Fyldepennen - Noveller - ST - Stærk Tobak\nST - Stærk Tobak\n7 år siden 6 kommentarer Noveller\nFrem for fortiden\nJeg stiger ud af bussen, du ved, Blågårdsgade ved Elite Købmænd, og så står han der igen, klippekort-betleren, gammel og grim med sin røde drukkenbolt-tud.\nHan spø'r: "Kunne du ikke hjælpe mig, så jeg kan komme hjem og fodre min hund. Hvis jeg må låne dit klippekort bare denne ene gang?"\nDen med hunden brugte han også sidste gang. Tiggere lirer altid den samme remse af sig. Tænk hvis vi halvkriminelle altid fiksede tingene på en og samme måde? Strisserne ville jo grine af os. Nå, for underholdningens skyld svarer jeg: "Du og jeg trænger vist til en lille én, og så skal du fortælle mig alt om dén hund."\nVi drysser ind på Onkels Vinstue, en hyggelig knejpe, hvor man kan ryge en fed, du ved, eller bare smøge den til en kold håndbajer.\nNu spø'r du sikkert, hvad sundhedspolitiet siger til det med røg i beværtningen?\n"En stang cigaretter!", det er det, de siger. Nå, de siger det måske ikke, men det er det, de får. Og det er noget som Far hér organiserer for vennerne. For fanden, noget skal man vel lave - hvis man ikke vil lønslave eller være på støtten eller gå rundt med tiggerstav, som Rødtud dér. Næ, ser du, det frie initiativ, dét er min filosofi - og Gustav's her, ejeren af Onkels Vinstue, som selv serverer, fandens fin fyr.\nNå, nu kommer vi til det sjove, tænker jeg, og nikker mod bajerne: "Før vi drikker dus, skal du lige fortælle mig alt om dén hund."\nRødtud trækker nølende hånden væk fra sin Tuborg og mumler: "En hund er vel en hund".\n"Jo", siger jeg, "men det kunne jo også være en kat?"\nHan glo'r: "En kat?"\n"Ja, eller en gedebuk med fipskæg."\nRødtud ryster på hovedet: "Det er bare en undskyldning. Noget skal man jo sige, hvis man vil fuppe folks klippekort."\n"Det tænkte jeg nok. Men jeg kan ikke rigtigt greje, hvad du vil med folks klippekort? "\nRødtud - som jeg nu vil kalde Rudolf - mumler: "Jeg er ikke ung længere. 67 år og har dårligt knæ. Og klippekort er dyre for en pensionist".\n"Ja, det er en kold Tuborg også. Men nu skal du se, jeg har i dagens anledning taget spendérbukserne på." Jeg vinker Gustav hen til bordet og bestiller to dobbeltsnaps.\nHæ-hæ, kan du se det for dig? Nu står der to Tuborg og to dobbeltsnaps på bordet og Rudolfs pølsefingre begynder at småryste, men han holder sig i skindet. Det er altså situationen.\nGodt, så siger jeg: "Før du og jeg drikker dus, skal du vise mig alle de klippekort, du har."\nRudolf griber mod inderlommen, men siger så: "Jeg har ingen. Du gav mig jo ikke noget."\nJeg siger: "Kom nu, Rudolf - hvis jeg må kalde dig det - jeg er ikke født i går."\nSå trækker han en hvid plasticpose op af inderlommen. Jeg nikker og siger: "Og hæld dem så alle sammen ud på bordet." Jeg tror ikke mine egne øjne. Bordet flyder med halvbrugte klippekort."\n"Skål Rudolf, lad os skåle på dit dårlige knæ." Vi griner begge to. Og inden jeg har fået min første tår, har han slugt sin dobbeltsnaps i ét hug og skyllet efter med Tuborg.\nJeg nikker imod min snaps og siger: "Den er også til dig, hvis du fortæller mig, hvad du bruger de dér klippekort til."\nSnapsen har fået hans tunge på gled, og nu fortæller han frejdigt, at klippekort skam er meget værd. Bare ét klip koster tyve kroner, og de kan sælges for otte på en bar som denne. Tjeneren sælger dem så videre til gæsterne for tolv kroner.\n"Og hvor meget er så hele bunken værd?", spø'r jeg.\n"I går talte jeg dem op til 1024 klip."\nDet lugter af business, så jeg lægger hurtigt nogle tal sammen i hovedet. To Tuborg og to dobbeltsnaps koster nok to hunner, og dér på bordet ligger godt og vel otte sprællevende tusser. En OK forretning. Nu skal den blot fikses.\nJeg siger med et blik i øjet: "Lad os to drikke os fandens en skid på. Ikke her, et andet sted. Varerne køber vi hos Elite Købmænd."\nResten er ikke noget at prale af. Du ved, krænge jakken bagover og ned om skuldrene på en 67 årig drukkenbolt med dårligt knæ og så fiske plasticposen ud af jakkelommen. Alt sammen roligt og gelinde som en gentleman, selvom det klø'r i lapperne efter at fikse hans tud.\nMen er klippekortene så omsættelige? Jeg stryger ud på Christiania. To gram gylle koster 12 klippekort, men i dagens anledning køber jeg urdo-shit. Det koster næsten det dobbelte. Men hvad fanden, man lever kun én gang, og jeg har røven fuld af klippekort.\nTænk dig så, historien ender på tryk i gratisavisen "24 timer". Rudolf må have anmeldt det, og politiet må have skidt i bukserne af grin. De gider jo knapt nok registrere en tømt lejlighed eller et fikset vognlæs varer. Men en snoldet pose brugte klippekort! Hæ, hæ! Jeg har hørt, at aviserne ringer til strisserne, når de mangler stof, og sådan må de have fået denne historie:\n"En røver overfaldt en 67 årig mand på Blågårdsgade og frarøvede ham en pose med klippekort og er fortsat på fri fod. Røveriet fandt sted foran kiosken Elite Købmænd kl. 10:30. Politiet efterlyser vidner til det grove røveri."\nHæ, hæ, hvad mener du? Burde man ikke ringe ind og fortælle dem, at klokken rent faktisk var 22:30?\nJeg har nu fortalt dig om første gang, jeg var i avisen. Det er så også første side i min scrap-bog. Siden har det altid været med både navn og billede:\n- B.T. den 5. maj 2008: ST's smuglerbåd beslaglagt med hash og cigaretter for 7 millioner\n- Ekstrabladet den 4. oktober 2008: ST idømt 6 års fængsel\n- Billedbladet den 2. november 2010: Åbenhjertig snak med smuglerkongen, ST, i hans celle\n- B.T. den 14. maj 2011: ST flygtet og stadig på fri fod\n- Ekstrabladet 20. maj 2011: ST indfanget af politiets hunde\nDu har måske appetit på mere? Så er du velkommen til at besøge mig. Vi ku' bladre lidt sammen i min scrapbog. Hvad fanden, noget har man da udrettet. Man er da ikke hvem som helst. En Hans Hansen, en Jens Jensen, en Peter nul og niks. Men, det var det med besøget. Lige nu har jeg tid nok, ryster tremmer på femte år.