Birgit Filippa Thøgersen\n1 Social- og Sundhedsudvalget Protokol kl. 15:30 Udvalgsværelse 1 Medlemmer Bodil Kornbek Mette Schmidt Olsen Finn Riber Rasmussen Dorthe la Cour Curt Købsted Henrik Brade Johansen Søren P. Rasmussen var fraværende deltog deltog deltog deltog deltog deltog Som suppleant for Søren P Rasmussen deltog Henriette Breum Derudover deltog: Pernille Holmgaard Lone Nygaard Jensen Andreas Schløer Madsen Lene Wedele Henriksen deltog under pkt. 2 Fra pårørenderådet deltog under pkt. 2: Vibeke Rode Møller Hansen Nina Harboe Lillan Albeck Anne-Grethe Andersen Marianne Lindgren Side 1 af 21\n2 Indholdsfortegnelse 1. Tildeling af 18 støtte til foreningen Første Skridt 2. Organisering af demensområdet - foretræde ved pårørende til demente 3. Støjafskærmning mellem Slotsvænget og Asylgade 4. Politisk bestilte effektiviseringsanalyser. Social- og Sundhedsudvalgets område 5. Oplæg til styrket hygiejneindsats 6. Godkendelse af forslag til sundhedsaftale Meddelelser til udvalgets medlemmer - januar 2015 Side 2 af 21\n3 Social- og Sundhedsudvalget Sag nr Tildeling af 18 støtte til foreningen Første Skridt Sagsfremstilling Social- og Sundhedsudvalget besluttede den 3. december 2014 at nedsætte forvaltningens indstilling til Foreningen Første Skridts aktivitet Gældsrådgivningen med kr. fra kr. med den begrundelse, at der ikke ydes midler til itudstyr igen i år. Idet udvalget også sidste år gav afslag til foreningens ansøgning om it-udstyr (bilag) forelægges foreningens ansøgning på ny (bilag). Da it-udstyr ligger indenfor kriterierne for 18 støtten, og da udstyret understøtter foreningens frivillige gældsrådgivning, anbefaler forvaltningen, at udvalget bevilger yderligere kr. til foreningen, så de sammenlagt modtager kr.. Til orientering tilbageholder forvaltningen bevillingsbrevet til foreningen til udvalget har taget beslutning om den endelige bevilling. Forvaltningen har orienteret foreningen mundtligt herom. Økonomiske konsekvenser Forvaltningen foreslår, at midlerne finansieres af akutpuljen, som udvalget den 3. december 2014 valgte at opskrive til kr. Beslutningskompetence Social- og Sundhedsudvalget. Indstilling Forvaltningen foreslår, at der bevilges yderligere kr. til Gældsrådgivningen Social- og Sundhedsudvalget den 7. januar 2015 Godkendt. Søren P Rasmussen (V) var fraværende. Istedet deltog Henriette Breum (V). Henrik Brade Johansen (B) var fraværende Bilagsfortegnelse 1. Bevillingsbrev 2014, Første Skridt Side 3 af 21\n4 Social- og Sundhedsudvalget Sag nr Organisering af demensområdet - foretræde ved pårørende til demente Sagsfremstilling Social- og Sundhedsudvalget har igangsat en proces på demensområdet, der skal danne grundlag for en politisk drøftelse og formulering af relevante indsatser på området i forbindelse med en revision af Ældrestrategiens handleplan i foråret I processen indgår dialog med medarbejdere, eksperter, andre kommuner mv. for at skabe skabe inspiration og input til, hvad der er god kommunal service til borgere med demens og deres pårørende. På mødet den 3. december 2014 havde udvalget inviteret 4 medarbejdere fra ældreområdet til at deltage for blandt ande at tilkendegive deres mening om, at plejeboligerne i kommunen er opdelt i henholdsvis somatiske afsnit og demensafsnit. Næste skridt i processen er en dialog med pårørende til demente. Der er derfor inviteret et antal pårørende, der har foretræde for udvalget med henblik på at dele deres oplevelser af og ønsker til den kommunale service til borgere med demens og deres pårørende. Økonomiske konsekvenser Opgaven løses indenfor rammen. Beslutningskompetence Social- og Sundhedsudvalget. Indstilling Forvaltningen foreslår, at udvalget tager foretrædet til efterretning. Social- og Sundhedsudvalget den 7. januar 2015 Taget til efterretning, idet der bliver arbejdet videre med de forskellige forslag og ønsker, herunder et demensforum. Søren P Rasmussen (V) var fraværende. I stedet deltog Henriette Breum (V). Side 5 af 21\n5 Social- og Sundhedsudvalget Sag nr Støjafskærmning mellem Slotsvænget og Asylgade Sagsfremstilling Socialpsykiatrisk Botilbud Slotsvænget er i perioden fra 2011 til 2013 blevet ombygget, fra at huse 40 beboere i små 11 m2 værelser med fælles toilet/bad og med adgang fra indvendigt gangareal, til 32 beboere med selvstændige lejligheder med egen indgang fra det fri og eget toilet/bad samt te-køkken. Denne forbedring har medført, at Slotsvængets beboere siden indflytningen i juni 2013 anvender udearealerne på en mere aktiv måde end tidligere. Naboerne, det vil sige beboere i 8 af de 12 lejligheder i den kommunalt ejede toetagers boligblok Asylgade 9, har klaget til forvaltningen første gang den 6. oktober 2014 og efterfølgende den 19. november 2014 fremsendt underskriftsindsamling som supplement til klagen. Klagen handler om, at beboerne i 3 af boligerne i stueetagen og 5 boliger på 1. sal føler sig generet af gentagen støj fra beboerne på Slotsvænget. Klagen henviser særligt til gener fra en enkelt beboer på Slotsvænget. Derudover har en enkelt beboer i boligblokken fremsendt flere skriftlige klager til forvaltningen og fremsendt en log over hændelser. De nævnte klager er samlet i vedhæftede (bilag). Forvaltningen har i perioden fra oktober til december arbejdet med at undersøge forskellige muligheder for at håndtere problemet, herunder muligheder for at etablere en støjafskærmning mellem den kommunalt ejede boligblok og botilbuddet Slotsvænget. Forvaltningen har i den forbindelse bedt et eksternt ingeniørfirma belyse effekten ved etablering af en støjskærm, beskrevet i notat af 28. oktober 2014 (bilag). Notatet fastslår, at en støjskærm med en højde på 2 m. kun vil have effekt i boligblokkens stueetage og ikke afhjælpe generne for boligblokkens 1. sal. Øger man højden til 3 m. vil der kun opnås en mindre støjreduktion for 1. sal. Slotsvænget og Asylgade er en del af "Bondebyen" og er omfattet af Lokalplan 199 vedtaget i Kommunalbestyrelsen den 20. marts Lokalplanen er generelt restriktiv og beskriver blandt andet krav til, at hegn og beplantning mellem matrikler skal udføres som stakit, hæk eller som fritvoksende hegn med maksimum højde på 1,8 m. jf. hegnslovens bestemmelser. Der skal derfor søges byggetilladelse for etablering af en støjskærm mellem Asylgade 9 og botilbuddet Slotsvænget. Forvaltningen vurderer, at opsætning af en støjskærm kun vil kunne reducere støj Side 6 af 21\n6 for forholdsvis få boliger i stueetagen Asylgade 9, og set i forhold til den estimerede anlægsøkonomi, der vil være forbundet med etableringen, står udbyttet ikke mål hermed. Ydermere kan etablering af et støjværn af denne karakter, med fravigelse af lokalplanens rammer, måske skabe præcedens for andre matrikler, der grænser mod Slotsvænget og i Bondebyen generelt. Forvaltningen anbefaler på ovennævnte grundlag, at der ikke etableres støjværn mellem Slotsvænget og Asylgade 9, men at Slotsvænget forsætter den pædagogiske indsats i forhold til beboernes adfærd på Slotsvænget, og at der arbejdes på at flytte den særligt støjende beboer til et andet lejemål på Slotsvænget, så generne for naboer ad den vej reduceres. Sagen forelægges i Social- og Sundhedsudvalget med henblik på behandling af de forskellige muligheder for håndtering, samt oversendelse til Økonomiudvalget, hvis udvalget ønsker at etablere et støjværn. Sagen skal evt. herefter behandles i Kommunalbestyrelsen, med henblik på evt. omdisponering af anlægsbevilling til Slotsvængets ombygning. Hvis Kommunalbestyrelsen beslutter at få støjværnet bygget, skal Byplanudvalget søges om byggetilladelse. Økonomiske konsekvenser Etablering af et evt. hegn forventes at andrage: NoiStop Green støjvægge kr. Byggetilladelse kr. Rydning af eks. hegn mm kr. I alt ekskl. moms kr. Evt. f i nansiering heraf vil kunne tilvejebringes ved, at byggesagen for ombygning af Slotsvænget og Slotsvængets drift deler udgifterne ligeligt. Beslutningskompetence Sagen forelægges i Social- og Sundhedsudvalget med henblik på behandling af de forskellige muligheder for håndtering, samt oversendelse til Økonomiudvalget, hvis udvalget ønsker at etablere et støjværn. Sagen skal evt. herefter behandles i Kommunalbestyrelsen, med henblik på evt. omdisponering af anlægsbevilling til Slotsvængets ombygning. Hvis Kommunalbestyrelsen beslutter at få støjværnet bygget, skal Byplanudvalget søges om byggetilladelse. Indstilling Forvaltningen foreslår, 1. at støjafskærmningen ikke etableres, da den kun vil kunne afbøde støjgener for boligblokkens stueetage og ikke for boligerne på 1. sal, samt set i lyset af den estimerede anlægsøkonomi. Side 7 af 21\n7 2. at udvalget tager redegørelse for øvrige indsatser til efterretning. Social- og Sundhedsudvalget den 7. januar 2015 Ad. 1 Godkendt Ad. 2 Taget til efterretning Søren P Rasmussen (V) var fraværende. Istedet deltog Henriette Breum (V). Bilagsfortegnelse 1. LUKKET BILAG Notat støjgener- naboer Asysgade 2. JVM ltk botilbud slotsvænget støj Side 8 af 21\n8 Social- og Sundhedsudvalget Sag nr Politisk bestilte effektiviseringsanalyser. Social- og Sundhedsudvalgets område Sagsfremstilling I forbindelse med indfrielse af effektiviseringskravet for 2015 blev det, foruden vedtagelse af en række initiativer for 2015, vedtaget at igangsætte analyser, der kunne bidrage til opfyldelse af effektiviseringskravet for På Social- og Sundhedsudvalgets møde i december blev sagen Effektiviseringsindsats 2016 forelagt. I forlængelse heraf forelægger forvaltningen nu den politisk bestilte "Analyse af weekendbesøg i Sundhedstjenesten (SU5)" (bilag). Analysen viser, at den kommunale sundhedstjeneste tilbyder et tidligt hjemmebesøg allerede på dagen efter fødslen, hvis familien er udskrevet inden for 3 døgn eller der har været tale om en hjemmefødsel. Dette på baggrund af de seneste faglige anbefalinger. I praksis betyder anbefalingen, at der som noget nyt tilbydes besøg på lørdage og nogle søn- og helligdage. Analysen konkluderer, at der ikke er sundhedsfagligt belæg for at skønne, at antallet af genindlæggelser af nyfødte vil stige, hvis sundhedsplejerskerne som tidligere praktiseret afholder besøg på dagen efter fødslen (og dermed typisk på hverdage). Det skyldes, at de fleste genindlæggelser sker pga. behov for lægelig behandling. De kan derfor ikke forebygges ved tidlige barselsbesøg. På den anden side viser analysen også, at ordningen med tidlige barselsbesøg overordnet fungerer godt, og at familierne føler sig trygge ved hurtig kontakt til sundhedsplejersken. Analysen af weekendbesøg i Sundhedstjenesten viser effektiviseringer for 0,1 mio. kr. årligt. Økonomiske konsekvenser Analysen viser effektiviseringer for 0,1 mio. kr. årligt. Beslutningskompetence Social- og Sundhedsudvalget. Indstilling Forvaltningen foreslår, at den sagen vedlagte analyse tages til efterretning og Side 9 af 21\n9 indgår i det samlede sæt af forslag, der fremlægges for udvalget i april Social- og Sundhedsudvalget den 7. januar 2015 Taget til efterretning. Søren P Rasmussen (V) var fraværende. Istedet deltog Henriette Breum (V). Bilagsfortegnelse 1. Analyse af weekendbesøg i Sundheds-tjenesten (SU5) Side 10 af 21\n10 Social- og Sundhedsudvalget Sag nr Oplæg til styrket hygiejneindsats Sagsfremstilling Social- og sundhedsudvalget besluttede på sit møde den 10. september 2014, at forslag om ansættelse af en hygiejnesygeplejerske i kommunen ikke skulle indgå som en del af kommunens ansøgning til regeringens ældremilliard. Udvalget ønskede i stedet et særskilt oplæg om hygiejneområdet på et senere møde. På den baggrund vender forvaltningen nu tilbage med en beskrivelse af hygiejneindsatsen på ældreområdet samt forslag til videre proces, der gælder for alle kommunens fagområder. Ældreområdet er traditionelt godt rustet når det gælder hygiejneopgaverne. I kommunen har ledelsen et overordnet ansvar for at medarbejderne kender og anvender de hygiejniske principper i det daglige arbejde. Det være sig både i forhold til medarbejdernes arbejdsdragt, værnemidler og hygiejniske principper for håndtering af opgaver direkte i forhold til borgerne. Området er reguleret ved en række love og vejledninger, som ledelsen omsætter til direkte instrukser til brug for medarbejderne i plejen. Alle medarbejdere bliver ved ansættelsen introduceret til de hygiejniske principper bl.a. ved at gennemgå Statens Serum Instituts e- learning program om håndhygiejne. På plejehjemmene er der ved alle håndvaske mulighed for at afvaske og afspritte hænderne. I hjemmeplejen får medarbejderne mulighed for at medbringe håndsprit til eget brug. I 2013 gennemførte 35 af kommunens sygeplejersker et grundlæggende kursus i hygiejne for at sikre konkret og ny viden om hygiejniske forhold. I Sundhedsaftalerne er fastsat, at regionen har en forpligtelse til at vejlede kommunerne om hygiejniske forhold. Dette foregå ved at kommunens ledelse er repræsenteret i et hygiejnenetværk omkring Herlev Hospital, hvor ny viden på hygiejneområdet formidles. Desuden yder mikrobiologisk afdeling på Herlev Hospital direkte vejledning i konkrete problemstillinger. Imidlertid er der er gennem de senere år kommet mere bevågenhed på nationalt niveau om hygiejneforhold i bl.a. den kommunale ældrepleje. Borgerne udskrives generelt tidligere og er derfor typisk mere svækkede end