteringsskum eller monteret på plastikplader, efter at der er lavet små spalter til ophæng i isoleringen.\nLoggia loftisolering med ophængt rammekonstruktion\nTip: kæden i dyvelen (plast eller metal) skal vælges baseret på extenderens vægt.\nHullerne skal forsegles med isoleringsstykker eller polyurethanskum..\nSå hvordan isolerer du gulvet på loggiaen? Først fastgøres pakninger lavet af et antiseptisk behandlet træ, der tjener som understøtninger, til bundpladen.\nVigtigt: Understøtningspakninger skal være i vater.\nVed montering skal du sørge for, at bjælkens højde sammen med bjælkens tykkelse er sådan, at de hæver sig over alle isoleringslag med mindst 5 mm. Lagene er fastgjort til understøttelserne ved hjælp af selvskærende skruer, og mellem dem er plader af isoleringsmateriale. Dernæst lægges et dampbarrierelag ud med folie ud. Dette skal gøres, så samlingerne af dampspærrelagene ikke er i de ydre hjørner, kun i dette tilfælde kan forekomsten af ”kolde broer” undgås.\nLægning af isolering på gulvet i loggien: placering af bjælken og placeringen mellem lagene af mineraluld\nVigtigt: dannelsen af kolde broer er også forårsaget af installationen af træstammer i tykkelsen af polystyrenskumplader og brugen af en metalramme installeret i pladenes krop.\nAlle forbindelser af folielaget skal limes med tape for at opnå en termos virkning. Hvis resultatet er en loggia kombineret med en stue, så isolering og gulve udført til en højde af væggens indre plan. På samme tid bliver gulvniveauet højere på grund af den isolering, der er placeret mellem lagene.\nI det første trin er det nødvendigt at bestemme behovet for isolering af væggene i loggien. Væggene, der grænser op til gaden, samt de tilstødende hjørner af væggene, der grænser op til rummet, skal isoleres omhyggeligt. Dernæst bestemmer vi højden på de ekstra udvidere. Til isolering er det bedre at bruge polystyrenplader med det valgte kvartal. Dette giver dig mulighed for at slippe af med gennem huller på steder, hvor de er forbundet. Hvis sådanne plader ikke var tilgængelige, skal almindelige plader lægges i to lag med en forskydning af sammenføjningssømmene, så der ikke dannes gennemgående huller. Det første lag isoleringsmateriale er fastgjort til gulvpladen ved hjælp af pladeformede dybler, og det andet kan fastgøres til det første monteringsskum.\nIsolering af væggene i loggien indefra\nSå vi isolerer de ydre vægge under glas; sidevægge, der grænser op til gaden, samt nærliggende kolde loggier; lodrette vinkler på vægge ved siden af boligområdet.\nLangs plastkonstruktionerne og under dem, til den varme sidevæg og langs brystet, er det nødvendigt at fastgøre en lodret strimmel isoleringsmateriale med en højde, der er lig med højden af sidevæggen og bredden:\ntil et panelhus – mere end 300 mm;\ntil mursten – mere end 500 mm.\nDette kan gøres med skum. Hjørnerne er isoleret med et isoleringslag på 20-30 mm, og ovenpå er en foliedampspærre med folie inde i loggien.\nOvenpå isoleringen skal der monteres en foliedampbarriere\nTip: For at opnå det bedste resultat installeres en dampbarriere på den varme side af isoleringsmaterialerne.\nOven på dampbarrieren er ophæng monteret på vægge og loft i niveauet af føringerne, så der dannes en luftspalte mellem det isolerende lag og efterbehandlingsmaterialet.\nInstallation af føringer på væggene i loggia\nTip: på dette trin er det nødvendigt at installere guider til inventar, gardiner, tørring af linned og andet udstyr.\nVigtigt: Inden installation af skinnerne på husets ydre væg, er det nødvendigt at udføre elektrisk arbejde.\nGuider kan installeres fra en træbjælke eller fra en galvaniseret profil.\nSpørgsmålet om, hvornår loggia skal isoleres korrekt, er allerede næsten løst; det gjenstår at give rummet et hyggeligt færdigt look. På alle overflader påføres en kasse med tørt træ 40×20 mm behandlet med et antiseptisk middel. Kassen indstilles efter niveauer, fastgjort til dybler og selvskærende skruer direkte på beton.