\nMen husk så lige, at det kun er de offentlige, der kalder mig Frank Hansen. Mine rigtige venner kalder mig dét, jeg hedder, ST - Stærk Tobak.\nOpgave på forfatterkursus d. 19. september 2013: skriv en historie ud fra følgende avistekst: En røver overfaldt en 67 årig mand på Blågårdsgade og frarøvede ham en pose med klippekort og er fortsat på fri fod. Røveriet fandt sted foran kiosken Elite Købmænd kl. 10:30. Politiet efterlyser vidner til det grove røveri.\nTeksten er publiceret 03/12-2013 01:19 af Kaare Kristensen (Hemingway) og er kategoriseret under Noveller.\nTeksten er på 1104 ord og lix-tallet er 23.\n 11 timer, 7 minutter siden\n2 Stjerneeksistens · Claus Poulsen (ClPollux)


Du behøver ikke spise op — ScandiSense\n#mentorimadogpsyke #sultogmæthed #børnogspisning #godevaner #lyttildinkrop #dinklogekrop #tankekost #senseslankmedfornuft #sensekost #scandisense\nDu har sikkert hørt noget andet: Det er uhøfligt ikke at spise op - Tænk på de små børn i Afrika - Det er noget madspild!\nOg måske har du ikke blot hørt noget andet. Du tænker selv sådan - det er du jo opdraget til - og derfor giver du det ukritisk videre til dine børn.\nMen hvorfor skal vi egentlig spise op, hvis vi ikke er sultne? Og hvorfor lære vores børn at fortsætte ud over det, deres krop fortæller dem, er passende?\nVi er alle født med en helt naturlig evne til at kunne mærke sult og mæthed. Perioder med kure - hvor vi har sultet os selv - og perioder med overspisning - hvor vi har givet los og spist alt det, vi ikke måtte under kuren, har dog for nogle af os betydet, at vi har mistet kontakten med vores sult- og mæthedsfornemmelse.\nDerfor er det også så vigtigt, at du ikke forstyrrer denne evne hos dine børn. Når de pludselig ikke kan spise mere, så ros dem for at lytte til kroppen. Og hjælp dem så med ikke at få øst mere op på tallerkenen, end de kan spise til det næste måltid. Hjælp dem fx ved at sige: “Kan du huske i går, hvor du tog en kæmpe portion og ikke kunne spise det hele. Prøv at tage lidt mindre i dag. Fx nøjes med to kartofler og en frikadelle. Du kan altid få en ekstra portion, hvis du er mere sulten”.\nDu kan altså stadig nå at ændre kurs overfor dine børn. Så gør det! Men hvad med dig selv? Den gode nyhed er, at kontakten til kroppen kan genindlæres. Det er aldrig for sent. Det kræver dog, at du bevidst arbejder med at registrere sult- og mæthed over en længere periode. Et effektivt værktøj til dette er at begynde at bruge et sult- og mæthedsbarometer. På tankekost.dk kan du helt gratis hente vores sult- og mæthedspendul, som vi kalder det.\nLæs mere om pendulet her.


Fra bristet drøm til læreplads - TV-Kalundborg\nFra bristet drøm til læreplads\n”Det gik så galt, at kommunen kom ind over, men det hjalp ikke. Til sidst gav de mig valget: vil du tvangsfjernes eller på efterskole? Jeg valgte selvfølgelig efterskole."\nPatrick Lillien Sørensen har fået lærerplads som glarmester hos Skandi-Bo i Ubby, men vejen dertil har været meget lang og med mange bump på vejen. Foto: Jens Nielsen\nAf Rikke Marie Lykke, Uddannelsesambassadør, Jobcenter Kalundborg\nTilværelsen har på ingen måde været nem for 19-årige Patrick Lillien Sørensen. Lige fra han var barn har der været problemer både med skolen og hjemmet, men nu har han fået en lærerplads og mere ro i sit hoved og han ser nu lyst på fremtiden.\n”En diagnose kommer aldrig til at være noget, der skal stå i vejen for ens drømme. Jo, jeg har besværligheder. Det er der slet ikke tvivl om. Men alligevel kommer jeg fremad mod det jeg vil. Og det vil jeg gerne fortælle andre, at de også kan”.\nOrdene kommer fra 19-årige Patrick Lillien Sørensen, der mod alle odds er godt i gang med uddannelsen som alubygger, et speciale under glarmesteruddannelsen.\nFor livet er ikke startet på den nemme måde for Patrick, der på både de indre og ydre linjer har haft sit at kæmpe med.\nAllerede i folkeskolen, mærkede Patrick på den hårde måde, at han ikke havde det lige så nemt som mange af de andre børn.\n”De kunne slet ikke styre mig i den normale folkeskole. Jeg havde alt for meget krudt i røven og var samtidig både aggressiv og ja, vel nærmest voldelig”, fortæller Patrick ærligt om det første møde med det danske skolesystem.\nFra 2. klasse blev han som en konsekvens af problemerne overflyttet til specialskole, og dem endte han med at gå på tre forskellige af.\n”Det gik egentlig meget godt i starten, da jeg blev overflyttet til en specialskole, der bedre kunne håndtere børn som mig. Men så opstod der problemer. Og de blev bare værre og værre. Der var konflikter med de andre børn, og jeg oplevede, at de rottede sig sammen mod mig og mobbede mig”.\nEn af grundene var, at Patrick havde ADHD. Og det gav gentagne gange problemer med skolemiljøet. Både det at sidde stille og at koncentrere sig om undervisningen. Men også i forhold til de andre børn.\n”De fandt jo hurtigt ud af, at de kunne få mig til at eksplodere, og så blev det jo ekstra sjovt”, fortæller Patrick.\nSamtidig var der massive udfordringer på hjemmefronten, og det blev værre med tiden.\nTvangsfjernelse eller efterskole?\n”Det gik virkelig dårligt derhjemme mellem mine forældre”, fortæller Patrick om tiden mens han endnu gik i skole.