før. Det betyder, at kommunerne skal kunne varetage flere opgaver, som tidligere blev varetaget på sygehusene - også i forhold til hygiejne. Samtidig er der en øget forekomst af MRSA (penicillinresistente bakteriestammer), som giver udfordringer for de medarbejdere, der skal varetage plejen og behandlingen i kommunalt regi. Der er derfor behov for at se nærmere på om de eksisterende indsatser i ældreplejen er Side 11 af 21\n11 tilstrækkelige. Den øgede opmærksomhed på hygiejneområdet har mundet ud i, at Sundhedsstyrelsen har udgivet en såkaldt forebyggelsespakke om hygiejne (bilag). Forebyggelsespakken anbefaler, at kommunerne styrker deres hygiejneindsats generelt. Anbefalingerne omfatter således hele den kommunale organisation, da hygiejneudfordringerne ikke kun findes på ældreområdet, men også på kommunens daginstitutioner og skoler, på bosteder for handicappede og psykisk syge, mv. De konkrete anbefalinger handler f.eks. om at sikre, at der i pleje- og omsorgsopgaver altid arbejdes efter Statens Serum Instituts retningslinjer i forhold til svækkede borgere uanset om borgeren bor på institution eller i eget hjem. Det gælder både i forhold til ældre, for tidligt fødte børn, udviklingshæmmede, mv. En anden anbefaling handler f.eks. om at sundhedsplejen skal rådgive om hygiejne og gode fysiske rammer, herunder indeklima, rengøring og udluftning, i daginstitutioner og skoler. Det er eksempler på områder, som skal afdækkes i kommunen. En styrket hygiejneindsats, især i forhold til håndhygiejne, vil kunne nedbringe forekomsten af smitsomme sygdomme til gavn for den enkelte borger. Det er også dokumenteret, at indsatsen vil betyde et betydeligt fald i sygefraværet blandt de ansatte. Det er erfaringen, at organisering af hygiejneområdet i kommunen på tværs af forvaltninger løfter kvaliteten af den daglige generelle hygiejneindsats både hos borgere og medarbejdere i alle kommunens tilbud. Organiseringen bidrager også til, at f.eks. uddannelse af medarbejdere foregår ensartet og kvalificeret. Kommunerne er af KL blevet opfordret til at påbegynde implementeringen af forebyggelsespakken om hygiejne i lighed med de øvrige forebyggelsespakker fra Sundhedsstyrelsen. Her ud over har kommunerne i Region Hovedstaden også forpligtet sig til at ville gennemgå deres eksisterende forebyggelsesindsatser med henblik på at påbegynde implementeringen af forebyggelsespakkerne. Økonomiske konsekvenser Opgaven løses inden for rammen. Beslutningskompetence Social- og Sundhedsudvalget. Indstilling Forvaltningen foreslår, 1. at udvalget tager forvaltningens orientering til efterretning 2. at forvaltningen udarbejder et konkret forslag til implementering af forebyggelsespakken om hygiejne, herunder vurderer eventuelle økonomiske konsekvenser, med henblik på fremlæggelse af sagen på ny i foråret Side 12 af 21\n12 Social- og Sundhedsudvalget den 7. januar 2015 Ad. 1 Taget til efterretning. Ad. 2 Godkendt. Søren P Rasmussen (V) var fraværende. Istedet deltog Henriette Breum (V). Bilagsfortegnelse 1. Hygiejne Side 13 af 21\n13 Social- og Sundhedsudvalget Sag nr Godkendelse af forslag til sundhedsaftale Sagsfremstilling I januar 2015 skal en ny sundhedsaftale mellem Region Hovedstaden og de 29 kommuner i regionen træde i kraft. Sundhedsaftalen definerer rammer for snitflader, samarbejder og udviklingsmål mellem hospitaler, almen praksis og kommuner. Aftalen skal gælde for perioden Aftalen er derfor udsendt til godkendelse i alle kommuner og i regionsrådet. For første gang indgås én sundhedsaftale på tværs af alle kommuner i regionen. Som noget nyt består den af en polisk del og en administrativ del. Den politiske del sætter de overordnede målsætninger, mens den administrative del skal imødekomme målsætningerne. På møde i oktober 2014 fik Social- og Sundhedsudvalget forelagt en orientering om arbejdet. Den politiske del af aftalen med de overordnede mål og indikatorer for målopfyldelse blev godkendt i Sundhedskoordinationsudvalget den 5. september 2014 efter at have været i politisk høring. Sundhedskoordinationsudvalget er det politiske samarbejdsorgan mellem region, kommuner og almen praksis. Efterfølgende har den administrative del af sundhedsaftalen været i høring. Lyngby-Taarbæk Kommune har bidraget med kommentarer til et fælles høringssvar, som blev afgivet på vegne af kommunerne i planområde Midt omkring Herlev og Gentofte hospitaler (bilag). Sundhedskoordinationsudvalget godkendte forslaget til sundhedsaftalens administrative del på sit møde den 25. november Dermed foreligger det endelige forslag til sundhedsaftale, som Sundhedskoordinationsudvalget nu sender til politisk godkendelse i regionsrådet og de enkelte kommunalbestyrelser (bilag). Overordnet er det forvaltningens opfattelse, at forslaget til sundhedsaftale indeholder relevante målsætninger og indsatser på de områder, hvor der er behov for, at kommunerne sammen med regionen og almen praksis kan skabe mere sammenhængende forløb på tværs af sektorer. Dermed følger også, at sundhedsaftalen er meget ambitiøs, og indeholder rigtig mange indsatser. I høringssvaret på den administrative del af aftalen har kommunerne i planområde Midt omkring Herlev og Gentofte hospitaler derfor givet udtryk for, at der er nogle områder, som er mere væsentlige at fokusere på end andre Et væsentligt punkt er, at alle opgaveoverdragelser fra sygehus til kommune skal Side 14 af 21\n14 være aftalt, og at aftalerne skal være gennemsigtige i forhold til økonomi og opgaveomfang. Det gælder såvel somatik, psykiatri og svangreomsorgen i sundhedsplejen. Det er desuden vigtigt med øget fokus på opgaveflytninger indenfor sygehuset med konsekvens for kommunerne. Det kan f.eks. være når sygehusene omlægger til mere ambulant aktivitet eller ønsker at nedbringe anvendelsen af højt specialiserede (og dyre) rehabiliteringstilbud til hjerneskadede, og dermed omlægger serviceniveauet. Det har store konsekvenser for kommunernes opgaveløsning. Et andet væsentligt punkt er at få indgået aftale om delegering af lægefagligt ansvar til kommunale medarbejdere, når de udfører lægelige ordinationer. Det er væsentligt, da mange kommuner, som i Lyngby-Taarbæk Kommune, har etableret en akut sygeplejefunktion. Som noget nyt bliver sundhedsaftalen fulgt op af en implementeringsplan, hvor de enkelte indsatser skal prioriteres tidsmæssigt indenfor aftaleperioden. Det er et rigtig godt værktøj i forhold til at sikre mere forpligtelse og fremdrift i aftaleperioden. Det samlede indtryk af planen er imidlertid også, at rigtig mange indsatser skal igangsættes i Kommunerne i planområde Midt har i sit høringssvar givet udtryk for bekymring i forhold til det arbejdspres, planen vil kunne medføre i 2015 (bilag). Desuden ses der tendens til, at indsatser på børneområdet, herunder svangre- og barselsområdet, udskydes til sidste del af planperioden, hvilket ikke er hensigtsmæssigt. Fx i forhold samarbejdet mellem hospital og kommuner om nyfødte, hvor der er behov for at koordinere indsatsen yderligere for at nedbringe andelen af genindlæggelser. I forhold til organiseringen af implementeringsarbejdet pågår der for øjeblikket drøftelser om, hvorvidt der skal etableres fælles samordningsudvalg for somatik og psykiatri. Samordningsudvalgene er samarbejdsfora mellem hospital, almen praksis og kommuner. I dag er der adskilte samordningsudvalg for somatik og psykiatri. Drøftelserne er ikke tilendebragt, men generelt er holdningen, at det er mest hensigtsmæssigt at opretholde adskillelsen mellem somatik og psykiatri. Det er også forvaltningens opfattelse, at tiden ikke er moden til fælles samordningsudvalg. Udfordringen vil være, at psykiatrien vil have tendens til at blive nedprioriteret i et sådant fælles udvalg. Sideløbende med sundhedsaftaleprocessen er der igangsat et arbejde, som skal munde ud i en ny praksisplan. Praksisplanen definerer rammerne for almen praksis virke. De dele af sundhedsaftalen, som beskriver almen praksis opgaver, skal indarbejdes i den kommende praksisplan, og på den måde vil de praktiserende læger fremadrettet både blive mere forpligtede og opnå større ejerskab til sundhedsaftalen. Side 15 af 21\n15 Økonomiske konsekvenser Der ikke foretaget en samlet vurdering af de økonomiske konsekvenser, som er forbundet med at udvikle og implementere de enkelte indsatser i sundhedsaftalen. Mange indsatser fokuserer på at optimere arbejdsgange og processer, og fastlægge ansvar for hvem der gør hvad på eksisterende samarbejdsområder, hvilket typisk ikke vil kræve store investeringer. Af opgaver som kan være særligt udgiftsdrivende, kan der umiddelbart peges på fx indsatsen om afprøvning og udvikling af nye modeller med fælles drift og tværsektoriel forskningsindsats. Fagligt set er der områder, der vurderes som væsentlige områder. Det er i implementeringsplanerne, at de mange målsætninger skal konkretiseres. I denne proces vil parterne skulle sætte ambitionsniveauet i forhold til den økonomi, der er til rådighed. Sundhedsaftalerne sætter et fagligt ambitionsniveau, men ressourcetrækket blandt kommuner og region først fastsættes med implementeringsplanerne. Beslutningskompetence Kommunalbestyrelsen. Indstilling Forvaltningen foreslår, at kommunalbestyrelsen godkender forslag til sundhedsaftale for perioden Social- og Sundhedsudvalget den 7. januar 2015 Anbefalet, idet udvalget ønsker at der udarbejdes en prioritering blandt de forskellige forslag til indsatser som grundlag for implementeringen i kommunen. Herunder at potentialer og omkostninger for de enkelte indsatser gøres klart. Udvalget ønsker, at indsatser til at styrke sammenhæng mellem hospitaler og kommuner omkring svangreindsatsen prioriteres tidligt i aftaleperioden, så genindlæggelser i højere grad kan undgås. Ligeledes skal delegering og samarbejde omkring lægefagligt ansvar prioriteres i aftaleperioden, så kommunernes sygeplejefaglige indsatser i fx akuttilbud kan styrkes. Søren P Rasmussen (V) var fraværende. Istedet deltog Henriette Breum (V). Bilagsfortegnelse 1. Samlet udkast til SA3 2. Høringssvar adm. sundhedsaftale - midtklyngen Side 16 af 21\n16 Social- og Sundhedsudvalget Sag nr Meddelelser til udvalgets medlemmer - januar 2015 Sagsfremstilling 1. Status for hjerneskade indsatsen Lyngby-Taarbæk Kommune har modtaget en klage fra forældrene til en yngre mand, der grundet en senerhvervet hjerneskade pt. er på genoptræningsophold på Fortunen. Klagen har medført et politisk ønske om en redegørelse for serviceniveauet på området. Meddelelsen var også på udvalgets møde i december. Notat der beskriver indsatsen på området er udsendt (bilag) samt det ydelseskatalog, der gælder for indsatsen (bilag). 2. Digital ansøgning til personlige hjælpemidler Folketinget har vedtaget at gøre det obligatorisk for borgerne at betjene sig selv digitalt på alle egnede serviceområder frem mod Den obligatoriske digitale selvbetjening er beskrevet i en bølgeplan fordelt på fire bølger. Første bølge startede i december Anden bølge kom i december 2013, hvor det bla. er vedtaget, at ansøgning om personlige hjælpemidler skal ske digitalt. Udvalget får til orientering beskrivelse af lovens konsekvenser for borgerne (bilag). 3. Social indeks fra Socialpædagogernes Landsforbund Socialpædagogernes Landsforbund har udarbejdet socialt indeks, hvor de 98 kommuner er placeret i forhold til besvarelserne. Lyngby-Taarbæk Kommune er nr. 83 på indekset. Forvaltningen har lavet notat, der beskriver undersøgelsen og overordnet forholde sig til resultatet (bilag). Selve indekset kan ses på 4. Partnerskab med Socialstyrelsen Forvaltningen har i november 2014 søgt Socialstyrelsen om at være partnerskabskommune i udviklingen af Task Force på handicapområdet. Socialstyrelsen har tilbudt kommunen at være partnerskabskommune. Ansøgningen til Socialstyrelsen er vedlagt (bilag). 5. Opsamling fra møde med medarbejdere om demens På Social- og Sundhedsudvalgets møde i december 2014 havde udvalget drøftelser med fire medarbejdere fra ældreområdet omkring kommunens demensindsats. En kort opsamling fra drøftelsen er vedlagt (bilag). 6. KL temamøder KL afholder i første halvår 2015 en række arrangementer og temamøder på Side 18 af 21\n17 udvalgets område. Udvalget kan på mødet drøfte, hvem der ønsker at deltage i arrangementerne. De er beskrevet nedenfor: 20. januar - KLs sundhedskonference. Læs mere her: januar-2015/ maj - KLs sociale temamøde / 7. Status og proces for opførelse af nye omsorgsboliger på Buddingevej 50 Kommunalbestyrelsen godkendte den 20. november 2014 Lokalplan 251 for omsorgsboliger på Buddingevej 50, hvor mindre justeringer omkring ind- og udkørsel var indarbejdet. Daurehøj Erhvervsbyg A/S vandt totalentreprisen i konkurrenceudbud med tre tilbudsgivere. Forvaltningen indgår i december 2014 kontrakt med Daurehøj Erhvervsbyg A/S og indleder samtidig dialog med samme om tilretning af konkurrenceprojekt/dispositionsforslag. Relevante brugerrepræsentanter inddrages i processen. Fra primo februar 2015 udarbejdes forprojekt og myndighedsprojekt med efterfølgende hovedprojekt frem til byggeriets start i april Forvaltningen forventer, at byggeriet afleveres medio 2016 og forventer indflytning af borgere primo august Informationsmateriale om uhjemlet huslejeopkrævning Udvalget behandlede på møde i november sag om "Tilbagebetaling af uhjemlet huslejeopkrævning på ventepladser". Udvalget besluttede, at der foruden annoncering i landsdækkende og lokale medier skal udsendes brev til relevante borgere. Som meddelt på udvalgsmødet i december udsendes brevet til alle borgere på plejebolig eller plejecenter, da alle borgere på venteplads efterfølgende er flyttet i plejebolig eller plejecenter. Brevudsending og annoncering sker efter jul. Begge er vedlagt (bilag). 