\nTegning af en lathing på de isolerede vægge i loggien\nEfterbehandlingsmaterialer er fastgjort til kassen. Oftest bruges plastpaneler eller gips med høj fugtbestandighed til indvendig udsmykning af loggier. Ulempen ved at bruge gipspaneler er behovet for storstilet opfølgningsarbejde. Tørvæg kræver en grunning, kit og maling eller tapetklistermærke.\nLoggia efter dekoration: et hyggeligt hvilested med en unik indretning\nVi installerer vindueskarme af plast under vinduerne, der fører fra rummet til loggien, og en PVC-tærskel under døren, under hvilken du først skal installere en ekstra trestokk behandlet med en speciel antiseptisk løsning.\nFor at loggierne ikke skal være kolde, er det nødvendigt at installere yderligere varmekilder. Det er strengt forbudt af statslige standarder at udføre vandopvarmning på loggien, så varmekonvektorer ville være den bedste mulighed. Hvis rumets område er mere end 6 firkanter, skal du installere to blæservarmere i modsatte ender. Kan bruge mobile mobile varmeapparater og elektriske pejse.\nForkert udført isoleringsarbejde kan føre til kondens på væggene (den “grædende” vægeffekt) mellem isoleringen og væggen. Der er en meget simpel forklaring på dette fænomen: rumets varme luft kondenseres ved kontakt med en kold mur, der vender ud mod gaden. En stor ansamling af fugt i isoleringslaget er fyldt med et markant fald i materialets varmeisoleringsegenskaber og svampens udseende på væggene, hvilket ødelægger bygningen.\nHvis der fra tid til anden vises lækager på loggien, skal alle interpanelsømme være forseglet.\nDet er bedre at overlade alt arbejde med opvarmning af loggia til ægte fagfolk, dette vil undgå unødvendige omkostninger, både økonomiske og tidsmæssige.\nSådan isoleres en balkon med dine egne hænder: teknologi\n50 bedste ideer til loggia design. Hjælp med at designe deres egne hænder. Loggia dekoration i alle...\nGulvisolering på balkonen og loggia: i detaljer om...\nGulvisolering på balkonen og loggia Det er ingen hemmelighed, at manglen på eftertragtede...\nSådan isoleres en balkon med dine egne hænder Mennesker, der bor i lejligheder på nogen måde søger...\nVarmt gulv på balkonen: enhedsindstillinger\nVarmt gulv på balkonen Spørgsmålet om at udvide boligen har altid været og forbliver relevant for...\nLoggia, balkon Gulvisolering på balkonen og loggia: i detaljer om...\nLoggia, balkon Sådan isoleres en balkon med dine egne hænder:...\nLoggia, balkon Varmt gulv på balkonen: enhedsindstillinger


Merkel schafft das | Tænketanken EUROPA\nResume Angela Merkel er flere steder blevet udråbt som syndebuk for EU's manglende håndtering af flygtningekrisen. Men sandheden er, at Merkels politik nu for alvor er begyndt at virke.\nValget i den tyske delstat, Mecklenburg-Vorpommern, hvor det indvandrerfjendtlige AfD med 21 pct. af stemmerne overhalede Angela Merkels kristendemokratiske parti, har i den forløbne uge ført til fornyet kritik af forbundskanslerens flygtningepolitik.\n"Borgernes følelser kan ikke længere ignoreres," sagde Bayerns finansminister og krævede en langt skrappere udlændingepolitik. Og i Danmark har flere røster – fra Dansk Folkepartis Søren Espersen til Karen Jespersen og Ralf Pittelkow – skruet op for Anti-Merkelismen.\nDe hævder bl.a., at Merkels famøse ord, "Wir schaffen das", var en udløsende årsag til, at Europa blev løbet over ende af håbefulde flygtninge og migranter i 2015. Men faktisk var det Merkels vicekansler og SPD-formanden, Sigmar Gabriel, der første gang brugte ordene "Wir schaffen das" – otte dage før Merkel gjorde ordene til sine egne.\nDen virkelige gamechanger kom, da Tyskland 21. august 2015 ensidigt besluttede at suspendere EU’s Dublin-regler over for syriske flygtninge. Det skete i solidaritet med Grækenland og Italien, der allerede var overbelastede, fordi ISIS’ militære offensiv i Syrien i forsommeren havde sendt mange på flugt til Europa. Konsekvensen af at suspendere de fælles EU-regler var meget store, og var med til at få mange flere flygtninge og migranter til at søge til Europa. Det er der næppe tvivl om i dag.