\n”Det gik så galt, at kommunen kom ind over, men det hjalp ikke. Til sidst gav de mig valget: vil du tvangsfjernes eller på efterskole? Jeg valgte selvfølgelig efterskole. Og det blev de bedste to år i mit skoleliv”.\nPatricks beskrivelse af efterskoletiden lyder i det store og hele som de fleste andre efterskoleelevers.\nSå selvom baggrunden for de to ophold var barsk, lykkedes det at få et godt udbytte, og dermed et fundament at bygge videre på.\n”Man bliver jo et helt andet menneske af at gå på efterskole. Man bliver meget mere moden og lærer at stå på egne ben”, fortæller han.\nKonflikterne med de andre elever på skolen udeblev dog ikke. Men som noget nyt, oplevede Patrick at være i et miljø, hvor det lykkedes ham at håndtere problemerne på en ny og bedre måde.\n”Jeg var stadigvæk både aggressiv og småvoldelig. Men jeg lærte til gengæld at styre det. Jeg fandt ud af, at dem der mobber kun bliver ved så længe man reagerer. Så jeg lærte at ignorere det. Og derfra gik det fint”.\nEfter to år på efterskole, skulle Patrick finde ud af hvad næste skridt så skulle være.\n”Når man har ADHD fungerer det bare ikke med noget, hvor man sidder stille”, fortæller han.\n”Jeg var godt klar over, at det skulle være noget hvor man bevæger sig og bruger hænderne”.\nPilen pegede i retning af at blive faglært.\nCoronaboblen punkterede drømmen\nBarndomsdrømmen var at blive mekaniker, og første skridt i den retning var klargørelse til uddannelse via FGU (forberedende grunduddannelse).\n”Jeg kom på FGU og ville gerne ind på mekanikerlinjen bagefter. Men jeg fik at vide, at der var for mange der, så det kunne ikke lade sig gøre. I stedet blev det smedelinjen. Og det var røvsygt og kedeligt”, lyder det ærligt fra Patrick.\nDet lykkedes dog til sidst, at få overtalt lærerne til at han kunne komme over på mekanikerlinjen.\n”Og der kunne jeg mærke, at jeg var landet et godt sted. Jeg passede fint ind i flokken. Vi grinede godt sammen, og der var masser af energi. Samtidig respekterede vi hinanden”.\nMen bedst som Patrick havde fundet sin rette hylde, kom Corona og punkterede mekaniker-drømmen.\n”Det er sgu svært at rode med en bil hjemme fra skærmen”, fortæller Patrick, der blev mere og mere modløs af hjemmeundervisning og Corona-nedlukning. ”Det var en rigtig kedelig tid. Til sidst lå jeg bare i sengen hele dagen og var kun oppe når jeg skulle have online-undervisning”.\nMotivationen endte med at ryge helt i bund, og da der endelig blev åbnet op igen, kom Patrick ud i praktik.\n”Det gik slet ikke”, fortæller Patrick om det, der skulle have været et positivt vendepunkt.\n”Jeg var ude to forskellige steder, men det blev en virkelig dårlig oplevelse. Det ene sted svinede de mig til hele tiden. Og det andet sted måtte jeg kun rende rundt og feje”, erindrer han.\nOg igen var ønsket om, at komme videre med uddannelse, tæt på at briste.\nMen til alt held opstod der en ny mulighed, og denne gang blev det et vendepunkt.\n”Jeg kan bedst beskrive det som en eksplosion af min virkelighed”, fortæller Patrick, og uddyber: ”Det var ligesom om, at det hele blev samlet inde i mit hoved på en ekstremt fascinerende måde. Det var både sjovt og underholdende på samme tid. Og jeg elskede det fra dag et”.\nDet var mødet med Skandi-Bo i Ubby, der producerer og monterer glasskillevægge og døre i aluminium, der fik det hele til at falde på plads inde i Patrick.\nOg efter en praktikperiode, faldt snakken på muligheden for at komme i lære som alubygger.\nPatrick husker tydeligt den afgørende samtale: ”De sagde, at det kunne vi godt finde ud af. For jeg var jo aktiv og ikke typen, der bare stod henne i et hjørne og ventede på at blive sat i gang”.\nUdfordringerne bekymrede dem ikke hos Skandi-Bo.\n”Bare fordi du har ADHD eller er ordblind, betyder det ikke, at du ikke kan finde ud af dit arbejde. Så længe du selv kan håndtere det, er det fint med os”, var deres opløftende besked til Patrick.\nNæste trin var grundforløbet til uddannelsen som alubygger. Og selvom vejen var banet med en læreplads i hånden, skulle det heller ikke gå snorlige denne gang.\nKonflikter med de andre elever på grundforløbet og nye udfordringer i familien, gjorde det svært at koncentrere sig. Konsekvensen blev, at grundforløbsprøven ikke blev bestået i første forsøg.\nMen Patrick ser lyst på fremtiden, og prøven blev bestået i andet forsøg.\n”Det skal nok gå, jeg er ikke så bekymret”, fortæller han optimistisk. ”Der er jo rigtig mange ting man kan rende og blive bekymret for. Men det spænder i realiteten mere ben end det gavner. Jo mere man siger at man ikke kan, ja, jo større er risikoen for at så kan man lige pludselig ikke”.\nOg samlet set ser det da også lyst ud for Patricks fremtid som kommende faglært glarmester med speciale som alubygger.\n”Jeg har fået mere styr på tankerne og mere ro på”, fortæller han. ”Og når jeg står og forbereder byggeelementer til montage, har jeg det rigtig godt. Jeg føler, at jeg har skabt mig et ordentligt fodfæste, som samtidig giver mig et godt sted, at komme videre fra”.\nSamtidigt er Patrick et sted i livet, hvor han oplever at få støtte, når han har brug for det.\n”I forhold til min ordblindhed har jeg en IT-rygsæk, der gør det meget lettere at gå i skole”, fortæller han. ”Og når det er svært at være mig, har jeg Marie Søndergaard Edelfeldt fra Kalundborg Kommunes Ungeindsats. Det, at have en at snakke med og som lytter, har været afgørende i de svære perioder. Det, at der kommer en og siger: nu finder vi to ud af det, et skridt af gangen. Sådan er Marie, og uden hende ville jeg ikke være her i dag”.