9. Ansøgning om familieorienteret alkoholbehandling i 4-K projektet Lyngby-Taarbæk Kommune har sammen med Gentofte, Gladsaxe og Rudersdal Kommuner ansøgt om og fået bevilget midler til at deltage i det to-årige satspuljeprojekt Familieorienteret alkoholbehandling. Der er ansøgt om og bevilget 2,6 mio. kr. for hele perioden. Formålet med 4K-projektet er at styrke de fire kommuners indsats på Side 19 af 21\n18 alkoholområdet. Med et samlet borgergrundlag på er kapaciteten tilstrækkelig til at sikre en stærk organisering og forsyning og robuste tilbud, som med stor tilgængelighed kan tilbyde vore borgere en individuel tilpasset palet af ydelser i alkoholhandlingen. Samarbejdet skal fordre innovation og sikre, at udfordringer og udviklingsperspektiver bliver mødt med et bredere udbud af kompetencer end den enkelte kommune kan stille til rådighed. Der er et stort potentiale i at dele udviklingsomkostninger og udnytte stordriftsfordele, hvilket kan kvalificere alkoholbehandlingen både hvad angår interne og eksterne behandlingstilbud. Der er tillige ydelser, som vurderes væsentlige i alkoholbehandlingen og i opsporing af borgere med alkoholproblemstillinger, som på baggrund af en behandlingsenhed med for lille kapacitet og et mindre befolkningsgrundlag, kun delvist eller slet ikke kan gennemføres. Det tværkommunale netværk skal: Understøtte de eksisterende alkoholstrategier i de respektive kommuner Have særligt fokus på børn i familier med alkoholproblemer Sikre systematisk tidlig opsporing og højere kvalitet i behandlingen Skabe videndeling og kapacitetsopbygning For at understøtte et højt niveau af information og koordination vil der lokalt i Lyngby-Taarbæk Kommune blive nedsat en projektgruppe med medarbejdere fra Center for Social Indsats, Center for Uddannelse og Pædagogik samt Center for Arbejdsmarked. 10. Venteliste til plejeboliger Oversigt over venteliste til plejeboliger blev forelagt Social- og Sundhedsudvalget på udvalgets møde den 3. december Oversigten omfattede antal ventende fra januar 2012 til november Oversigten er nu opdateret med tal fra 2010 og frem til og med december 2014 (bilag vedlagt). 11. Gensidig information om afholdte møder eller arrangementer. Social- og Sundhedsudvalget den 7. januar 2015 Taget til efterretning. Søren P Rasmussen (V) var fraværende. Istedet deltog Henriette Breum (V). Bilagsfortegnelse 1. Orientering til om hjerneskadeområdet 2. Ydelseskatalog hjerneskadeområdet 3. digital ansøgning personlige hjælpemidler 4. Notat socialt indeks 5. Ansøgningsskema - Task Force på håndicapområdet Side 20 af 21\n19 6. Opsamling fra møde med medarbejdere om demensindsats 7. Informationsbrev til beboere på plejehjem i Lyngby 8. Udkast 3 DGO huslejetilbagebetaling 9. Venteliste plejebolig Side 21 af 21\n20 Punkt nr. 1 - Tildeling af 18 støtte til foreningen Første Skridt Bilag 1 - Side -1 af 1 Første Skridt, gældsrådgivning Att: Leone Vedel Elgaard A.F. Beyers vej Vanløse Dato: Ref: JEVE P.nr.: J.nr.: 25 Ansøgning om støtte til frivilligt socialt arbejde 2014 Lyngby-Taarbæk Kommune har i 2014 i alt kr. i puljen til støtte til frivilligt socialt arbejde de såkaldte 18-midler. Kommunen har modtaget 59 ansøgninger til puljen om i alt 1,9 mio. kr. Det vil sige, at der er søgt om dobbelt så mange penge, som der er til fordeling. Det har derfor været nødvendigt at foretage en reduktion i de fleste ansøgninger for at tilgodese så mange af de gode aktiviteter som muligt. Social- og Sundhedsudvalget fordelte den 12. marts 2014 den samlede pulje til støtte til frivilligt socialt arbejde. Udvalget har godkendt alle ansøgninger om overførsel af midler fra regnskabsåret 2013 til Første Skridt, gældsrådgivning ansøgning blev imødekommet med kr. Beløbet vil snarest blive udbetalt til foreningens konto via cvr. nr.: I indstillingen til jeres ansøgning er der lagt vægt på, at det er et nyt lokalt tilbud med en bred samarbejdsflade, der er et supplement til kommunens sociale indsats. Det skal bemærkes, at udvalget ikke ønsker at yde støtte til IT-udstyr. Social- og Sundhedsudvalget besluttede på samme møde at invitere til et dialogmøde om kriterierne for frivilligmidlerne i I vil snarest muligt få en invitation hertil. Bemærk at næste fordelingsrunde først bliver i Fristen vil blive meldt ud på Lyngby-Taarbæk Kommunes hjemmeside: Det er en betingelse for tilskuddet, at I udfylder kommunens regnskabsskabelon og indsender den, når kalenderåret er slut. Den hentes på under menuen: Økonomisk støtte til frivilligt socialt arbejde. Alternativt kan I hente den i Borgerservice på Toftebæksvej 12. Regnskabsskabelonen skal være Center for Sundhed og Kultur i hænde senest den 16. januar Har I eventuelle spørgsmål, så kontakt frivilligkonsulent Jette Vestergaard, Center for Sundhed og Kultur, på telefon: eller Venlig hilsen Bodil Kornbek Formand for Social- og Sundhedsudvalget\n21 Punkt nr. 3 - Støjafskærmning mellem Slotsvænget og Asylgade Bilag 1 - Side -1 af 17\n22 Punkt nr. 3 - Støjafskærmning mellem Slotsvænget og Asylgade Bilag 2 - Side -1 af 5 LYNGBY-TAARBÆK KOMMUNE SOCIALPSYKIATRISK BOTILBUD SLOTSVÆNGET - LYD ADRESSE COWI A/S Parallelvej Kongens Lyngby TLF FAX WWW cowi.dk NOTAT INDHOLD 1 Indledning 1 2 Besigtigelse 1 3 Støjgrænser 3 4 Støjdæmpende foranstaltninger 3 1 Indledning Der er fremkommet klager fra beboere i ejendommen Asylgade 9A-9C over generende støj og tale fra beboerne på Slotsvænget. I den forbindelse har COWI besigtiget området og vurderet mulighederne og effekten af støjreducerende foranstaltninger. 2 Besigtigelse Ejendommen Botilbud Slotsvænget er en 3 fløjet bygning i en etage, placering jf. bilag 1. Længen mod øst mod Asylgade 9A-9C indeholder 6 lejligheder, som har indgang fra østsiden. Flere har indrettet sig med borde og stole på flisearealet ved indgangspartierne. Der er desuden en græsplæne med mulighed for ophold, jf fotos figur 1. PROJEKTNR. A DOKUMENTNR. 1 VERSION 1.0 UDGIVELSESDATO UDARBEJDET KONTROLLERET GODKENDT JVM CLF JVM C:\_data\_LTK omsorgsboliger Buddigevej\_JVM_ltk_botilbud slotsvænget støj.docx\n23 Punkt nr. 3 - Støjafskærmning mellem Slotsvænget og Asylgade Bilag 2 - Side -2 af 5 2/5 SOCIALPSYKIATRISK BOTILBUD SLOTSVÆNGET - LYD Figur 1 Fotos fra Slotsvænget mod Asylgade 9A-9C Ejendommen Asylgade 9A-9C er en boligblok i 2 etager med vinduer og franske altaner mod vest mod Slotsvænget. Der er 12 lejligheder. Der er en græsplæne med mulighed for ophold mod vest, jf. figur 1 og 2. Terrænet ved ejendommen Asylgade 9A-9C ligger 1-1,5 m højere end ved Slotsvænget. Figur 2 Fotos langs ejendommen Asylgade 9A-9C. Slotsvænget til venstre. C:\_data\_LTK omsorgsboliger Buddigevej\_JVM_ltk_botilbud slotsvænget støj.docx\n24 Punkt nr. 3 - Støjafskærmning mellem Slotsvænget og Asylgade Bilag 2 - Side -3 af 5 SOCIALPSYKIATRISK BOTILBUD SLOTSVÆNGET - LYD 3/5 Der forekom ingen støjende adfærd under besigtigelsen. Syd for de to ejendomme ligger en daginstitution, hvorfra der kunne høres barnestemmer. Den primære støj, som eventuelt kan genere naboer, vil være musik og tale fra aktiviteter indendørs eller udendørs. 3 Støjgrænser Der findes ikke støjgrænser for støjende aktiviteter fra private ejendomme. I den sammenhæng betragtes bofællesskaber som private. Såfremt naboer føler sig generede kan der rettes henvendelse til politiet. Med hensyn til daginstitutioner, skoler mv reguleres disse efter 42 i Miljøbeskyttelsesloven. Kommunen kan vurdere om der er støj ud over det sædvanlige og kan hvis det er tilfældet påbyde institutionen at få lavet støjdæmpende foranstaltninger fx støjmure eller lægge flis i stedet for fliser. Det er ikke relevant at lave støjmålinger, da støj fra børns leg ikke kan reproduceres. Formuleringen støj ud over det sædvanlige giver mulighed for fortolkninger. Se i øvrigt Miljøstyrelsens vejledning nr. 3/2003 kap Støjdæmpende foranstaltninger Vi er ikke bekendt med, hvor de støjende aktiviteter stammer fra hos Botilbud Slotsvænget. Det kan være høj musik fra boligen gennem åbenstående døre og vinduer eller støjende adfærd udendørs. Ved høj musik indendørs kan der henstilles, at dette kun foregår med lukkede vinduer og døre. Udendørs støjende aktiviteter hos Botilbud Slotsvænget kan dæmpes med en støjskærm placeret i skel mellem de to ejendomme, jf bilag 1. Dette vil reducere støjen på de udendørs arealer og for den nederste etage af boligblokken Asylgade 9A- 9C. De øverste lejligheder vil dog ikke opleve nogen reduktion af støjen, medmindre der etableres en høj støjskærm. Normal højde ved placering i skel er 2 m over terræn. En højere skærm vil kræve nabosamtykke. Overslagsberegninger viser, at en 2 m afskærmning i skel vil medføre en dæmpning af støjen på Asylgades opholdsareal med 7-8 db lige bag skærmen, ud for vinduer i stueetagen på 4-5 db og ud for vinduer på 1.sal på 0 db. Tilsvarende vil en 3 m skærm i skel medføre en dæmpning af støjen på opholdsarealet på mere end 10 db lige bag skærmen, ud for vinduer i stueetagen på 9-10 db og ud for vinduer på 1.sal på ca. 3 db. Der kan være lidt variation i, hvor meget skærmen støjdæmper, afhængig af hvor støjen genereres. En afskærmning placeret i skel vil således medføre at støjen reduceres hørbart på opholdsarealet og ud for vinduer i stueetagen. Der vil være begrænset effekt ud for vinduer på 1.sal. Såfremt beboerne i Asylgade primært er generet af støj indendørs, kan denne støj reduceres ved at vinduerne ændres til bedre støjreducerende typer. Specielt lydre- C:\_data\_LTK omsorgsboliger Buddigevej\_JVM_ltk_botilbud slotsvænget støj.docx\n25 Punkt nr. 3 - Støjafskærmning mellem Slotsvænget og Asylgade Bilag 2 - Side -4 af 5 4/5 SOCIALPSYKIATRISK BOTILBUD SLOTSVÆNGET - LYD ducerende vinduer vil medføre, at den indendørs støj kan reduceres 5-7 db afhængig af hvilke vinduer der vælges. C:\_data\_LTK omsorgsboliger Buddigevej\_JVM_ltk_botilbud slotsvænget støj.docx\n26 Punkt nr. 3 - Støjafskærmning mellem Slotsvænget og Asylgade Bilag 2 - Side -5 af 5 SOCIALPSYKIATRISK BOTILBUD SLOTSVÆNGET - LYD 5/5 BILAG 1 Oversigtsplan C:\_data\_LTK omsorgsboliger Buddigevej\_JVM_ltk_botilbud slotsvænget støj.docx\n27 Punkt nr. 4 - Politisk bestilte effektiviseringsanalyser. Social- og Sundhedsudvalgets område Bilag 1 - Side -1 af 5 Skrevet af: SOFIN Dato: Analyse af weekendbesøg i Sundhedstjenesten (SU5) Effektiviseringsanalyse Indhold 1 Baggrund og formål Omfang og afgrænsning Analyse Udviklingen i antallet af genindlæggelser Familiernes oplevelser af det tidlige hjemmebesøg Sundhedsplejerskernes oplevelser af det tidlige hjemmebesøg Beregning af de økonomiske udgifter til tidlige hjemmebesøg Opsamling Effektiviseringspotentiale... 4 Center for X Side 1 af 5\n28 Punkt nr. 4 - Politisk bestilte effektiviseringsanalyser. Social- og Sundhedsudvalgets område Bilag 1 - Side -2 af 5 1 Baggrund og formål Sundhedsstyrelsen reviderede d. 1. oktober 2013 sine Anbefalinger for Svangreomsorgen. Ifølge de opdaterede anbefalinger bør den kommunale sundhedstjeneste allerede tilbyde et tidligt hjemmebesøg (barselsbesøg) på dagen efter fødslen, hvis familien er blevet udskrevet inden for 3 døgn efter fødslen og efter hjemmefødsler. Formålet med det tidligere hjemmebesøg er at føre tilsyn med barnets trivsel og dermed indgå genindlæggelser pga. fx væskemangel, ernæringsproblemer, gulsot eller brystbetændelse hos moderen. Ifølge Sundhedsstyrelsens tal er antallet af nyfødte, der genindlægges med diagnosen dårlig trivsel eller fejlernæring og spiseproblemer steget markant fra 2007 til 2011, og denne stigning var en del af grundlaget for de reviderede anbefalinger. I praksis betyder de ændrede anbefalinger, at der som noget nyt skal være et tilbud om besøg på lørdage og nogle søn- og helligdage. Sundhedstjenesten i Lyngby-Taarbæk Kommune fik på den baggrund tildelt 0.1 mio. kr. årligt til at udvide sin service. Nedenfor præsenteres en analyse af, hvorvidt den udvidede indsats står mål med effekten. 