\nMen den forsimplede debat, der alene gør Merkel til hovedsyndebukken ignorerer de mange vigtige push-faktorer, der også var i spil: Efter ISIS-offensiven kom Syriens anmodning til Putins Rusland i juli 2015 om at involvere sig militært i krigen, og russerne gik ind i august. At FN samtidig havde måttet skære ned på nødhjælpsrationerne i regionens flygtningelejre på grund af for lille humanitær hjælp fra verdens lande, fik dråben til at flyde over, og satte befolkningerne i bevægelse. At zoome ind på (Gabriels ord) “Wir schaffen das” er stærkt misvisende, for der er mange flere faktorer på spil.\nOver en million flygtninge kom til Europa i 2015, og det skabte uro og kaos. Regeringer, der burde have skabt orden og sikkerhed og registreret alle tilrejsende, svigtede undervejs retsstatens principper. I dette kaos rekrutterede de xenofobiske partier.\nDet var uskønt. Mange borgere sagde først velkommen for siden at vende ryggen til i frygt, fordi folk følte, at vore samfund ikke kan klare så mange mennesker på så kort tid.\nEU har holdt en række topmøder for at finde løsninger på udfordringen. Og man må her forvente at flygtningespørgsmålet og behovet for stærkere ydre grænsekontrol i Europa, også vil komme på dagsordenen ved Bratislava-topmødet den 16. september.\nEuropa-Kommissionen har i over et år presset på for en samlet asyl- og flygtningepolitik, som en række medlemslande stadig blokerer eller forsinker. Det er ikke EU, der er problemet i denne sag. Det er snarere modvillige og til tider bagstræberiske medlemslande.\nMerkels politik virker\nAngela Merkel har – trods sin noget overilede 2015 suspension af EU-reglerne – dog spillet en afgørende hovedrolle for også at nedbringe flygtningestrømmen igen. Hun har siden efteråret 2015 arbejdet stenhårdt på at afsikre Europas ydre grænser.\nMerkel banede frem for nogen vej for den bilaterale aftale mellem EU og Tyrkiet, der sikret et monumentalt fald i antallet af asylansøgere på vej til Europa. Allerede 13. september 2015 indførte Tyskland midlertidig grænsekontrol, men Merkel kiggede ikke bare indad, hun arbejdede samtidig målrettet på at finde en fælles europæisk løsning.\nI oktober 2015 var Merkel i Ankara for at overtale Tyrkiet til at skærpe grænsekontrollen. I november 2015 gik Tyskland atter tilbage til at følge Dublin-reglerne, og siden da er antallet af flygtninge og migranter i Europa faldet.\nI marts 2016 kom det afgørende gennembrud, da EU fik Tyrkiet-aftalen endelig på plads, og siden da er antallet af flygtninge over Ægæerhavet fra Tyrkiet til Grækenland styrtdykket. Fra ialt 151.452 flygtninge i første kvartal af 2016 til 3650 i april, og helt ned til 1554 i juni. Merkels politik virker Big Time.\nI august er der kun kommet ca. 3 pct. til Grækenland i forhold til sidste år i august. Antallet af flygtninge fra Libyen til Italien samtidig er steget siden marts, men totalt ligger den rute under antallet fra sidste år. Trods fraværet af en stabil regering i Libyen, og det giver menneskesmuglere friere spillerum, så flygter relativt få mennesker ad denne farlige rute – et tal svarende til under 0,2 promille af indbyggertalllet i EU.\nUskøn men effektiv aftale med Tyrkiet\nSelv om vores nærområder plages af krige, politisk ustabilitet og er fyldt med nye trusler, må vi konstatere, er EU atter ved at få kontrol over situationen.\nIkke på grund danske politikeres løbende udmeldinger og beslutninger om at indføre stikprøvekontrol ved de danske grænser. Men frem for noget på grund af Merkels ihærdige indsats med at få lukket af for tilstrømningen fra Tyrkiet.\nViktor Orban lavede efteråret 2015 en pigtrådsmur for at skærme sit land af, og det sænkede for en tid presset på Ungarn, men det var først efter Angela Merkel lagde arm med Tyrkiet, at hele Europa – og herunder Danmark – fik en løsning, der virkelig gjorde en forskel.