Sådan virker en hårtransplantation - BM Social\n» Sådan virker en hårtransplantation\nSådan virker en hårtransplantation\nFor mange mennesker er det at tabe håret ufrivilligt eller mangel på hår med til at give et knæk på selvtilliden. Man opfatter sig selv som mangelfulde fordi, at man ikke har den ønskede hårmængde alle steder på hovedet. Men det er der heldigvis råd for, da man med en hårtransplantation kan få håret tilbage og derved styrke sin selvtillid igen.\nKort sagt går en hårtransplantation ud på, at der tages hårsække fra et donorområde, som så flyttes til det ønskede modtagerområde. Under den indledende snak med lægen, bliver man enig om hårlinjen og der aftales nøje inden transplantationen, hvorfra hårsækkene skal tages og hvortil de skal flyttes. Behandlingen er smertefri og bliver udført under lokalbedøvelse og med minimale gener efter operationen.\nEn hårtransplantation fungerer således, at der tages hårsække fra et donorområde som oftest kommer fra bagsiden og/eller siderne af hovedet. Det er med andre ord ens egne hår der bare bliver placeret et andet sted. Selvom det samlede antal af hårsække på hovedet ikke ændre sig, bliver operationen udført med så stor nøjagtighed at donorområdet ikke bliver ødelagt, så håret forsat er flot i og omkring donorområdet.\nFør, under og efter en hårtransplantation\nFørste skridt er at finde den klinik der skal foretage operationen og aftale en tid med dem. Herefter kigges der på, hvor stærke donorområderne er og hvor meget hår der skal flyttes til modtagerområdet. Dette gøres for at vurdere om hårtransplantationen kan lade sig gøre med et vellykkede resultat. Når der er styr på det, bliver der aftalt en tid for operationen. Når operationen er udført, bliver man sent hjem for at hvile og skal dagen efter til kontrol og information om det videre forløb.\nDet kræver tålmodighed før det endelige resultat kan ses\nEn vellykkede hårtransplantation tager tid og kræver en masse tålmodighed. Den første tid er den sværeste, hvor mange vil opleve et såkaldt ”choktab” 2-8 uger efter indgrebet. Det er helt normalt og en del af processen. Man vil først efter 3 måneder kunne begynde at se fremskridt, da det transplanteret hår først begynder at vokse 10-12 uger efter hårtransplantationen, alt efter ens stofskifte. Det endelige resultat kan ikke ses før ca. et år efter indgrebet, men det er bestemt ventetiden værd.\nEn hårtransplantation er permanent, og man taber ikke håret igen. Dette skyldes at håret kommer fra nakken som er et genetisk resistent område, som ikke påvirkes af hormonet DHT som er det hormon der er skyld i at man taber håret.\nSlutresultatet ser helt naturligt ud\nNår det endelige resultat er nået, vil man ikke kunne se at der er foretaget en hårtransplantation. Der sørges for at få lavet en naturlig hårlinje og de transplanteret hår kommer til at ligne de andre hår omkring modtagerområdet og der efterlades ingen ar efter operationen. Håret kan når det er vokset ud klippes, styles og farves på sammen måde som alt det andet hår.


Disse sider skal ikke gøre sig ud for at være en fuldstændig redegørelse for al viden om Nyboder, ej heller kan de berette om det daglige, ofte uromantiske, liv i området, - det rækker pladsen her slet ikke til.\nFor den der vil fordybe sig i Nyboders sociale liv, med alt hvad der hørte til, - lige fra mandskabets uniformer, over børnenes opdragelse og skolegang, til kvindernes daglige liv, medens manden var på søen, er der skrevet adskillige bøger om af andre, der ved meget mere om emnet end jeg, og disse kan lånes på biblioteket.\nSlægtsforskeren vil med listen over gadenavnes historie nederst på denne side, samt gadeplaner på andre sider, måske kunne danne sig et overblik over hvornår gader opstår, skifter navne og nedlægges.\nFormålet er også at give et groft rids af Nyboders opståen, og med en tidslinie at fortælle om Nyboders udvikling, for dermed at give interesserede blod på tanden til at hente mere viden på vore udmærkede biblioteker og arkiver.\nUnder mine undersøgelser finder jeg flere modstridende oplysninger om gadernes placering, husenes byggetidspunkt, og så videre, det skyldes at Nyboder ikke var en statisk bydel, men på grund af den tids byggeskik, ukendskab til moderne metoder, har råd i husene, krig, ulykker og uroligt vejr hurtigt gjort det nødvendigt at nedbryde dem. Der anvendtes slet ikke tagrender, vandet plaskede ned ad husene, og ledtes kun nødtørftigt bort i smågrøfter, husene var fra begyndelsen uden opvarmningsmulighed, dette måtte beboeren sandelig selv sørge for!\nEen ting skal forskeren dog gøre sig klart: Nyboder har ikke altid ligget hvor det ligger idag. Man må skelne mellem Nyboder på Bremerholm og Nyboder ved Østerporten.\nHistorien: Under Christian III der styrede Danmark-Norge fra 1534 til 1559, undergik den danske flåde en markant forandring, idet skibene i denne periode fik stærkere og tungere armering, der så også krævede at disse blev kraftigere bygget. Dette satte gang i en centralisering af flåden, hvis skibe hidtil havde været placeret rundt omkring i landet.\nTidligere, når et togt var til ende, spredtes skibene til deres hjemhavne.\nNu skulle marinen organiseres. For at skabe en effektiv flåde, kunne reparations- og nybygningsværfter, samt søfolk og håndværkere bedst udnyttes hvis det hele var centralt placeret.\nMandskabet var i begyndelsen ikke mere talrig, end at alle kunne være indkvarteret på Bremerholm hvor der må have været boliger til folkene.\nBremerholm var tidligere en holm, nordøst for Slotsholmen i København. I 16. århundrede blev det landfast da "Dybet" - det der nu hedder Dybensgade, blev opfyldt. Det anvendtes til flådestation, og det indeholdt reberbane, ankersmedie. m. m.