2 Omfang og afgrænsning Analysen nedenfor omhandler: - Udviklingen i antallet af genindlæggelser - Familiernes efterspørgsel på og oplevelser af det tidlige hjemmebesøg - Sundhedsplejerskernes oplevelser af det tidlige hjemmebesøg - Beregning af de økonomiske udgifter ved tidligt hjemmebesøg Den udvidede service trådte i kraft 1. januar De data, som analysen baserer sig på, stammer fra perioden fra 1. januar 2014 til 1. september I det følgende er barselsperioden defineret som perioden fra fødslen og en uge frem. 3 Analyse 3.1 Udviklingen i antallet af genindlæggelser Nedenfor fremgår det, hvor mange børn i aldersgruppen 0-1 måned, der er blevet genindlagt i de første 6 måneder, ordningen har fungeret, sammenlignet med samme periode de to foregående år, hvor der blev givet barselsbesøg på dagen. - I 2012 blev 8 % genindlagt - I 2013 blev 7,9 % genindlagt - I 2014 blev 5,8 % genindlagt Tallene fra 2012 til 2014 viser, at aktiviteten svinger lidt fra år til år. Ved en yderligere gennemgang af genindlæggelsesgrunde, viser det sig, at de fleste genindlæggelser sker efter Center for Social Indsats Side 2 af 5\n29 Punkt nr. 4 - Politisk bestilte effektiviseringsanalyser. Social- og Sundhedsudvalgets område Bilag 1 - Side -3 af 5 barselsperioden og mellem 10 dage og 1 mdr. Samme mønster gjorde sig gældende for opgørelsen i De spædbørn, der blev indlagt i barselsperioden, har haft behandlingskrævende gulsot, og der har derfor været lægelig indikation. De genindlæggelser, der sker efter barselsperioden, sker hovedsagelig også grundet sygdom eller indikation for lægelig behandling. En ganske lille del af genindlæggelserne sker også ved fortsat dårlig trivsel, trods et eller flere sundhedsplejerskebesøg, henvisning til læge og derefter indikation for indlæggelser. Nogle ambulante kontroller på barselsgangen er dog registreret som en indlæggelse, hvilket giver en usikkerhed i opgørelsen. Den overordnede konklusion er dog, at genindlæggelserne som oftest skyldes indikation for lægelig behandling, hvilket ikke kan forebygges ved tidlige barselsbesøg. Der er derfor heller ikke sundhedsfaglige belæg for, at genindlæggelser kan forebygges ved at Sundhedstjenestens barselsbesøg ligger på dagen frem for på dagen. 3.2 Familiernes oplevelser af det tidlige hjemmebesøg Familierne, der har modtaget det tidlige hjemmebesøg, giver udtryk for: at de er glade for at få den tidlige og hurtige kontakt til sundhedsplejersken, idet det giver tryghed. Denne tilbagemelding er dog ikke anderledes, end da besøget blev aflagt på dagen. at de føler sig taget ved hånden, og at det giver kontinuitet og sikkerhed fra sygehuset til hjemmet at de mener, at det tidlige barselsbesøg er en god service En række familier har takket nej til det tidlige barselsbesøg. Dette skyldes som regel, at de har haft jordmoderbesøg, at de føler sig trygge nok ved den nye familiesituation, at tidspunktet passer ikke ind i familiens plan, at de har besøg af familiemedlemmer osv. Disse familier udtrykker, at de er glade for telefonsamtalen, hvor de kan få spurgt ind til det, som de kan være i tvivl om, og at det giver tryghed og let adgang at vide, hvem de skal kontakte. 3.3 Sundhedsplejerskernes oplevelser af det tidlige hjemmebesøg Sundhedsplejerskerne oplever: At den tidlige støtte omkring amningen gør, at sundhedsplejersken kommer på forkant, hvor amningen etableres og dermed kan redde nogle amninger og dehydreringer hos spædbørnene. Dette kan dog opnås med afholdelse af tidlige barselsbesøg på dagen. Center for Social Indsats Side 3 af 5\n30 Punkt nr. 4 - Politisk bestilte effektiviseringsanalyser. Social- og Sundhedsudvalgets område Bilag 1 - Side -4 af 5 At en tidlig fast procedure om telefonisk kontakt/vejledning på 3-dagen har kunnet forebygge forhold, hvor barnet kan blive sløvt og dermed spise mindre med risiko for dehydrering. 3.4 Beregning af de økonomiske udgifter til tidlige hjemmebesøg Der er blevet aflagt tidlige hjemmebesøg på 14 af periodens 33 lørdage. På de 14 lørdage, er der aflagt i alt 22 besøg, da der på nogle lørdage har været mere end et besøg. Der er derudover blevet aflagt tidlige hjemmebesøg på 2 af periodens 3 helligdage. På de to helligdage, er der aflagt i alt 4 besøg. Inkl. rådighedstillæg og lørdags-/helligdagsbetaling beløber den samlede udgift til lørdagsog helligdagsbesøg i perioden sig til kr. Hvis der antages samme aktivitet i resten af 2014, udgør den årlige udgift kr., men idet området blev tilført 0,1 mio. kr. ved indførsel af ordningen, medfører en omlægning af det tidlige hjemmebesøg til dagen en effektiviseringsgevinst på 0,1 mio. kr. Det skal bemærkes, at ordningen med besøg på dagen vil betyde, at langt de fleste hjemmebesøg kan tilbydes på hverdage. Der hvor flere lørdage og søn-/helligdage ligger sammen (fx jul og påske), anbefales det at have et vagtberedskab, så tilbuddet om tidlige besøg på dagen kan overholdes. Udgifterne til dette beredskab afholdes som hidtil inden for den eksisterende økonomiske ramme. 4 Opsamling Overordnet set fungerer ordningen med det tidlige barselsbesøg godt, men der er ikke sundhedsfaglige belæg for, at samme effekt ikke kunne opnås ved at gå tilbage til at afholde besøgene på dagen. 4.1 Effektiviseringspotentiale Center for Social Indsats Side 4 af 5\n31 Punkt nr. 4 - Politisk bestilte effektiviseringsanalyser. Social- og Sundhedsudvalgets område Bilag 1 - Side -5 af 5 Økonomi og personalemæssige konsekvenser Økonomiske konsekvenser, kr Besparelse - løn Besparelse - øvrig drift Investeringsomkostninger Indtægter I alt Personalemæssige konsekvenser årsværk Gennemsnitsløn pr. år (1.000 kr.) [årsløn] Beløbene er i 2014-niveau (-=budgetreduktion og reduktion i personale/+=budgetforøgelse og øget personale) Center for Social Indsats Side 5 af 5\n32 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -1 af 31 FOREBYGGELSESPAKKE hygiejne\n33 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -2 af 31 Forebyggelsespakke hygiejne Sundhedsstyrelsen, Udgivelsen kan frit refereres med tydelig kildeangivelse. Sundhedsstyrelsen Axel Heides Gade København S PROJEKTGRuppe: Barbara Hjalsted, overlæge, Sundhedsstyrelsen (Projektleder) Mia Fischerman, afdelingslæge, Sundhedsstyrelsen Katrine Finke, akademisk medarbejder, Sundhedsstyrelsen Niels Sandø, specialkonsulent, Sundhedsstyrelsen Manuskript og faglig redaktion: Asja Kunøe, assisterende læge, Sundhedsstyrelsen Annette Poulsen, sundhedsplejerske, Sundhedsstyrelsen Tove Rønne, overlæge, Sundhedsstyrelsen Redaktionel bearbejdning og gennemskrivning: Lene Halmø Terkelsen, journalist Tak for bidrag fra: Elsebeth Tvenstrup Jensen, overlæge, Statens Serum Institut Jette Holt, hygiejnesygeplejerske, Statens Serum Institut Mette Bill Ladegaard, Sundhedschef, Nyborg Kommune Inge Nandrup-Bus, hygiejnesygeplejerske, Fredensborg Kommune Hans Jørn Kolmos, professor, overlæge, Odense Universitetshospital Anne Grete Claudi Jensen, embedslæge, Sundhedsstyrelsen. Birgitte Pedersen, hygiejnesygeplejerske, Region Nordjylland Dorthe Mogensen, hygiejnesygeplejerske, Herlev Hospital. Anni Juhl-Jørgensen, hygiejnesygeplejerske, Hillerød Hospital Birgitte Sachmann, hygiejnesygeplejerske, Fredericia Kommune Bente Bloch, hygiejnesygeplejerske, Sygehus Sønderjylland Emneord: Hygiejne, infektionshygiejne, hygiejneorganisation, hygiejnepolitik, koordinationsudvalg, hygiejnekoordinator, håndhygiejne, smitsomme sygdomme, forebyggelse, sundhedsfremme, kommune, evidens, sundhedsprofiler, sundhedsøkonomi, social ulighed, planlægning Sprog: Dansk Kategori: Faglig rådgivning Version: 1.0 Versionsdato: 22. november 2012 ISBN trykt udgave: Elektronisk ISBN: Design & layout: Bysted A/S Trykt oplag: Tryk: Arco\n34 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -3 af 31 INDholdsfortegnelse fakta 4 FOREKOMST 5 Brug af sundhedsvæsenet som mulig følge af mangelfuld hygiejne 6 TAL PÅ SUNDHED I KOMMUNEN 7 Kommunale OMKOSTNINGER forbundet med mangelfuld hygiejne 8 LOVGIVNING PÅ OMRÅDET 9 EVIDENS OG VIDENSGRUNDLAG 10 Kommunernes erfaringer og muligheder for en styrket indsats 12 anbefalinger 14 RAMMER 14 Akut beredskab 18 Løbende opgaver 18 Information og undervisning 21 implementering og opfølgning 22 KOMPETENCER 22 SAMARBEJDE OG PARTNERSKABER 23 MONITORERING OG INDIKATORER 24 litteratur OG henvisninger 26 FOREBYGGELSESPAKKE HYGIEJNE 3\n35 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -4 af 31 Fakta Formålet med forebyggelsespakken på hygiejneområdet er at understøtte kommunens hygiejneindsats, herunder samarbejdet på tværs af kommunale forvaltninger samt med sygehuse og praktiserende læger. Herudover at bidrage til en ledelsesmæssig forankring af hygiejnearbejdet. Mangelfuld hygiejne bidrager til udbredelsen af smitsomme sygdomme. Spredningen af smitsomme sygdomme kan være en stor belastning for den enkelte borger og rammer også samfundet i form af sygefravær og tabt arbejdsevne. Øget forekomst af resistente mikroorganismer og flere børn pr. stue/klasse end tidligere er eksempler på, at det er nødvendigt med en styrket hygiejneindsats 1. Ligeledes er der et stort forebyggelsespotentiale i at undgå smittespredning generelt i befolkningen. For særligt sårbare borgere kan smittespredning og infektionssygdomme have alvorlige konsekvenser. Pakken omfatter ikke køkkenhygiejne, fødevarebårne og vandbårne sygdomme samt hygiejneindsatser forbundet med katastrofer, herunder oversvømmelser. Anvendte definitioner, begreber, synonymer og forkortelser Hygiejne beskriver en renhedstilstand, og begrebet hygiejne signalerer fremme af renhed, forebyggelse af sygdom og forurening samt hindring af smitteoverførsel. Håndhygiejne betyder håndvask med vand og sæbe eller hånddesinfektion med håndsprit samt korrekt anvendelse af handsker. Ved hoste-etikette forstås tildækning af mund og næse ved host og nys, samt at bruge engangslommetørklæder, eller til nød ærmet, i stedet for hånden. Værnemidler er udstyr, der bæres af sundhedspersonale, og som har til formål at beskytte sundhedspersonalet imod smitte med mikroorganismer og forhindre sundhedspersonalet i at videregive smitte. Ved audit forstås en metode til kvalitetsvurdering i sundhedsvæsenet, hvor kvaliteten af sundhedsvæsenets ydelser vurderes på grundlag af konkrete patientforløb. Hygiejnekoordinator er det samme som en nøgleperson eller kontaktperson. MRSA er en forkortelse for Methicillinresistente Staphylococcus aureus. Infektion med bakterien MRSA kan medføre alvorlig sygdom hos især i forvejen syge og svagelige personer. Da bakterien er resistent, kan sådanne infektioner være vanskelige at behandle. Ved resistent forstås modstandsdygtighed. Når en stafylokok er fundet resistent over for methicillin, betyder det således, at den er modstandsdygtig over for penicillin samt de fleste andre stafylokokantibiotika. IHE = Infektionshygiejnisk Enhed. 4 SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n36 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -5 af 31 Forekomst Infektionssygdomme er årsag til stor sygdomsforekomst i alle aldre og er en af de hyppigste årsager til akut sygdom hos børn. En epidemi med sæsoninfluenza skønnes at kunne ramme op til en femtedel af den danske befolkning med øget dødelighed til følge. Overdødeligheden på grund af sæsoninfluenza forekommer overvejende hos borgere over 65 år. Særligt borgere med kronisk lungesygdom, hjerte-kar-sygdom og/eller diabetes er i højrisikogruppe danskere dør hvert år af følgevirkninger til influenza under en influenzasæson 3. Hos børn i alderen 0-15 år er infektioner, som fx forkølelse, influenza og mellemørebetændelse, den hyppigste årsag til akut sygdom (13 procent). Mave-tarm-infektion er den næsthyppigste årsag til akut sygdom 4, 5. Der er en social ulighed i forekomsten af smitsomme sygdomme, hvor børn af mindre velstillede/kortuddannede forældre har flere sygdomsepisoder end børn af mere velstillede forældre 5. I de seneste år er set en øget spredning af Methicillinresistente Staphylococcus aureus (MRSA) primært udenfor hospitalerne med lokale udbrud på plejehjem og andre institutioner 6, 7. Smitsomme sygdomme og infektioner kan være hyppige og alvorlige hos borgere, der er særligt sårbare, fx borgere med nedsat immunforsvar, børn, gravide, ældre, hjemløse, misbrugere og borgere med visse kroniske sygdomme 8, 9, 10, 7. Borgere med permanent anlagte katetre er også særligt udsatte for infektion 11, 12. FOREBYGGELSESPAKKE Hygiejne 5\n37 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -6 af 31 Brug af sundhedsvæsenet som mulig følge af mangelfuld hygiejne Af danske børn (0-15 år), der har været akut syge indenfor de seneste 14 dage, blev 14 procent af dem hjemme fra skole eller daginstitution, fem procent af dem besøgte eller havde kontakt med læge, og knap en halv procent af dem blev indlagt på hospital 5. Socialt udsatte (fx hjemløse eller misbrugere) har en markant overhyppighed af indlæggelser ift. den generelle befolkning, også hvad angår infektionssygdomme. Socialt udsatte mænd indlægges seks gange så hyppigt med infektionssygdom end mænd i øvrigt, og tilsvarende er overhyppigheden over 12 for socialt udsatte kvinder. Overhyppigheden gælder også for ambulante besøg, hvor infektionssygdom er primær årsag til henvendelse for begge køn 8. 