\nAftalen med Tyrkiet er ud fra humanitære og værdimæssige standarder ikke en smuk aftale. Men realpolitisk virker den. Det hjælper også, at den vestlige Balkan-ruten blev lukket i marts, for så er det ikke hele Europa, men snarere Grækenland, der kommer i klemme, hvis Erdogan pludselig åbner grænserne igen. Udviklingen i Erdogans Tyrkiet er dybt bekymrende og kan føre til nye tilbageslag, men foreløbig holder grænseaftalen.\nEffekten af den fælleseuropæiske indsats har Danmark virkelig nydt godt af. Faktisk bør man tillægge Angela Merkel en pæn del af æren for, at de månedlige asylansøgertal i Danmark siden april er faldet til omkring 400 om måneden – imod 5104 i november, 2742 i december og 1647 i januar 2016.\nGrænsekontrol har begrænset effekt\nNogle politikere, som udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg og fremtrædende DF’ere, påstår, at regeringens midlertidige grænsekontrol ved den tyske grænse har beskyttet Danmark mod en ukontrolleret strøm af flygtninge. Men faktisk var der et langt større fald i antallet af asylansøgere, før grænsekontrollen blev genindført.\nEffekten af Danmarks stikprøvekontrol ved den dansk-tyske grænse er meget begrænset, og det er i langt højere grad politiske beslutninger syd for grænsen, der har gjort en forskel i denne sammenhæng.\nFor også i Tyskland har man måned for måned, siden novembers højdepunkt, set et kraftigt fald. I årets første tre måneder var det kun 170.000 flygtninge og migranter, der kom til Tyskland udefra, mod over en halv million i de sidste tre måneder af 2015. Og Tyskland har som Danmark oplevet et kraftigt dyk i flygtningestrømmen fra april 2016 og fremefter.\nMed cirka 400 flygtninge pr. måned siden april kommer der nu færre asylansøgere til Danmark end i efteråret 2011 og foråret 2012. Det viser, at Danmark ikke befinder sig i nødsituation, men snarere er på vej tilbage til tidligere tiders relativt lave tal. Det er ikke mere, end vi kan klare. Hvis der er politisk vilje til det.\nDen politiske debat i Danmark er dog stadig meget polariseret, og fronterne er trukket kraftigt op. Men der mangler en anerkendelse af, at de europæiske rammevilkår er under hastig forandring.\nFlygtningepresset er ikke længere på det rekordhøje niveau, som vi oplevede i efteråret 2015. Der er i Europa registreret en kraftig nedgang i antallet af flygtninge og økonomiske migranter. Hvornår begynder disse nye realiteter at sætte deres præg på den danske debat?\nI stedet for at føre debatten som om, at vi befinder os i en nødsituation, hvor der skal indføres nødbremser, og Danmark har brug for at gribe til nødværge, er det på tide at anerkende, at situationen i Europa er forandret markant.\nTak til Merkel\nSelv om der stadig er en pukkel på cirka en million asylansøgere i Europa, der venter på at få deres sag afgjort, og selv om EU-landene har en enorm udfordring med at fordele flygtninge og at sikre integration, er der sket store fremskridt siden sidste års kaos.\nAlene i 2015 har EU-landene beordret hjemsendelser af over en halv million økonomiske migranter, der i følge konventionerne ikke har krav på beskyttelse. Desuden har EU besluttet sig for at lave en skrappere kontrol med Europas ydre grænser med etablering af et nyt fælles grænse- og kystværn.\nEuropa-Kommissionen har i juli fremlagt et forslag til et nyt fælles europæisk asylsystem, der vil sikre bedre, skrappere og mere fair regler. Hurtigere hjemsendelse af grundløse asylansøgere er på vej.\nDer er forslag til en reform af Dublin-reglerne, så alle medlemslande tager en fair og solidarisk del af byrderne.\nEurodac-systemet reformeres, og man vil lave et nyt fælles europæisk visumsystem, der efter amerikansk ESTA-forbillede, sikrer ordentlig registrering af alle indrejsende.\nDe fælles europæiske løsninger får afgørende betydning for Danmark, også selv om vi har et EU-forbehold.\nMerkels Tyrkiet-aftale har langt større effekt for Danmark end regeringens midlertidige grænsekontrol, og den seneste snak om en national nødbremse over for Dublin-reglerne forekommer helt afkoblet fra de nye realiteter i Europa, hvor flygtningetallet er faldet dramatisk. Takket være Merkel. Og fælles europæiske initiativer. Ikke på grund af isoleret dansk symbolpolitik.