\nAnkersmedien blev senere ombygget til Holmens Kirke.\nIndtil 1741 dømtes grove forbrydere til "arbejde i jern" på Bremerholm. Efter anlæg af Nyholm, ændredes navnet Bremerholm til Gammelholm.\n"Skipperboderne" der egentlig først blev opført på Bremerholm, fik benævnelsen "Nyboder" - og det var disse, der dannede forbillede for det Nyboder der senere opstod ved Østerport.\nChristian den III. var således den første der havde et et øvet mandskab i fast tjeneste.\n1578 fik mandskabet sin første befalingsmand, Holmens chef, eller Bremerholms Admiral. Senere, i 1792 blev dette embede overtaget af Holmens overekvipagemester.\n1606 opkøber Chr. IV (kronet 1596) mange haver uden for byen mellem Nørreport og det nuværende Østerport.\n1615 udskrev Christian d. IV 1500 søfolk fra købstæderne og landet til fast tjeneste, så man ser at sømagten vedblev at udvide.\nHvor skulle alle disse mennesker bo? I første omgang blev de indkvarteret privat, - "lagt i borgerleje". Denne ordning var ganske upopulær hos byens borgere.\n1620 hører vi om "flere nybyggede huse udi Holmens sogn" - ligesom gadenavne som: Adelgade som løber fra Stranden og "op udi vore nye boder" - måske den samme som "Størregade" der havde 18 våninger. Der nævnes en Skippergade, en Baadsmandsgade, en Delfinstræde, senere Dybensgade, et Laxestræde, og et Hummerstræde. Men vi befinder os stadig i det gamle Nyboder.\n1625: Sankt Anne - eller "Annæ" - Kirkegård anlægges hvor der 15 år senere en Sankt Anna Rotunda planlægges. Her begraves fangerne fra Bremerholm og andre forbrydere. Sankt Anna Rotunda var et kirkeprojekt som aldrig blev færdigt. Fundamenterne ligger idag på arealet mellem volden og Rigensgade, bag Sølvgades Kaserne.\nDen stadigt voksende styrke bevirkede at der efterhånden kun var plads til "Hans Majestæts Skibsofficerer" på det første Nyboder. Hvorledes disse huse har set ud, er vanskeligt at afgøre, de er gået til grunde, idet den første ildebrand hærgede Nyboder 1690. - 100 år senere under Københavns store ildebrand, udbrændte de totalt.\nChr.IV må have haft planer om at løse et påtrængende pladsproblem, for\n1626 opføres Sankt Anne Skanse, - Citadellet, - begyndelsen til det nuværende Kastellet.\n1628 opretter Chr. IV Holmens Skole.\n1629 lader Chr. IV opkaste et dige fra Nørreport til Sankt Anne Skanse der skal afgrænse det nye Kvarter "Sankt Anne By". Dette dige og grøft er begyndelsen til Østervold. Københavns areal var hermed blevet fordoblet, og omfatter sankt Annæ-kvartererne. Der udarbejdes en plan for en stjerneformet by om et ottekantet torv som dog aldrig gennemføres.\n1630 bygges en vej fra det gamle København, omtrent hvor Kongens Nytorv ligger idag og ud til den nye by. Den kaldes "Den store stenbro" - Nu begynder der at danne sig et billede af Chr.IV's tanker om\n"D e t a n d e t N y b o d e r".\n1631: De første 20 huse af Nyboder opføres på de grunde Chr. IV. 1606 havde opkøbt uden for København. Navnet på den nye bydel kaldes først "dy Boer til Søefolckied" - senere "Bådsmandshusene" eller "Bådsmændendes våninger" (boder). Også "St. Annæ Boder" støder man på. Disse navne gik langsomt i glemmebogen, og "Nyboder" vandt hævd.\nArkivalier fortæller at der 9. januar 1636 accorderedes med Villum Mortensen, tolder i Helsingør, og flere andre, om forfærdigelsen af "de Bådsmends Waaninger som kand behøffuis ved St. Anne Broe". 100 boliger skulle være færdige til Mikkelsdag. Tilsyneladende omhandler denne kontrakt Nyboders første anlæg, idet dokumentet henviser til andre vaaninger herude, som kongen selv hidtil har ladet bygge, og som entreprenørerne skulle bruge som mønster. Inden dette Nyboder stod færdigt, var det kommet til at ligge inden for voldene, idet der 1635 tales om "vore Boedsmendsboeder vden Østerport" og 1645 tales der henholdsvis om "Baadmandsboderne Indenbyes" (Skipperboderne på Holmen) og Udenbyes (Nyboder). I dette og det følgende år raser pesten, det af en samtidig læge, Ole Worm, anslåede antal døde er 5000 mennesker.\n1640: Den før omtalte Sankt Anne Rotunda, den vældige rundkirke, 60 meter i diameter som skulle være søfolkenes kirke påbegyndes. Dens fundamenter ligger muligvis stadig under Polyteknisk Læreranstalt, i Østervoldgade.\n1641 er Nyboder ved at være færdig som Chr. IV havde det i tankerne. Det vil sige den del der ligger sydvest for Suensonsgade. Af disse bygninger er der kun een længe tilbage, nemlig i Sankt Pauls Gade: "Nyboders Mindestuer".\n1645 befalede kongen at optegne beboernes navne på dørene.\n1647 blev Østerport flyttet, og opført på det sted hvorfra den atter er blevet fjernet i nyere tid. Den kaldes nu "Helsingørs Port".\nSkitsen herunder: Blåt er Kastelsgraven, og det røde er Nyboders huse som Christian den fjerde nåede at opleve dem. Hver rød blok repræsenterer to husrækker med haveareal mellem husrækkerne.\nDe punkterede områder er tomme grunde som blev solgt til borgere, men som senere blev tilbagekøbt af kongen, uden at de dog kom til at høre til Nyboders marinehuse.\nDen særprægede skrå afskæring af husenes gavle i vest, var oprindeligt også planlagt for husene der vender mod øst, men denne plan blev ændret for at gøre plads til den Store Kongensgade.\n"Grønland" er et grønt område som senere anvendes til Nyboders udvidelse. Vigtig bemærkning til tegningen herunder: Krudttårnet der er aftegnet som en firkant på skitsen, er ikke det der sprang i luften i 1779. Ulykken skete inde i bastionen ved det afsatte kryds.\n1648 dør Christian IV. Han begraves 18. november, og Frederik III krones den 23 november.\n1651 raser pesten.\n1654 raser pesten igen, og bortriver 8551 mennesker, en trediedel af byens befolkning, deriblandt før omtalte læge, Ole Worm.