6 SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n38 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -7 af 31 tal på sundhed i kommunen I en gennemsnitskommune med indbyggere estimeres det, at: Y Der på en tilfældig dag vil være personer, som har akut infektion med diarre og/eller opkastning 13 Y Y Der vil forekomme tilfælde af infektion med diarre og/eller opkastning om året 13 Børn under fem år har ca tilfælde af infektion med diarre og/eller opkastning årligt, som medfører 40 hospitalsindlæggelser 14 Tilsvarende estimater på baggrund af udenlandske undersøgelser indikerer, at: Y Y Y blandt hjemmeboende ældre over 60 år vil der årligt være ca øvre luftvejsinfektioner, fx forkølelse, som medfører sygedage hos de ældre, mere end lægebesøg, og flere end af de ældre kan have behov for assistance til vask, indkøb og madlavning 15 På en given dag vil i alt borgere bosat på plejecentre have en infektion, hyppigst en 16, 17, 18 urinvejsinfektion Øvre luftvejsinfektioner hos voksne, fx forkølelse, medfører ca tabte arbejdsdage pr. år 19 FOREBYGGELSESPAKKE HYGIEJNE Hygiejne 7\n39 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -8 af 31 Kommunale omkostninger forbundet med mangelfuld hygiejne Det er vanskeligt at estimere, hvad mangelfuld håndhygiejne har af samfundsøkonomiske konsekvenser. Det er dog skønnet, at korrekt håndhygiejne i daginstitutionerne kan spare samfundet for et trecifret millionbeløb 20. Sygefravær på grund af infektioner Små børns infektioner er påvist som årsag til ca. 40 procent af forældres fravær fra arbejde 21. Hver forkølelsesepisode resulterer i gennemsnitligt 8,7 tabte arbejdstimer, både pga. egentligt sygefravær, nedsat ydeevne på arbejdet og pasning af syge børn 22. Amerikanske tal oversat til danske forhold svarer til ca. 3,3 millioner tabte arbejdsdage pr. år pga. øvre luftvejsinfektioner hos voksne 19. Ved et mindre håndhygiejne-interventionsprojekt blandt danske skolebørn sparede hver elev i interventionsperioden på tre måneder samfundet for kr. på grund af færre sygedage SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n40 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -9 af 31 Lovgivning på området Bekæmpelse af smitsomme sygdomme: Epidemiloven 26 (LBK nr. 814 af 27. august 2009): Sundhedsstyrelsen kan fastsætte regler om lægers og andre autoriserede sundhedspersoners medvirken i bekæmpelse af smitsomme og andre overførbare sygdomme. Forebyggelse af spredning af MRSA. Vejledning, Sundhedsstyrelsen, Vejledning om arbejdsdragt inden for sundheds- og plejesektoren, Sundhedsstyrelsen, Smitsomme sygdomme hos børn og unge, Vejledning om forebyggelse i daginstitutioner, skoler m.v., Sundhedsstyrelsen Vejledning om forebyggelse mod viral hepatitis, Sundhedsstyrelsen, 2002 (under revision). Indenrigs- og Sundhedsministeriet og Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri. Fælles antibiotika- og resistenshandlingsplan. 26. maj Om hygiejne I kommunerne 17 og 20. Samarbejde mellem regioner og kommuner: Regionernes forebyggelsesopgaver en vejledning til sundhedslovens 119, stk 3, Sundhedsstyrelsen Kapitel seks: Regionernes rådgivning til kommunerne, Rådgivning om hygiejne side Skoler og dagtilbud: BEK nr af 03/12/2010 Bekendtgørelse om forebyggende sundhedsydelser for børn og unge, kapitel 5, 17, Kommunalbestyrelsen skal tilbyde bistand fra den kommunale sundhedstjeneste herunder oplysning om hygiejne. Bekendtgørelse om forholdsregler mod smitsomme sygdomme i skoler og daginstitutioner for børn og unge, BEK nr af 13/12/2007 Vejledning om hygiejneregler for køkkener i børneinstitutioner, VEJ nr af 15/01/2009, Fødevareministeriet. Plejeboliger, plejeboligbebyggelse og tilsvarende boenheder: Vejledning om tilsyn med plejeboliger, plejeboligbebyggelse og tilsvarende boenheder nr af 12. december FOREBYGGELSESPAKKE Hygiejne 9\n41 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -10 af 31 Evidens og vidensgrundlag Der er god videnskabelig dokumentation for effektive indsatser på hygiejneområdet. Effekten øges, når flere indsatser supplerer hinanden, og indsatsen sker på tværs af sektorer og i kommunale netværk. Fokus på organisering, struktur og kompetencer er motiverende for det tværsektorielle samarbejde om hygiejne 24. Dette understøttes af WHO, der i deres anbefalinger desuden lægger vægt på strategi og mål for hygiejneindsatsen lokalt 25. Evidensen er opdelt på områderne håndhygiejne, pleje af syge og svækkede, syge- og raskmelding, hoste-etikette, rengøring og udluftning samt anvendelse af arbejdsdragt. Dokumentation for håndtering af akutte udbrud (epidemier) er ikke medtaget her. Håndhygiejne: Korrekt udførelse af håndhygiejne kan forebygge kontaktsmitte til personen selv eller til andre 26, 27 28, 29, 30, 31, 32, 33. Et dansk projekt med fokuseret håndhygiejneindsats i daginstitutioner har vist et fald i sygeligheden blandt børnene på 34 procent 34. I 10 finske interventions-børneinstitutioner med intervention over for 785 børn, opnåede man i alt en reduktion i forældrefravær pga. barns sygdom svarende til 2,5 årsværk i løbet af et år 35. Et dansk håndhygiejne-interventionsprojekt blandt 5-15-årige skolebørn har vist en gennemsnitlig reduktion i sygefraværsdage på 0,70 dage i løbet af en tre måneders periode, svarende til 2,8 dage/år per barn 23. Resultaterne svarede til, at fraværet blandt børnene på interventionsskolen kun var 69 procent af fraværet på kontrolskolen. En stor engelsk gennemgang af flere studier har vist, at håndvask i institutioner reducerer episoder med diarre med 30 procent 36. Et håndhygiejne-interventionsprojekt på en almindelig (administrativ) arbejdsplads har påvist signifikant fald i sygedage pga. forkølelse fra 2,78 til 2,0 sygedag pr. person pr. år 37. Smittespredning af Methicillinresistente stafylokokbakterier (MRSA) udenfor hospitalerne har med dokumenteret effekt kunnet minimeres ved bl.a. korrekt håndhygiejne 29, 38. Pleje af syge og svækkede: Undersøgelser viser, at borgere/patienter med nedsat modstandskraft undgår smitte ved, at de generelle infektionshygiejniske retningslinjer (Statens Serum Institut håndhæves i kombination med gode fysiske rammer og veltilrettelagte arbejdsgange 39, SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n42 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -11 af 31 Syge- og raskmelding: Sygemelding ved smitsom sygdom mindsker kontakten til andre, og smittespredning forebygges 9, 41, 42. Hoste-etikette: Hoste-etikette forebygger smittespredning ved dråber, der hostes eller nyses ud i luften, fx i forbindelse med influenza 43, 42. Rengøring og udluftning: Betydningen af god rengøring er stor og størst i vinterhalvåret, hvor børn og voksne opholder sig meget indendørs. God udluftning medvirker til at reducere luftbåren smitte 49. Særligt fokus på rengøring har vist sig at reducere antallet af MRSA-infektioner på hospitaler 44. Anvendelse af arbejdsdragt i pleje- og sundhedssektoren: Flere studier har vist, at arbejdsdragter bliver forurenet med mikroorganismer i løbet af en arbejdsdag i sundhedssektoren 45. Formålet med at anvende arbejdsdragt i sundheds- og plejesektoren er at reducere forekomsten af infektioner hos både patienter/borgere og personale i sundheds- og plejesektor. FOREBYGGELSESPAKKE hygiejne 11\n43 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -12 af 31 Kommunernes erfaringer og muligheder for en styrket indsats Kortere indlæggelser og accelererede patientforløb på sygehusene har betydet, at kommunerne varetager flere opgaver, der tidligere har været varetaget af sygehusene og deres infektionshygiejniske beredskab. Samtidig øges populationen af ældre over 65 år, hvilket yderligere øger efterspørgslen på ydelser til ældre på fx plejehjem 7. Nogle kommuner har oprettet en hygiejneorganisation og udarbejdet lokale hygiejnepolitikker 46. Det har vist sig at være en fordel, at organisationen er ledelsesmæssigt forankret. Nogle kommuner har gode erfaringer med udarbejdelse af en hygiejnehåndbog som et fælles værktøj. Det er erfaringen, at organisering af hygiejneområdet i kommunen på tværs af flere forvaltninger løfter kvaliteten af den daglige generelle hygiejneindsats både hos borgere og hos medarbejdere i alle kommunens tilbud. Organiseringen bidrager også til, at fx uddannelse af medarbejdere foregår ensartet og kvalificeret, hvilket bidrager til større effekt af indsatsen. Flere kommuner har gode erfaringer med etablering af en samarbejdsaftale med sygehusets hygiejneorganisation (den regionale IHE) i forhold til at løfte hygiejneniveauet i kommunen 24. Samarbejdet kan indgås på forskellige niveauer, fx i forhold til udarbejdelse af strategier, overvågning, undervisning og generel faglig sparring. For at styrke indsatsen på området kan samarbejdet med almen praksis prioriteres. Det er der blandt andet mulighed for gennem praksiskonsulenterne og i det kommunalt-lægelige udvalg. Det er de færreste kommuner, der har medarbejdere med infektionshygiejniske kompetencer i det omfang, som denne forebyggelsespakke lægger op til. Arbejde med de enkle og veldokumenterede hygiejniske grundregler er en stor udfordring, som kræver kontinuerligt fokus på indlæring og vedligeholdelse af gode vaner samt viden, motivation, opmærksomhed og accept blandt borgere, ansatte og ledere. Kompetenceudvikling udgør derfor, sammen med organisering og strategiudvikling, et væsentligt element i at styrke hygiejnearbejdet i kommunerne. 12 SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n44 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -13 af 31 FOREBYGGELSESPAKKE HYGIEJNE hygiejne 13\n45 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -14 af 31 Anbefalinger Det anbefales, at kommunen iværksætter indsatser, der involverer følgende fire områder på hygiejneområdet: Rammer, akut beredskab, løbende opgaver samt information og undervisning. Denne opdeling af anbefalingerne adskiller sig fra de andre forebyggelsespakker. De anbefalede indsatser er beskrevet i et grundniveau (G) og et udviklingsniveau (U). Grundniveauet indeholder basale indsatser baseret på den aktuelt bedste viden, og udviklingsniveauet anviser indsatser, der typisk bygger videre på indsatser i grundniveauet, og som i højere grad forudsætter mere opsøgende arbejde samt udvikling af ny viden og kompetencer. Anbefalingerne for hhv. grund- og udviklingsniveau er så vidt muligt placeret i sammenhæng. Det skal tydeliggøre, hvilke indsatser i udviklingsniveauet der er en videreudvikling af indsatserne i grundniveauet. Læs mere om idéen bag opbygningen af anbefalingerne i publikationen Introduktion til Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakker. Politisk og ledelsesmæssig opbakning vil i høj grad styrke muligheden for at få det fulde udbytte af indsatserne. Som udgangspunkt opnås den bedste effekt, når de anbefalede indsatser indenfor alle fire områder iværksættes. Er man nødt til at prioritere, anbefales det, ud fra den foreliggende viden, at prioritere rammer, herunder den generelle hygiejne-indsats samt det akutte beredskab. Udvikling af en hygiejneorganisation kan forbedre grundlaget for hygiejnearbejdet i kommunen. I forhold til løbende opgaver anbefales det at prioritere pleje af særligt sårbare og svækkede borgere og fornuftige hygiejnerutiner i kommunens institutioner. RAMMER Hygiejnepolitik Kommunen udarbejder, vedtager og følger løbende op på en hygiejnepolitik, som en del af kommunens sundhedspolitik. Inspiration til handling: Den Danske Kvalitetsmodel (DDKM) for sygehuse har en hygiejnestandard (afsnit ), der bl.a. beskriver, hvad en hygiejnepolitik kan indeholde. Se også DDKM for kommunernes standard (afsnit ) om infektionshygiejne En hygiejnepolitik anbefales som minimum at omfatte: Organiseringen af hygiejne i kommunen og samarbejdsrelationer. Overordnede mål og ansvarsfordeling. Prioriterede indsatsområder (målgrupper og arenaer, herunder særligt sårbare borgere). Henvisning til generelle infektionshygiejniske retningslinjer. Forebyggelse og håndtering af spredning af resistente eller særligt alvorlige og smitsomme mikroorganismer i samarbejde med den regionale IHE. Kompetenceudvikling. Formidling af politikken til kommunale institutioner og arbejdspladser. Grundniveau Udviklingsniveau 14 SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n46 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -15 af 31 Handleplaner for kommunale institutioner og arbejdspladser Med afsæt i hygiejnepolitikken udarbejdes handleplaner for kommunens arbejdspladser og institutioner, herunder skoler, i forhold til at sikre god hygiejne. Organisering af infektionshygiejnen Store kommuner kan have deres egen organisering af infektionshygiejne, og mindre kommuner kan samarbejde om en fælles organisering. Inspiration til handling: Inspiration kan søges hos kommuner, der allerede har organiseret infektionshygiejnen og på (organisering, primærsektor). Den årlige hygiejneuge kan benyttes til netværksdannelse Samarbejdsaftaler mellem region og kommune Region og kommune indgår samarbejdsaftaler om hygiejnerådgivningen til kommunen. Inspiration til handling: Regionernes forebyggelsesopgaver en vejledning til sundhedslovens 119, stk hvor regionernes rådgivningsforpligtigelse er beskrevet. Nødvendig viden om hygiejne hos personale i kommunale institutioner Personalet i kommunens institutioner, herunder hjemmepleje, plejecentre, dagtilbud/skoler, bosteder m.m. har den nødvendige viden indenfor hygiejne, herunder viden om håndhygiejne, uniformshygiejne og generelle infektionshygiejniske retningslinjer med henblik på god hygiejne i institutionerne. Inspiration til handling: Publikationerne Værd at vide om hygiejne i primærsektoren, Værd at vide om håndhygiejne og Værd at vide om urinvejsinfektioner, Forebyggelse af infektioner og smittespredning i kommunalt regi fra Lægeforeningens Sundhedskomité 2007, Sundhedsstyrelsens Vejledning om arbejdsdragt inden for sundheds- og plejesektoren, For kompetenceudvikling til hygiejnesygeplejerske og hygiejnekoordinator se side 22. Gode fysiske rammer i kommunale institutioner Kommunen etablerer fysiske rammer, der fremmer god hygiejne, herunder gode og et tilstrækkeligt antal håndvaske- og toiletfaciliteter, herunder