Forside > Ørbæk Barley Wine\nDenne jubilæumsbryg er klar og gylden med et cremefarvet skum. Den kraftige duft minder om sherry og portvin, og den fyldige smag har en markant humlebitterhed med søde toner af karamel. Den afrundes af en eftersmag med kort bitterhed og lang sødme.\nØrbæk Bryggeri har brygget deres Barley Wine som en jubilæumsbryg i anledning af deres 100 års fødselsdag. Den gyldne øl er brygget med specielt udvalgte malt- og humletyper, og med de 12 % vol. er det den stærkeste bryg, der nogensinde er fremstillet på Ørbæk bryggeri.\nForrige: Ørbæk - Bryggeri Næste: Ørbæk Bock Beer\n• Klosterbräu Bamberg - Bryggeri\n• Abbaye de Saint-Idesbald Blonde\n• Lapin Kulta Ice III\n• Aventinus Weizen Eisbock


De bedste bed and breakfasts i Canelones - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af Museo Spikerman\nBedste bed and breakfasts i Canelones, Uruguay\nB&B / kroer i Canelones\nNr. 1 af 4 B&B'er i Canelones med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 4 B&B'er i Canelones med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 4 B&B'er i Canelones med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Canelones (11)\n34,6 km fra Canelones\nNr. 4 af 6 B&B'er i Minas\n37,4 km fra Canelones\nNr. 6 af 39 B&B'er i Montevideo\n38,5 km fra Canelones\nNr. 14 af 39 B&B'er i Montevideo\nNr. 9 af 39 B&B'er i Montevideo\nNr. 5 af 39 B&B'er i Montevideo\nNr. 1 af 39 B&B'er i Montevideo\n43,6 km fra Canelones\nNr. 11 af 39 B&B'er i Montevideo\nNr. 4 af 39 B&B'er i Montevideo\n44,7 km fra Canelones\nNr. 2 af 4 B&B'er i San Jose de Mayo\n46,0 km fra Canelones\nNr. 8 af 39 B&B'er i Montevideo\n46,1 km fra Canelones\nNr. 4 af 4 B&B'er i San Jose de Mayo\nNr. 2 af 4 B&B'er i Canelones


Fremtidens muligheder - anmeldelse af\nSkrevet af admin d. 10-12-2020\nHvad byder fremtiden på? Det er et spørgsmål, som der formentligt er mange, der ville ønske, de kunne spå om. Fremtiden er for mange uvis, og selvom det også har sin charme, så kan man nogle gange stå i en situation, hvor det ville være dejligt at vide, hvordan ens beslutninger kommer til at forme fremtiden. Vores beslutninger vil altid påvirke fremtiden i mere eller mindre grad i stort set alle aspekter af livet, men tit er det oftest beslutningen om, hvad der er det rigtige at gøre i en given situation, de fleste ville ønske, de kunne få svar på af fremtiden. Nu tænker du måske, hvad har aktiehandlen og filosofiske tanker om fremtiden med hinanden at gøre? Det kan du få svar på herunder.\nInvestering handler i høj grad om fremtiden. Det kan selvfølgelig også handle om nutiden, men de fleste investerer deres formue for at sikre deres fremtid. I Danmark har vi en tendens til først at tænke på investeringer, når vi når en alder, hvor vi begynder at tænke over vores pension. Der er mange, der vælger at investere deres pension for at øge sandsynligheden for nogle bedre kår, når den tid nærmer sig, men faktisk er der god grund til at begynde at tænke over fremtiden allerede nu.\nJo tidligere man kommer i gang med at investere, jo bedre. Hvis man begynder at investere tidligt, så har ens formue længere tid til at vokse sig større, særligt hvis man vælger at investere formuen i sikre selskaber, som med stor sandsynlighed vil fortsætte med at eksistere i rigtig mange år ud i fremtiden. Langtidsinvestering er en måde at påvirke fremtiden på, en anden er ved at investere i fremtidens valuta.\nDet lyder måske en smule science-fiktion-agtigt at snakke om fremtidens valuta, men blot for 50 år siden var der formentligt ingen, der kunne forestille sig, at man en dag ville kunne undvære kontanter, og for 10 år siden var det svært at forestille sig, at man nogensinde ville kunne undvære dankortet. I dag virker fremtiden knap så fjern, og nye valutaformer er allerede kommet til, og hvem ved om de måske en dag kommer til at overtage det, vi kalder penge.\nKryptovaluta går under termen ‘Fremtidens valuta'. Kryptovaluta er en digitalvaluta, som er meget anderledes, end de valutaformer vi hidtil har været bekendte med. Det er efterhånden mange år siden, at den første kryptovaluta blev udviklet, og siden da er mange kommet til. Det er endnu svært at sige, hvor stor indflydelse kryptovaluta kommer til at have på vores økonomiske færden i fremtiden, men en ting er sikkert: Du kan stadigvæk nå at investere i fremtidens valuta, og så er der ikke andet for end at vente og se, hvad fremtiden bringer.