\n1657 og 1658 arbejdes der hidsigt på at forbedre fæstningsværkerne, svenskekongen er gået over isen.\n1658 - den 16. dec. midt under belejringen, springer krudttårnet ved Nyboder i luften første gang, mange mennesker kvæstes og dræbes, et stort antal huse går til grunde eller beskadiges.\n1660: Ved Carl Gustavs død 12. februar opgiver svenskerne belejringen.\n1662 ombygges Sankt Anne Skanse til Kastellet Frederikshavn.\n1663 opgives endeligt Sankt Anne Rotunda. Den sprænges bort d. 20. maj og materialerne anvendes til andet byggeri. Grunden omtales nu som Sankt Annæ Kirkegård, og benyttes som eksersérplads, indtil den efterhånden bebygges. (Guldhuset - Stokhuset - Sølvgades kaserne).\n1664: Fæstningens materielgård i Rigensgade flyttes til Frederiksholms Kanal. Kastellet modtager sin første indkvartering 28 oktober.\n1668: Vippegalgen på Hallandsås (Kongens Nytorv) flyttes til "Grønland" ved Nyboder."Grønland" var et grønt ubebygget område, som senere skulle bebygges med Nyboderhuse.\nomtrent samtidig: "Guldhuset" opføres på "Sankt Annæ Rotunda" - grunden. Guldhuset var et laboratorium indrettet til alkymisten Borri. Det havde tidligere været indrettet i en træbygning i Rosenborg have.\n1670, den 9. februar dør Frederik III.\n1673: Kvæsthuset, et hospital for Holmens folk, flyttes til det tidligere Guldhus.\n1674 udgiver Peder Resen sit første kort over København.\n1677 opføres det første "Stokhus" - ombygges 1724. Det vil sige: Tidligere var straffene blevet eksekveret ved Jarmers tårn.\n1680 bliver Iver Hoppe inspektør i Nyboder. (Hoppes biografi her)\n1685: Et priviligeret klædemanufaktur oprettes i det tidligere "Guldhuset".\n1686 indføres matrikelnumre, (v. Ole Rømer) men ikke for Nyboder, der er en by i byen.\n1695 anlagdes Toldbodvejen, hvor en del brændevinshandlere slog sig ned.\n1696 nedsattes "den møenske kommission" der skulle planlægge at flytte en del af søfolkene til en afdeling på Møn, da det efterhånden begyndte at knibe med at skaffe husly til folkene.\n1722 anlægges den første porcelæns-eller Hollandsk Stentøjsfabrik i Store Kongensgade på hjørnet af det senere Fredericiagade.\n1728, den 20 - 23 oktober: København brænder: Størstedelen af af den gamle by lægges i aske.\n1743 oprettedes en fond til udvidelsen af Nyboder. "Nyboders Fond".\n1755: På grund af brandfare, flyttes tømmerpladserne midlertidigt fra Ny Toldbodgade til "Grønland" ved Nyboder. Samme år opføres 24 huse med hver 2 stokværk, og det må være på denne tid Leopardlængen og Tigergade skabes.\nOmkring 1757 bliver yderligere 70 huse opført mellem Elefantgade og en ny Elsdyrgade. (Elsdyrlængen)\n1759 er der ildløs i et gamle "Guldhus". Et kgl. uldmanufaktur opføres i Rigensgade i stedet. Disse står først færdige i 1786.\n1763 begyndes opførelsen af Sølvgades Kaserne på Sankt Annæ kirkegårds grund, sydlige del, fuldendt 1771. Soldaterne havde hidtil været indkvarteret privat.\n1765 flyttes tømmerpladsen bort fra "Grønland" til det nye Sydhavn.\n1772-81 blev nogle brøstfældige huse i Haregade og Elefantgade nedrevet og nye to-etages opført. (Arkitekt Harsdorff).\n1779 eksploderede krudttårnet ved Østervold for anden gang. 47 mennesker kvæstedes, 7 døde. Krudttårnet blev opført igen, men nedlagdes 1872.Om dette kan læses en udførlig beskrivelse begået af Carsten Meyer i "Historiske Meddelelser om København 1997" : ISBN 87-89-457-10-2.\n1782 anlægges reberbanen på "Grønland" langs Store Kongensgade.\n1783 opføres "Det Store Slavehus" med plads til 600 slaver ved Stokhuset. Samme år opføres husarkasernen ved reberbanen langs Store Kongensgade. Dette år opfandt fabriksmester Hendrick Gerner (født 1742 død 1787) "en konstig mølle at skaffe vandet ud af Skjoldungens Flyhavn". En af 8 heste trukket vandpumpe der afløste 500 mands arbejde. Denne kørte lige til dampmaskinen afløste hestene 70 år senere.\n1785 må husene mellem Elsdyrsgade og Delfingade være blevet opført.\n1786 bebygges pladsen "Grønland" med en udvidelse af Nyboder.\n1789 bebyggedes Krokodillegade, og formodentlig kort tid efter Svanegade og Gaasegade.\nVi er nu tæt på århundreskiftet, se gadeplan på dette tidspunkt her.\nNyboders første gader\nendnu medens Christian den fjerde levede. Ved de østvendte længer (til højre på gadeplanet) ses her nogle punkterede områder i husene. Det er husdele der senere måtte fjernes, da man planlagde at Østerportsvejen, senere Store Kongensgade skulle knækkes. Man ser hvordan gaden nu gennemskærer husene og ødelægger idéen med de skråt afskårne gavle.\nOmrådet nord for Elefantstrædet, "Grønland" var fra begyndelsen inddraget til eksersérplads. #### Husene var ikke holdbare, ustandselig læser vi om brøstfældige bygninger, dårlig eller slet ingen vedligeholdelse, for ikke at tale om at Tulipanstrædet blev totalskadet da krudttårnet eksploderde i 1658. Det er spørgsmålet om der på dette tidspunkt er numre på husene. Først 1686 indføres en matrikulering af Ole Rømer, men da Nyboder var en by i byen med egne ordenshåndhævere, blev det ikke gældende for dette område. Dog findes der angiveligt en fortegnelse fra 1654 der fortæller at: Tulipanstrædet havde 13 numre, Timianstrædet 26, Merianstrædet 26, Krusemyntestrædet 26, Salviestrædet 25, Balsamstrædet 25, Nellikestrædet 26, Rosenstrædet 26, Lavendelstrædet 11, Elefantstrædet 26, Harestrædet 49, Kamelstrædet 45, Rævestrædet 41, Enhjørningestrædet 37, Ulvestrædet 33, Bjørnestrædet 29, Løvestrædet 25, Hjortestrædet 11, Elsdyrstrædet 18, Kattestrædet 33, Pindsvinestrædet 27, Hindestrædet 9, - men som man kan se, er der uoverensstemmelser mellem antallet af husnumre og bygningernes længde, så ovenstående skal tages med forbehold.