håndvaske med betjeningsfrit armatur, flydende sæbe, håndsprit og engangshåndklæder. Gode rammer kan med fordel indgå i institutionernes handleplaner og kan hensigtsmæssigt medtænkes ved renovering og nybygning. Inspiration til handling: Hygiejne I daginstitutioner Anbefalinger om forebyggelse og sundhedsfremme for børn inden for hygiejne, miljø og sikkerhed, Nationale Infektionshygiejniske Retningslinjer Nybygning og Renovering (forventes i slutningen 2012), Smitsomme sygdomme hos børn og unge Vejledning om forebyggelse i daginstitutioner, skoler m.v., Grundniveau Udviklingsniveau FOREBYGGELSESPAKKE Hygiejne 15\n47 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -16 af 31 Eksempel på organisering af infektionshygiejnen i region og kommune Region Hygiejnekomité (Strategisk niveau) Kommune Hygiejnekoordinationsudvalg (Strategisk niveau) Infektionshygiejnisk(e) enhed(er) (Udøvende niveau) Hygiejneorganisation (Udøvende niveau) Organiseringen af infektionshygiejnen i region og kommune varierer, men har typisk to niveauer: Et strategisk niveau og et udøvende niveau. I regionen kaldes det strategiske niveau ofte en hygiejnekomité og det udøvende niveau en infektionshygiejnisk enhed, men navnene varierer. I kommunen kan det strategiske niveau kaldes et hygiejnekoordinationsudvalg og det udøvende niveau en hygiejneorganisation (nogle steder et hygiejnenetværk). Regionen Hygiejnekomitéen i regionen arbejder på strategisk niveau og oftest for flere sygehuse. Erfaringer fra hygiejnekomitéerne kan med fordel inddrages i det strategiske arbejde med at udvikle og implementere infektionshygiejnen i kommunerne. Infektionshygiejniske enheder. En eller flere Infektionshygiejniske Enheder i regionen (IHE) fører hygiejneopgaverne ud i livet (udøvende niveau). Grundniveau Udviklingsniveau 16 SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n48 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -17 af 31 Kommunen Koordinationsudvalget i kommunen, det strategiske niveau, kan bestå af en repræsentant fra hver forvaltning, en politisk repræsentant, en sundhedsperson med hygiejnekompetencer og en repræsentant for hygiejnekoordinatorerne. Koordinationsudvalgets opgave er at understøtte samarbejdet mellem de forvaltninger i kommunen, der har med hygiejneområdet at gøre, og have kontakt til almen praksis. Udvalget rådgives af den regionale IHE. Udvalget har ansvaret for at udarbejde kommunens hygiejnepolitik og for at tilrettelægge lokale indsatser. Hygiejneorganisationen i kommunen, det udøvende niveau, består af en hygiejnesygeplejerske samt hygiejnekoordinatorer fra de forskellige forvaltninger i kommunen. Dertil en læge, fx en kommunallæge eller en læge fra den regionale infektionshygiejniske enhed (IHE) på det hospital, som har kommunen som optageområde. Desuden inddrages embedslægen i særlige tilfælde, fx ved udbrud af alvorlige smitsomme sygdomme. Kommunens hygiejneorganisation har til formål at organisere, planlægge, udvikle og monitorere hygiejneområdet i kommunen. Hygiejneorganisationen er ansvarlig for at formidle hygiejnepolitikken i kommunen, for samarbejdet med de lokale institutioner og for opfølgning på lokale indsatser og monitorering. Hygiejnesygeplejersker. I et tværsektorielt samarbejde kan det være en regional opgave at ansætte hygiejnesygeplejersker og evt. en læge uddannet i hygiejne. Hygiejnesygeplejerskerne kan have en rådgivende rolle i forhold til kommunens koordinationsudvalg. Hygiejnekoordinatorer er medarbejdere i kommunale institutioner og virksomheder. Hygiejnekoordinatoren har særlige kompetencer for at varetage hygiejneindsatsen og arbejde systematisk med denne i egne rammer, men er ikke nødvendigvis sundhedsuddannet. Hygiejnekoordinatorerne refererer til hygiejnesygeplejersken/den lokale kontaktperson på området og kan hente rådgivning hos denne. Grundniveau Udviklingsniveau FOREBYGGELSESPAKKE HYGIEJNE 17\n49 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -18 af 31 Akut beredskab Adgang til rådgivning ved infektionsudbrud Institutioner, herunder døgninstitutioner samt plejecentre og andre botilbud har adgang til hygiejnisk rådgivning i kommunen i forbindelse med infektionsudbrud og smitte med resistente eller særligt smitsomme mikroorganismer. Embedslægerne iværksætter forholdsregler mod de særligt alvorlige smitsomme sygdomme og kontaktes ved udbrud gennem sundhedsfaglige medarbejdere, fx fra den kommunale sundhedstjeneste. Almen praksis informerer patienter om forholdsregler for at undgå smittespredning. Inspiration til handling: Smitsomme sygdomme hos børn og unge Vejledning om forebyggelse i daginstitutioner, skoler m.v. og Forebyggelse af spredning af MRSA. Vejledning, Lokal overvågning af udbrud Udbrud af alvorlige smitsomme sygdomme eller særligt smitsomme sygdomme, som fx Roskildesyge (Noro-virus), i kommunens institutioner overvåges i samarbejde med embedslægerne, fødevareregionerne, den regionale IHE og evt. Statens Serum Institut. Løbende opgaver Rengøring og håndhygiejne Kommunen sikrer god rengøringsstandard og håndhygiejne på kommunale arbejdspladser og institutioner, inkl. bosteder. Inspiration til handling: Hygiejne i daginstitutioner Anbefalinger om forebyggelse og sundhedsfremme for børn inde for hygiejne, miljø og sikkerhed, Gode råd på Informationer om korrekt håndhygiejne Smitterisiko ved rengøring (BAR-service materiale 2011) Hjemmepleje, plejecentre, ældreboliger og BOSTEder mv.: Pleje af særligt sårbare og svækkede borgere I pleje- og omsorgsopgaver over for svækkede borgere arbejder personalet efter Statens Serum Instituts generelle infektionshygiejniske retningslinjer i forhold til svækkede borgere. Dette gælder for opgaverne såvel i i borgerens hjem som på institution. Det kan fx dreje sig om ældre, kronisk syge børn, for tidligt fødte børn, misbrugere, hjemløse og borgere med udviklingsforstyrrelser, borgere med multiple funktionsnedsættelser eller psykisk sygdom. Inspiration til handling: Statens Serum Instituts generelle infektionshygiejniske retningslinjer, (Smitteberedskab, Infektionshygiejne). Sundhedsstyrelsens Vejledning om arbejdsdragt inden for sundheds- og plejesektoren, Grundniveau Udviklingsniveau 18 SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n50 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -19 af 31 Hjælpemidler og udstyr I forbindelse med genbrug af hjælpemidler, fx hospitalssenge, trykaflastende madrasser og kørestole, arbejder kommunerne med udgangspunkt i de generelle infektionshygiejniske retningslinjer, når det gælder transport og genbehandling. Kommunens udstyr, som fx vaskeog opvaskemaskiner, er hygiejnisk forsvarlige, og relevant personale er i stand til at rengøre og desinficere udstyret. Inspiration til handling: Forebyggelse af spredning af MRSA. Vejledning, og Desinfektion i sundhedssektoren, Dagtilbud, skoler mv.: Tilsyn med hygiejne i dagtilbud og skoler Den kommunale sundhedstjeneste tilbyder rådgivning om hygiejniske forhold og fører tilsyn med hygiejnen i kommunens institutioner for børn og unge, herunder dagtilbud og skoler. Inspiration til handling: Hygiejne i daginstitutioner Anbefalinger om forebyggelse og sundhedsfremme for børn inden for hygiejne, miljø og sikkerhed, Vejledning om forebyggende sundhedsydelser til børn og unge, og Forebyggelsespakke om indeklima i skoler, Hygiejnerutiner i dagtilbud og skoler Alle dagtilbud og skoler har hygiejnerutiner, der er udarbejdet på baggrund af kommunens hygiejnepolitik med henblik på at reducere sygeligheden. Inspiration til handling: Hygiejne i daginstitutioner Anbefalinger om forebyggelse og sundhedsfremme for børn inden for hygiejne, miljø og sikkerhed, Rådgivning om fysiske rammer i dagtilbud og skoler Den kommunale sundhedstjeneste (kommunallæge og sundhedsplejerske) rådgiver, ofte i samarbejde med teknisk forvaltning, løbende om gode fysiske rammer, herunder indeklima, rengøring og udluftning i skoler og dagtilbud. Ved nybyggeri og renovering rådgiver teknisk forvaltning ofte i samarbejde med den kommunale sundhedstjeneste (sundhedsplejersker og kommunallæge). Inspiration til handling: Forebyggelsespakke om indeklima i skoler, Nationale Infektionshygiejniske Retningslinjer Nybygning og Renovering, der forventes at udkomme i slutningen af 2012, Smitsomme sygdomme hos børn og unge Vejledning om forebyggelse i daginstitutioner, skoler m.v., Arbejdstilsynets regler for nybygning og renovering, Inddragelse af forældre og personale i dagtilbud og skoler Dagtilbud og skoler inddrager forældre og personale i gode håndhygiejnerutiner for børn og unge, fx kan emnet tages op på personale-, bestyrelses- og forældremøder. Hygiejne og sygefravær kan være fast punkt på dagsorden, og der kan arrangeres temauge(r) om emnet. Inspiration til handling: E-bug er et undervisningsmateriale til skoler om mikroorganismer, hygiejne og brug af antibiotika til mellem og udskolingstrinet, Grundniveau Udviklingsniveau FOREBYGGELSESPAKKE HYGIEJNE 19\n51 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -20 af 31 Arbejdspladser: Rådgivning vedr. god hygiejne Kommunen bistår egne virksomheder og institutioner, herunder bosteder med information og rådgivning om implementering af god hygiejne, herunder korrekt udført håndhygiejne og syge- og raskmelding efter udarbejdet vejledning. Inspiration til handling: Gode råd på Fleksible arbejdspladser Kommunen kan med fordel have en arbejdspladspolitik, der muliggør, at forældrene kan tage sig af pasningen af deres syge børn med infektioner hjemme, fx ved at tilbyde mulighed for fleksible arbejdspladser og arbejdstider, hjemmearbejdspladser mv. Vejledning om tilrettelæggelsen af hygiejne i private virksomheder Kommunen kan tilbyde private virksomheder råd og vejledning i tilrettelæggelsen af hygiejnen på virksomheden. Kommunen kan tilbyde disse at indgå i kampagner, hvor der fokuseres på et særligt område på tværs af hele kommunens geografiske område. Inspiration til handling: Ungdomsuddannelser: Rådgivning til ungdomsuddannelser Kommunen kan tilbyde ungdomsuddannelser råd og vejledning til udarbejdelse af hygiejnepolitik og syge/raskmeldingspolitik under sundhedspolitikken. Der kan desuden rådgives med henblik på at reducere smitte ved at opfordre til korrekt og konsekvent håndhygiejne og hoste-etikette. Inspiration til handling: Inspiration til undervisning, og Gode råd på Kommunale lokaler, der lejes/lånes ud: Forebyggelse af smitte Alle borgere, der lejer eller låner et af kommunens lokaler, opfordres til at forebygge infektioner gennem korrekt og konsekvent håndhygiejne og hoste-etikette Inspiration til handling: Smitteberedskab, infektionshygiejne og undervisning, Gode råd på Grundniveau Udviklingsniveau 20 SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n52 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -21 af 31 Information og undervisning Information til borgerne om håndhygiejne, raskmelding mv. Borgerne informeres om håndhygiejnens betydning for smittespredning og om hensigtsmæssig syge- og raskmelding ved smitsom sygdom via lokale opmærksomhedsskabende aktiviteter, fx ved at støtte op om nationale initiativer som den landsdækkende hygiejneuge, uge 38. Almen praksis kan med fordel inddrages i forebyggelse af smittespredning blandt patienter. Inspiration til handling: og Gode råd om hygiejne på kontoret, i det offentlige rum, om hygiejne og sygefravær mv., Undervisning af børn og unge Børn i dagtilbud og skoler får undervisning i korrekt håndhygiejne og forebyggelse af infektioner. Indsatsen kan med fordel følges op af årlig selvkontrol. Inspiration til handling: Ideer til at arbejde med håndhygiejne i dagplejen, søg på hygiejne. e-bug, et undervisningsmateriale til skoler om mikroorganismer, hygiejne og brug af antibiotika til mellem og udskolingstrinet, Hvad er der på dine fingre? En undervisnings-dvd om håndhygiejne, søg på hygiejne. Miljø og sundhed for børn og unge. Inspirationskatalog til kommunerne 2007 fra Sundhedsstyrelsen, Faghæfte 21. Fælles mål. Sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab, Nye familier og ældre informeres om god hygiejne ved henholdsvis sundhedspleje og forebyggende hjemmebesøg. Inspiration til handling: Publikationen Sunde Børn. Til forældre med børn i alderen 0-3 år, Grundniveau Udviklingsniveau FOREBYGGELSESPAKKE HYGIEJNE 21\n53 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -22 af 31 Implementering OG opfølgning kompetencer Det er hensigtsmæssigt, at kommunen har adgang til hygiejnekompetencer svarende til en special- eller diplomuddannet hygiejnesygeplejerske. Denne person kan bistå med udarbejdelse af hygiejnepolitikker, retningslinjer og uddannelse af hygiejnekoordinatorer. Ikke sundhedsfagligt uddannet personale har behov for viden om hygiejne på forskellige niveauer: Personale, der udfører plejeopgaver, fx i hjemmeplejen, på plejecentre og bosteder kan kommunen med fordel have uddannelsesfokus på. Det er hensigtsmæssigt, at denne gruppe medarbejdere har viden om: Generelle infektionshygiejniske retningslinjer Håndhygiejne Værnemidler Håndtering af mad Snavsetøj Hoste-etikette At blive hjemme ved sygdom Rengøring kontra desinfektion Retningslinjer ved særlige problemer/sygdomme. Dertil kommer kendskab til kommunens hygiejnepolitik. Andre ikke sundhedsfagligt uddannede som fx pædagoger og rengøringspersonale har ligeledes behov for viden om hygiejne. Personale, som fungerer som hygiejnekoordinatorer, fx pædagoger og dagplejepædagoger kan kommunen med fordel også have uddannelsesfokus på. En oversigt over uddannelse indenfor infektionshygiejne og inspiration til uddannelse af kommunens hygiejnekoordinatorer kan findes på Statens Serum Instituts hjemmeside Her findes bl.a. Nationale Infektionshygiejniske Retningslinjer om nøglepersoner/kontaktpersoner/ koordinatorer i infektionshygiejne inden for det sundhedsfaglige område. Inspiration til uddannelse i infektionshygiejne, kan findes på: (Diplomprogram i infektionshygiejne på Nordic School of Public Health, Göteborg). 22 SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n54 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -23 af 31 samarbejde og partnerskaber I forhold til hygiejneindsatser rettet mod børn og unge samarbejder ledelser i dagtilbud og skoler med den kommunale sundhedstjeneste (sundhedsplejersker og kommunallæge) og inddrager den kommunale tandpleje og hygiejneorganisationen, når det er relevant. Almen praksis kan med fordel inddrages, da de bl.a. formidler regler for fremmøde ved smitsomme sygdom, fx ved øjenbetændelse, og har kontakt til hovedparten af befolkningen. Handleplaner for dagtilbud og skoler er relevant at udarbejde i et samarbejde mellem ledelser, teknisk servicepersonale, arbejdsmiljørepræsentant, den kommunale sundhedstjeneste (kommunallæge og sundhedsplejersker i aftalt samarbejde) og evt. andre relevante parter i kommunen. Overvågning og registrering af sygefravær kan ske i et samarbejde mellem dagtilbud- og skoleområdet og den kommunale sundhedstjeneste (sundhedsplejersker og kommunallæge). Embedslægen inddrages ved ophobning af infektionssygdomme. Ved udbrud, fx Roskildesyge, aftales det konkrete samarbejde nærmere blandt aktørerne på området, herunder registrering og dokumentering. I øvrigt følges de almindelige regelsæt (se under afsnittet Lovgivning på området ). Forældreinddragelse i dagtilbud og skoler sker fx gennem samarbejde med den kommunale sundhedstjeneste og forældrebestyrelser samt evt. forældreorganisationer, som fx Skole og Forældre landsorganisationen for forældre i folkeskolen. Kommunen kan indgå partnerskaber med de lokale ungdomsuddannelsesinstitutioner om at sikre de hygiejniske forhold og styrke forebyggelse af smitte. I forhold til indsatser målrettet de kommunale mødesteder, kan kommunen hensigtsmæssigt indgå aftaler med de kommunale og evt. private aktører, der er involveret i driften af disse. Indsatsen overfor særligt sårbare borgere kan fx etableres i et samarbejde mellem hjemmeplejen, sundhedsplejen, hjælpemiddelenheder, socialpsykiatrien og IHE. Desuden kan almen praksis med fordel inddrages. Udvikling af flexible arbejdspladser kan ske i partnerskab og samarbejde med lokale faglige organisationer og medarbejderindflydelsesorganer på arbejdspladserne. For så vidt angår det akutte beredskab samarbejder kommunen i relevant omfang med embedslæger og private aktører, som fx kan håndtere kloaknedbrud og oversvømmelser. Overvågning af alvorlige smitsomme sygdomme (jf. Epidemiloven 26) varetages i samarbejde med embedslægerne, evt. fødevareregionerne og Statens Serum Institut. Ved nybygning og renovering af kommunens ejendomme vil teknisk forvaltning ofte rådgive i et samarbejde med den kommunale sundhedstjeneste (sundhedsplejersker og kommunallæge). Herudover kan kommunen indgår partnerskab med eksterne entreprenører og firmaer om at bygge og renovere hensigtsmæssigt i forhold til at understøtte muligheder for god hygiejne. I arbejdsmiljøspørgsmål er Arbejdstilsynet den danske myndighed på området, fx vedrørende brug af personlige værnemidler. FOREBYGGELSESPAKKE HYGIEJNE 23\n55 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -24 af 31 Monitorering og indikatorer I dette afsnit præsenteres monitoreringsmuligheder og udvalgte indikatorer, som kommunerne kan anvende i opfølgningen på arbejdet med hygiejne. Det er relevant, at opfølgning og evaluering planlægges, når indsatser påbegyndes. Kommunens hygiejnepolitik kan med fordel jævnligt følges op af selvkontrol, fx i form af en årlig audit. Hygiejneorganisationen planlægger omfanget af selvkontroller og audits i de kommunale institutioner i samarbejde med den regionale IHE. Inspiration til opfølgning i Skolesundhedsarbejde på Den Danske Kvalitetsmodel for kommunerne omfatter akkrediteringsstandarder for hygiejne med procesindikatorer for henholdsvis infektionshygiejne (afsnit ) og håndhygiejne (afsnit ). Se søg på kommuner. Følgende effekt- og procesindikatorer kan anvendes i det opfølgende arbejde: Sygefravær blandt de ansatte Sygefravær blandt elever på de enkelte skoler/institutioner Antal gennemførte hygiejneindsatser på skoler og institutioner på et år Antal af institutioner med handleplaner på hygiejneområdet Antal af hygiejnekoordinatorer i kommunen Antal kompetenceudviklingsforløb Antal hygiejne audits i kommunale institutioner Antal medarbejdere, der kender til institutionens hygiejnehandleplan. Med henblik på at dokumentere området yderligere foreslås: Registrering af årsagen til sygefravær på udvalgte skoler/institutioner blandt børn/elever/personale. At undersøge forekomsten (punktprævalensundersøgelse) af sundhedssektorerhvervede infektioner på udvalgte kommunale plejehjem. Registrering af udbrud af Roskildesyge (Noro-virus), MRSA og andre resistente bakterier i fx daginstitutioner, skoler og plejehjem. Ved registrering af sygefravær blandt ansatte kan regler for indhentning af helbredsoplysninger læses i Helbredsloven (LOV nr. 286 af 24/04/1996) Ved registrering af sygefravær blandt elever kan regler for videregivelse af informationer læses i Vejledning om smitsomme sygdomme hos børn og unge, Sundhedsstyrelsen SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n56 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -25 af 31 FOREBYGGELSESPAKKE HYGIEJNE 25\n57 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -26 af 31 Litteratur OG henvisninger 1 Koefod BG et al. Udvalgte miljøfaktorers betydning for børns sygelighed i daginstitutioner. Ugeskrift for Læger (164(49)): Statens Institut for Folkesundhed. Folkesundhedsrapporten Danmark Redigeret af Kjøller M, Juel K og Kamper-Jørgensen F. Statens Institut for Fokesundhed; Sundhedsstyrelsen. Bilag. Beredskab for pandemisk influenza. National strategi og rammer for planlægning i sundhedsberedskabet. Sundhedsstyrelsen; april 2006 (under revision). 4 Statens Institut for Folkesundhed. Sundhed og Sygelighed i Danmark 2005 & udviklingen siden Statens Institut for Folkesundhed; Statens Institut for Folkesundhed. Danske børns sundhed og sygelighed. Syddansk Universitet og Statens Institut for Folkesundhed; Statens Serum Institut. MRSA EPI-NYT, Uge , Statens Serum Institut. 7 Suetens C. Healthcare-associated infections in European long-term care facilities: how big is the challenge? Euro Surveill. 2012;17(35). 8 Statens Institut for Folkesundhed. Socialt udsattes brug af sundhedsvæsenet. Juel K et al. Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet og Rådet for Socialt Udsatte; Sundhedsstyrelsen. Hygiejne i daginstitutioner. Anbefalinger om forebyggelse og sundhedsfremme for børn inden for hygiejne, miljø og sikkerhed. Sundhedsstyrelsen; Sundhedsstyrelsen. Vejledning til læger om gratis influenzavaccination til visse persongrupper. Sundhedsstyrelsen; 21. juli Jensen CS og Walther S. Urinvejsinfektioner forekomst, årsager og forebyggelse. Ugeskrift for Læger. 2007; (169(49)): Jensen CS. Urinvejsinfektioner og urinvejskatetre. Fokus på inkontinens. (Special nr. 3) Müller L, Korsgaard H, Ethelberg S. Burden of acute gastrointestinal illness in Denmark 2009: a population-based telephone survey. Epidemiol. Infect Feb;140(2): Dennehy PH. Transmission of rotavirus and other enteric pathogens in the home. Pediatr. Infect. Dis. J Okt;19(10 Suppl):S SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n58 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -27 af Nicholson KG, Kent J, Hammersley V, Cancio E. Acute viral infections of upper respiratory tract in elderly people living in the community: comparative, prospective, population based study of disease burden. BMJ Okt 25;315(7115): Eriksen HM, Koch AM, Elstrøm P, Nilsen RM, Harthug S, Aavitsland P. Healthcare-associated infection among residents of long-term care facilities: a cohort and nested casecontrol study. J. Hosp. Infect Apr;65(4): Eikelenboom-Boskamp A, Cox-Claessens JHM, Boom-Poels PGM, Drabbe MIJ, Koopmans RTCM, Voss A. Three-year prevalence of healthcare-associated infections in Dutch nursing homes. J. Hosp. Infect Maj;78(1): Statens Serum Institut. Antibiotikaaudit på plejehjem og lignende institutioner (ESAC/ HALT), CEI-nyt nr. 121; april Garibaldi RA. Epidemiology of community-acquired respiratory tract infections in adults. Incidence, etiology, and impact. Am. J. Med Jun 28;78(6B): Pedersen KM. Giv hygiejnen en hånd. Publiceret i tidsskriftet Rent i Danmark, vol 34(5), 2007: Bell DM, Gleiber DW, Mercer AA, Phifer R, Guinter RH, Cohen AJ, et al. Illness associated with child day care: a study of incidence and cost. Am J Public Health Apr;79(4): Bramley TJ, Lerner D, Sames M. Productivity losses related to the common cold. J. Occup. Environ. Med Sep;44(9): Nandrup-Bus I. Mandatory handwashing in elementary schools reduces absenteeism due to infectious illness among pupils: a pilot intervention study. Am J Infect Control Dec;37(10): Bloch B. Hygiejne på tværs tværsektorielt samarbejde omkring patient/borger med behov for infektionshygiejnisk bistand hvordan løses opgaven? MPH-afhandling, Nordic School of Publich Health NHV. 25 World Health Organisation. Core components for infection prevention and control programmes. Report of the Second meeting Informal network on Infection Prevention and Control in Health Care. Geneva, Switzerland; June (søg på dokumentets navn). 26 Black RE, Dykes AC, Anderson KE, Wells JG, Sinclair SP, Gary GW Jr, et al. Handwashing to prevent diarrhea in day-care centers. Am. J. Epidemiol Apr;113(4): FOREBYGGELSESPAKKE HYGIEJNE 27\n59 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -28 af Bloomfield SF et al. The effectiveness of hand hygiene procedures in reducing the risks of infections in home and community settings including handwashing and alcohol-based hand sanitizers. Am J Infect Control. 2007(35): World Health Organsiation. Clean Care is Safer Care. (søg på dokumentets navn). 29 Golding GR, Quinn B, Bergstrom K, Stockdale D, Woods S, Nsungu M, et al. Communitybased educational intervention to limit the dissemination of community-associated methicillin-resistant Staphylococcus aureus in Northern Saskatchewan, Canada. BMC Public Health. 2012;12: Curtis V, Cairncross S. Effect of washing hands with soap on diarrhoea risk in the community: a systematic review. Lancet Infect Dis Maj;3(5): Lausten S. Hand hygiene among hospital staff: An investigation of Alcohol-based Handrubbing and Health-care Associated Infections. PhD thesis. Faculaty of Health Sciences, University of Aarhus; Holt J og Kjerulf A. Nye resistente bakterier forebygges med gamle metoder. Sygeplejersken. 2011(20). 33 Holt J, Hansen HP, Jarløv JO. Håndhygiejne hvor svært kan det være? Ugeskrift for Læger. 2007(169, Nr. 48): Ladegaard MB, Stage V. Håndhygiejne og småbørnssygelighed i daginstitutioner. En interventionsundersøgelse. Ugeskrift for Læger. 1999(161): Uhari M, Möttönen M. An open randomized controlled trial of infection prevention in child day-care centers. Pediatr. Infect. Dis. J Aug;18(8): Ejemot RI, Ehiri JE, Meremikwu MM, Critchley JA. Hand washing for preventing diarrhoea. Cochrane Database Syst Rev. 2008;(1):CD Hübner N-O, Hübner C, Wodny M, Kampf G, Kramer A. Effectiveness of alcohol-based hand disinfectants in a public administration: impact on health and work performance related to acute respiratory symptoms and diarrhoea. BMC Infect. Dis. 2010;10: Jensen J-US, Jensen ET, Larsen AR, Meyer M, Junker L, Rønne T, et al. Control of a methicillin-resistant Staphylococcus aureus (MRSA) outbreak in a day-care institution. J. Hosp. Infect Maj;63(1): SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n60 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -29 af Siegel JD, Rhinehart E, Jackson M, Chiarello L Guideline for Isolation Precautions: Preventing Transmission of Infectious Agents in Health Care Settings. Am J Infect Control Dec; 35 (10 Suppl 2): S Statens Serum Institut. Nationale Infektionshygiejniske Retningslinjer om behandling af patienter med smitsomme sygdomme, herunder isolation.4. udgave. Statens Serum Institut, CEI; Sundhedsstyrelsen. Smitsomme sygdomme hos børn og unge. Vejledning om forebyggelse i daginstitutioner, skoler m.v. Sundhedsstyrelsen; European Center for Disease Prevention and Control. Personlige beskyttelsesforanstaltninger, der skal mindske risikoen for at få eller overføre human influenza. ECDC; 3. maj Sundhedsstyrelsen. Hygiejne og værnemidler. I: Beredskab for pandemisk influenza. National strategi og rammer for planlægning i sundhedsberedskab (under revision). Sundhedsstyrelsen; 2006: Dancer SJ, White LF, Lamb J, Girvan EK, Robertson C. Measuring the effect of enhanced cleaning in a UK hospital: a prospective cross-over study. BMC Med. 2009;7: Statens Serum Institut. Bilag til Sundhedsstyrelsens vejledning om arbejdstøj indenfor sundheds- og plejesektoren., februar (Sti: smittebredskab infektionshygiejne hent materiale andet materiale). 