\nHvornår vi kal bruge betegnelsen "gade" eller "stræde" er lidt usikkert, men noget tyder på at "-strædet" er det man anvender tidligt. Senere vinder "-gaden" dog hævd. På nogle gamle kort bruges også "-længden" eksempelvis "Hjortelængden", men dette vælger jeg at se bort fra.\nDet må også nævnes, at i folkemunde havde nogle gader andre navne. Således kaldtes Balsamstrædet "Bagerens gade", Nillikestrædet for "Kockegaden", Lavendelstrædet "Skolemesterlængen", Hindestrædet for "Hoppens længe" Kaninstrædet på solsiden for "Bryggerens længe" og Elsdyrstrædet for "Nybygte længe" eller "Hundelængen". Prindsestrædet kaldtes i begyndelsen "Fyrstegade" eller "Stenbroen", eller bare "Broen". Muligvis fordi det var den eneste gade med brostensbelægning.\nEfter at krudtbrænderens hus eksploderede i 1658 kan man af en fortegnelse over Nyboder konstatere at huse der mundede ud ved Rigensgade i året 1654, af dem mangler 18 boliger i 1661, og det hedder om Tulipanstrædet:\n"Deri ere ikkun to boder som beboes, de andre er ganske spolleret".\nFor enden af Merians- og Krusemyntestrædet har været en tom plads der kaldtes "Nyboders Torv".\nDenne plads er muligvis et resultat af eksplosionen, og den lå tom til den blev solgt til Lorentzenstiftelsen i 1852.\n1795: 5. juni, København brænder igen. Der opførtes yderligere 13 huse i Nyboder.\n1796-1804 fornyedes bygninger i Ulvegade og Bjørnegade.\n1807: Byen bombarderes på det skammeligste af englænderne, flåden er ødelagt, kapervæsenet bliver sat i system.\n1818: Garnisonssygehuset "Grødhuset" oprettedes i det såkaldte "Guldhuset" i Rigensgade, idet konfektionsfabrikken flyttede til Usserød Klædefabrik.\n1837 ophæves den "skarpe eksamination" (tortur) der fandt sted i "Stokhuset".\n1841 blev der nedsat en kommission der skulle foreslå forbedringer for mandskabet. For denne kommission fremsatte håndværkerne ønsker om at deres boliger måtte blive forbedret.\n1848, den 23. september indføres almindelig værnepligt i Danmark.\n1850: Børnehospitalet i Rigensgade åbnes 11. november, nedlagt i 1876.\n1853 hærger koleraen i byen. 4737 døde. Flere småepidimier i 1854, 1855 og 1857.\n1854: Af Nyboder overgår et areal mellem Store Kongensgade og Borgergade til privat bebyggelse.\n1857 begyndes nedrivningen af Østerport.\n1859 indføres gadenumre i København.\n1860 den 31. marts, nedlægges "Stokhuset" som straffeanstalt.\n1861: Kadetakademiet i Fredericiagade omdannes til kaserne for Infanteri og Ingeniører. Landkadetakademiet ophæves.\n1862: Af Nyboder sælges 1862-73 grundene mod Adelgade, Ny Kronprinsessegade, Klerkegade, Fredericiagade og nogle mindre gader. (se 1854).\n1866 indvies Metodistkirken, nu Jerusalemskirken i Rigensgade.\n1868, den 6. oktober, indvies Frimurerlogen i Klerkegade.\n1869 oprettes Søofficerskolen i Gernersgade. Det afløser Søkadetakademiet. Flyttes til Holmen året 1903.\n1877 indvies Sankt Pouls Kirke der nu ligger mellem Gernersgade og Sankt Poulsgade. Sognet hedder idag Sankt Pouls sogn.\nIngen tekst uden billeder: Her under, med sankt Pouls kirke i baggrunden, den sidste oprindelige bygning fra Christian d.4' Nyboder.\n1900: den 29. juli afsløres en statue af Chr. IV i Nyboder.\n1905: Nedrivning af den gamle husarkaserne ved Store Kongensgade påbegyndes 1. november. Grunden sælges til privat bebyggelse.\nVi er nu nået der til hvor der ikke er meget tilbage af det oprindelige Nyboder.\nHer en gadeplan som den må have set ud omkring 1890.\n1914 natten til 21. januar, brænder Jerusalemskirken (Metodistk.) i Rigensgade. Genindvies 1915.\n1918: Rigsdagen, der på grund af Christiansborgs brand d. 3. oktober 1884, holder til det gamle Kadetakademi i Fredericiagade, holder møde her for sidste gang. Ejendommen bliver 1919 bolig for Østre Landsret.\n1928 afløses Garnisonssygehuset i Rigensgade af Militærhospitalet ved Tagensvej.\n1929 forsvinder "Stokhuset" da Polyteknisk læreranstalt udvides.\n1931 d. 6. september, indvies Nyboders Mindestuer. (Desværre er foreningens hjemmeside fjernet.Links fødes og links dør)\n1932: Kronprinsessegade der ligger bag Rosenborg have, forlænges fra Sølvgade til Klerkegade; forbindes videre til Ny Kronprinsessegade inde i Nyboder, og føres videre gennem Nyboder til Øster Voldgade.\n1943: Lov om boligtilsyn og sanering af usunde bydele af 31. maj. Denne lov danner baggrund for sanering af kvarteret Adelgade-Borgergade. Boligtilsynet oprettes. Kvarterets sanering genptages officielt i 1954.\n1966 fejrer Jerusalemskirken i Rigensgade 100 års jubilæum som metodisternes uofficielle domkirke i Danmark\n1999: Hvordan Nyboder ser ud idag, ser man bedst ved selvsyn. Siden 1880 er der ikke sket de store ændringer i vejføring, men arealerne rundt om bydelen bliver i mange tilfælde ført tilbage til ældre tid. Det gælder blandt andet Kastellet og dets omgivelser der for tiden gennemgår en ganske pæn restaurering. En statue af Suenson er netop færdigrestaureret på pladsen ud for Suensonsgadens østlige ende. Det er besluttet at Gammel Vagt skal restaureres og at den gamle klokkestabel igen skal sættes på sin oprindelige plads.\nGadenavnenes historie i og omkring Nyboder Ifølge "Københavns Vejvisere", har Nyboder aldrig været matrikuleret, og husnumrene har i modsætning til øvrige by, altid været fortløbende.\nStore Kongensgade. Kaldtes meget tidligt "Mod Stranden" og "Nye Kongensgade"Gaden er anlagt med stenbro 1663 i forbindelse med opførelsen af Citadellet af dettes bygmester Rysensteen, hvis borgerlige navn var Henrik Rüse. Efter mønster fra Nyboder, og i tidens ånd blev såvel denne, som de øvrige gader i kvarteret, anlagt snorlige, til ængstelse for københavnerne der troede at formålet var at bydelen så kunne beskydes fra bastionerne på Citadellet i tilfælde af uroligheder. Endnu i 1700-tallet var området præget af haveanlæg som dog efterhånden blev bebygget for at skaffe plads til befolkningen inden for voldende.