46 Nandrup-Bus I. Lavt sygefravær hos daginstitutionsbørn ved en hygiejnepolitik. Sygeplejersken, 2010; (16): Sundhedsstyrelsen. Regionernes forebyggelsesopgaver en vejledning til sundhedslovens 119, stk. 3. Sundhedsstyrelsen; FOREBYGGELSESPAKKE HYGIEJNE 29\n61 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -30 af SUNDHEDSSTYRELSEN 2012\n62 Punkt nr. 5 - Oplæg til styrket hygiejneindsats Bilag 1 - Side -31 af 31 Sundhedsstyrelsen har udviklet en række forebyggelsespakker, som indeholder faglige anbefalinger til en kommunal sundhedsfremmende og forebyggende indsats af høj kvalitet. Forebyggelsespakkerne kan bruges til at prioritere og planlægge indsatsen i kommunerne. Serien af forebyggelsespakker omhandler følgende temaer: Alkohol Fysisk Aktivitet Hygiejne Indeklima i skoler Mad & måltider Mental sundhed Overvægt Seksuel sundhed Solbeskyttelse Stoffer Tobak Som en introduktion til arbejdet med forebyggelsespakkerne har Sundhedsstyrelsen udarbejdet publikationen Introduktion til Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakker. På www. sst.dk/forebyggelsespakker kan du bl.a. se introduktionspublikationen, samtlige forebyggelsespakker og anbefalinger fordelt på målgrupperne børn, unge, voksne, ældre og særlige målgrupper. Publikationerne kan bestilles hos Sundhedsstyrelsens publikationer, c/o Rosendahls-Schultz Grafisk på tlf Sundhedsstyrelsen Axel Heides Gade København S Telefon Telefax\n63 Punkt nr. 6 - Godkendelse af forslag til sundhedsaftale Bilag 1 - Side -1 af 58 Endeligt udkast til Sundhedsaftale Region Hovedstaden og kommunerne i regionen Godkendt af Sundhedskoordinationsudvalget 25. november 2014\n64 Punkt nr. 6 - Godkendelse af forslag til sundhedsaftale Bilag 1 - Side -2 af 58\n65 Punkt nr. 6 - Godkendelse af forslag til sundhedsaftale Bilag 1 - Side -3 af 58 Endeligt udkast til politiske visioner og mål for Sundhedsaftalen Godkendt af Sundhedskoordinationsudvalget 5. september 2014\n66 Punkt nr. 6 - Godkendelse af forslag til sundhedsaftale Bilag 1 - Side -4 af 58 Indledning Mange borgere, der er syge eller er i risiko for at blive ramt af sygdom, kan have brug for en sammenhængende indsats fra både kommuner, hospitaler og praksissektor. Et velfungerende og forpligtende samarbejde mellem alle parter på sundhedsområdet er med til at understøtte, at borgeren får en positiv oplevelse af sit forløb og i sidste ende kan blive enten rask eller få hjælp til at leve bedre med sin sygdom. Med denne tredje generation af sundhedsaftaler vil vi bygge videre på de gode erfaringer, som vi har fra de to foregående sundhedsaftaler. Vi vil sikre en fokuseret indsats gennem få og klare mål. Vi vil sætte borgeren i centrum og rette vores fokus mod de effekter, borgeren skal opleve, som følge af de aftaler, som vi indgår. Vi skal blive endnu bedre til at tilbyde borgeren indsatser af ensartet høj kvalitet, samt til at styrke koordinering, kommunikation og udviklingen af nye samarbejdsformer der sikrer effektive og sømløse forløb. I den fortsatte udvikling af vores fælles opgaver om mest mulig sundhed for borgerne, vil vi tage afsæt i en forebyggende tilgang. Vi vil sætte yderligere fokus på den langsigtede borger- og patientrettede forebyggelse og på den tidlige opsporing og tidlige indsats overfor borgere, der er i risiko for at udvikle somatisk og/eller psykisk sygdom. Vores fælles udgangspunkt er, at færre borgere skal udvikle kronisk sygdom eller have langvarige sygdomsforløb. Borgere, der har en langvarig eller kronisk somatisk eller psykisk sygdom, skal opleve, at alle indsatser i det samlede sundhedsvæsen tilrettelægges ud fra en rehabiliterende tilgang. Vi vil gennem hele forløbet understøtte, at borgeren kan fastholde det bedst mulige funktionsniveau, og vi vil tilrettelægge vores indsatser på en måde, der sikrer mindst mulig indgriben i borgerens hverdagsliv. Vi vil derfor indrette vores tværsektorielle samarbejde således, at opgaven altid løses med høj kvalitet, sammenhæng for borgeren og effektiv ressourceudnyttelse Fire politiske visioner Vi vil i denne sundhedsaftale særligt arbejde for at bringe borgere, herunder pårørendes viden og ressourcer bedre i spil i eget forløb og i udviklingen af det sammenhængende sundhedsvæsen. Derudover vil vi sætte særligt fokus på vores samarbejde omkring indsatser for de mest sårbare og udsatte borgere. Vores indsats skal tilrettelægges således, at den bidrager til at nedbringe ulighed i sundhed. Derfor ønsker vi at fokusere på følgende fire visioner i denne sundhedsaftale: At borgerne oplever at være samarbejdspart i eget forløb og medvirker i udviklingen af det sammenhængende sundhedsvæsen At udvikle og udbrede nye samarbejdsformer. At sundhedsvæsenet bidrager til at skabe mere lighed i sundhed At borgeren selv oplever høj kvalitet og sammenhæng i indsatsen 2\n67 Punkt nr. 6 - Godkendelse af forslag til sundhedsaftale Bilag 1 - Side -5 af 58 Til hver af de fire visioner er der beskrevet målsætninger for sundhedsaftalen. Målsætningerne udmøntes i mere konkrete indsatser i den administrative del af sundhedsaftalen, hvor det også fremgår, hvordan der følges op målene. Opfølgning på aftalen I Sundhedsstyrelsens vejledning anbefales, at Sundhedskoordinationsudvalget udarbejder en plan for sundhedsaftalens implementering. Forslag til overordnet implementeringsplan vil derfor være indarbejdet i den administrative del af aftalen. Herunder vil der også indgå specifikke indikatorer, som skal understøtte den konkrete opfølgning på målsætningerne. Sundhedskoordinationsudvalget skal endvidere én gang årligt følge op på sundhedsaftalen og vurdere behovet for at revidere dens indhold. Opfølgningen vil blandt andet ske gennem temadrøftelser i en bred kreds af politiske nøgleinteressenter. Læsevejledning Den politiske del af sundhedsaftalen er opdelt i fire temaer med tilhørende vision. Under hver vision er beskrevet en række særligt prioriterede målsætninger, som vi i fællesskab skal arbejde hen imod. Det er derefter beskrevet, hvordan det tværsektorielle samarbejde skal udvikles i aftaleperioden med henblik på at nå målsætningerne. I sundhedsaftalens administrative del beskrives, hvordan målsætningerne operationaliseres i konkrete indsatser og hvordan, der måles og følges op på indsatsernes effekt og fremdrift. 3\n68 Punkt nr. 6 - Godkendelse af forslag til sundhedsaftale Bilag 1 - Side -6 af 58 Aktivt og inddragende samarbejde med borgerne Vi vil understøtte, at borgere herunder pårørende har mulighed for at være aktive samarbejdsparter i den enkelte borgers individuelle forløb. Det aktive og inddragende samarbejde med borgere bidrager til, at indsatsen i højere grad bliver målrettes borgerens samlede situation og ressourcer. Samtidig kan det medvirke til at styrke borgerens mulighed for at mestre egen sygdom og selv bidrage i eget forløb. Vi skal i fællesskab sikre, at borgerne anvender deres unikke viden om, hvordan det er at være bruger i sundhedsvæsnet, til at bidrage til udvikling af det samlede sundhedsvæsen. Vores vision er: At borgerne er og oplever at være samarbejdspart i eget forløb og medvirker i udviklingen af det sammenhængende sundhedsvæsen I aftaleperioden vil vi derfor særligt sætte politisk fokus på: 4\n69 Punkt nr. 6 - Godkendelse af forslag til sundhedsaftale Bilag 1 - Side -7 af 58 Indsatsområder i aftaleperioden For at kunne nå i mål med de prioriterede målsætninger skal vi i aftaleperioden videreudvikle samarbejdet på en række områder. Samarbejdskultur Aktivt og inddragende samarbejde stiller særlige krav til de måder, som de fagprofessionelle møder borgeren på. Vi vil derfor udvikle og afprøve modeller for samarbejdet mellem borgere herunder pårørende og fagprofessionelle. Vi vil fokusere på kulturelle og organisatoriske aspekter, der kan understøtte mulighederne for en proaktiv inddragelse af borgere både i forhold til borgerens individuelle forløb og når borgerne medvirker i udviklingen af det samlede sundhedsvæsen. Her vil vi have særligt fokus på udvikling af differentierede modeller for det aktive samarbejde, som er tilpasset borgere med forskellige behov og ressourcer. Telesundhed Det aktive og inddragende samarbejde i individuelle forløb handler også om at give flere borgere mulighed for at opretholde så almindeligt et liv som muligt på trods af langvarig eller kronisk sygdom. Vi vil derfor understøtte muligheder for sikker behandling, forebyggelse og rehabilitering i eget hjem gennem udbredelse af teknologiske løsninger, der gør det muligt at kommunikere, udveksle data og følge sygdomsspecifikke måleresultater mellem borgere og fagprofessionelle over afstand. Organisatorisk samarbejde Vi skal give borgere herunder pårørende bedre mulighed for at bidrage til udviklingen af det sammenhængende sundhedsvæsen. Deres viden bidrager til at skabe et sundhedsvæsen, som borgerne oplever som inddragende og sammenhængende. Men det kræver noget at indgå i samarbejde både af repræsentanterne for borgerne og sundhedsvæsenet. Vi vil gennem en fælles indsats skabe de rette rammer for samarbejdet med borgerne i udviklingen af sundhedsvæsenet, herunder i de relevante samarbejdsfora. 5\n70 Punkt nr. 6 - Godkendelse af forslag til sundhedsaftale Bilag 1 - Side -8 af 58 Nye og bedre samarbejdsformer Vi ønsker at skabe større fleksibilitet og kvalitet i opgaveløsningen, så borgerne oplever, at forebyggende, behandlende og rehabiliterende indsatser er sammenhængende, og at der arbejdes efter fælles mål. I de to foregående sundhedsaftaler har vi i vid udstrækning fokuseret på at etablere en samarbejdsstruktur mellem parterne og på at udvikle samarbejdet ud fra en stafet-tankegang, hvor der skabes koordination mellem indsatserne i kommuner, på hospitaler og i praksissektoren. Vi skal fortsat arbejde med at styrke koordination og samarbejde på tværs i sundhedsvæsenet, men vi må også erkende, at den sektoropdelte opgaveløsning især ikke tilgodeser sårbare borgeres behov. I denne sundhedsaftale vil vi derfor arbejde med at udvikle og afprøve organisationsformer, som passer til den opgave, der skal løses. Vi vil arbejde med udvikling og afprøvning af organisatoriske samarbejdsmodeller, der rummer forskellige grader af integration omkring opgaveløsning, personale, ledelse og økonomi. Vores vision er: At udvikle og udbrede nye samarbejdsformer I aftaleperioden vil vi sætte særligt politisk fokus på: 6\n71 Punkt nr. 6 - Godkendelse af forslag til sundhedsaftale Bilag 1 - Side -9 af 58 Indsatser i aftaleperioden For at kunne nå i mål med de særligt prioriterede målsætninger skal vi i aftaleperioden udvikle samarbejdet på en række områder. Nye samarbejdsformer med integrerede indsatser Vi vil afprøve og implementere nye modeller for integreret opgaveløsning med samdrift af ressourcer og kompetencer på tværs af kommuner, hospitaler og praksissektoren. Det er særlig relevant for samarbejdet om den gruppe af sårbare og udsatte borgere, der modtager samtidig behandling og pleje fra flere sektorer. Vi vil lære af erfaringer fra udlandet, hvor studier viser positive resultater med integrerede behandlings- og plejetilbud når det gælder behandlingskvalitet, patientsikkerhed, patienttilfredshed og økonomi. Modellerne kan eksempelvis afprøve nye samarbejdsformer om akut/subakutte tilbud, tilbud til mennesker med samtidigt misbrug og psykisk sygdom eller fælles sundhedshuse. Arbejdet med nye modeller for integreret opgaveløsning skal tage højde for de organisatoriske rammer i praksissektoren. Midler til prioritering sammenhængende løsninger I økonomiaftalen 2014 for regioner og kommuner er det aftalt, at begge parter skal prioritere midler til sammenhængende løsninger. Sundhedsaftalen danner rammen for, hvordan disse midler anvendes, og vi vil på baggrund af drøftelser i Sundhedskoordinationsudvalget sikre en tæt koordinering af midler til sammenhængende løsninger på sundhedsområdet. 7\n72 Punkt nr. 6 - Godkendelse af forslag til sundhedsaftale Bilag 1 - Side -10 af 58 Lighed i sundhed Let og lige adgang er et grundlæggende princip i det danske sundhedsvæsen. Alligevel er der borgere, som ikke bliver tilbudt de indsatser, de har behov for, eller som har svært ved at tage imod indsatserne, hvilket betyder at de ikke får det optimale udbytte af behandlingen. Vi vil derfor udvikle og gennemføre tiltag, der skaber mere lighed i sundhed. Samtidig vil vi sikre, at sundhedsvæsenet ikke selv bidrager til at øge uligheden. Vi er i fællesskab parate til at tilbyde differentierede og systematiske indsatser, der sikrer alle borgere bedst mulig kvalitet og udbytte af indsatserne i det samlede sundhedsvæsen. Sårbare og udsatte borgere skal støttes gennem målrettede indsatser, der har fokus på at sikre adgang til og fastholdelse i forebyggelse, behandling, pleje og rehabilitering. Også samarbejdet med det sociale område skal styrkes. Vores vision er: At sundhedsvæsenet bidrager til at skabe mere lighed i sundhed I aftaleperioden vil vi sætte særligt politisk fokus på: 8