\nNy Østergade, Østerportsvejen. Var en fortsættelse af St. Kongensgade langs Nyboders østlige side til Østerport. Nu Store Kongensgade.\nRigensgade Navnet ses fra 1650. Man brugte den gang genitivformen "rigens" i stedet for "rigets". Gadenavnet må ses i relation til rigets stænder der optræder i Adelgade og Borgergade.I Rigensgade blev der 1673 indrettet militært sygehus som 1759-60 erstattedes af den nuværende Rigensgades Kaserne i nr. 7-9. År 1776 tilføjedes nr. 11. Nu er kasernen bolig for officersfamilier. Støder med sin vestlige ende op mod Sølvgade, her lå "Guldhuset", et laboratorium anlagt 1668 opkaldt efter en italiensk guldmager, senere militær klædefabrik.\nAdelgade forløber nord - syd mellem matrosboligernne. Tidligere Dyregade.\nBorgergaden Kaldtes tidligt "Prindsestræde" eller "Fyrstestræde". Skal være anlagt i 1664. Tidligere lå her en assistenskirkegård. Denne blev solgt til de omkringboende ca. 1760. Den østlige del uden for Nyboder udviklede sig til prostitutionens hovedsæde og endte i et forfærdeligt slum. Store saneringer har fundet sted fra 1950.\nHoppenslængde Nyboders på et tidspunkt sydligste gade; her lå Trøstens bolig og én af søetatens pigeskoler. Tidligere Hindestræde.\nKaninstrædet den sydlige side af denne gade består på dette tidspunkt (1855) endnu af Nyboders primitive soldaterboliger, den nordre er bebygget med høje huse.\nPindsvinestrædet, tidligere Lorentzensgade Hvor nu østlige ende af Sankt Poulsgaden ligger.\nKattestrædet nævnes allerede år 1650.\nTigerstrædet bygget 1756.\nLeopardlængden bygget 1756.\nHjortelængden Kaldtes også Skolemesterlængden.\nLøvetrædet Eksisterer ikke mere\nBjørnegaden Se Fredericiagade.\nUlvegaden Her lå Nyboders kommandantskabs kontor.\nEnhjørningestrædet Hvor nu midterste del af Sankt Poulsgaden ligger.\nRævegaden Eksisterer endnu.\nKamelgaden tidligere Canjnestræde. Et navn som foreløbig ingen mening giver. Nu Gernersgade.\nHaregade Eksisterer i bedste velgående.\nElefantgade forlænget 1761, nu Suensonsgades midsterste del.\nElsdyrstrædet kaldtes i 1661 for Hundestræde, bygget 1761. Eksisterer endnu.\nKlerkegade Var ind til 1869 delt op i Klerkegade, Lavendelstræde og Hjortelængen. Omkring Klerkegade blev huse fra det ældste Nyboder nedrevet 1862-73 og erstattet af høj bebyggelse, blandt andet den nuværende ministerielle bygning i nr. 2-4 der oprindelig var frimurerloge, men som fra 30'ernes begyndelse i en årrække var indrettet som biografen "Palæ". Eksisterer endnu.\nRosengaden Eksisterer endnu.\nKokkegaden og Nellikegade løb i fortsættelse af hinanden til henholdsvis Rigensgade og Adelgaden. Se Fredericiagade.\nBalsomgade (Balsamgade) hvor Nyboders kommandant boede. Blev også kaldt "Bagerens gade". Nu Olfert Fischersgades vestlige ende.\nSalviegade Nu Sankt Poulsgadens vestlige ende.\nKrusemyntegade Eksisterer endnu.\nMeriansgade Nu Gernersgades vestlige ende.\nTimiansgade Eksisterer endnu.\nTulipangade Nu Suensonsgades vestlige del.\nHjertensfrydsgade Eksisterer endnu.\nGrønlandsgade Ved Østerport. Er nu en del af Østervoldgade. Var tidligere et grønt område kaldet "Grønneland". Dette navn overlever, da stykket mellem Oslo Plads og Esplanaden nu hedder Grønningen. Rosenborgs exerserplads blev flyttet hertil, til stor harme for Nyboders indbyggere.\nDelfingade Eksisterer endnu.\nKrokodillegade Eksisterer endnu.\nSvanegade her ligger (lå) søetatens drengeskoler. Eksisterer endnu.\nVildandegade Tidligere Gåsegade.Vildandegade hed oprindelig Gåsegade. Navnet blev ændret, fordi der i forvejen var en Gåsegade beliggende i Indre By. I midten af forrige århundrede gav en lovændring Københavns Magistrat mulighed for at få større indflydelse på gadenavngivningen. Oprindelig skete gadenavngivning i København ved Kongelig resolution, men i 1840'erne blev gadenavngivning reguleret gennem en særlig byggelov for København. Loven gav kun mulighed for, at Københavns Magistrat kunne navngive offentlige gader - retten til navngivning af private gader\nfulgte først 50 år senere. Efter byggelovens fremkomst begyndte Københavns\nMagistrat at skabe orden i navnekaoset i byen.\nKøbenhavn kunne, ikke øve direkte indflydelse på gadenavnene i Nyboder, men man fik tilsyneladende overbevist Marineministeriet om at ændre gadens navn til Vildandegade, for at undgå forvekslinger i byen.\nJeg kan desværre ikke umiddelbart se, hvornår gaden skifter navn. Da Nyboder\nikke var et kommunalt anliggende var registreringslysten ikke umiddelbart\nsærlig stor for området.\nGernersgade Efter Henrik Gerner, kommandørkaptajn 1781 og teknisk leder på skibsbyggeret Holmen. Gjorde flere opfindelser, blandt andet en pumpe trukket af 8 heste til at tømme flydedokken med.\nTeksten til denne gade er venligst\nforfattet af sekreteriatchef i\nGert Vincent. Bjørnegade, som var betegnelsen for den nuværende del af Fredericiagade\nmellem Adelgade og Borgergade, blev nedlagt i to etaper, baggrunden for\nI midten af forrige århundrede hed Stadskonduktøren i Københavns Kommune\nThorvald Krak (der grundlagde det i dag kendte kortbogsforlag). Efter demarkationsliniens fald i 1852 var behovet for nye\nvejnavne hastigst stigende. Stadskonduktør Krak var meget bekymret for udviklingen, og han frygtede, at byen med tiden ville blive oversvømmet med\nvejnavne, så ingen ville kunne finde rundt i byen. I 1875 lancerede han\nderfor den ide, at gader, der lå i forlængelse af hinanden, burde have samme\nnavn, og at en indskænkning i gadenavnenes antal ville være gavnligt.\nHerefter begyndte et veritabelt blodbad mod de københavnske gadenavne, som i flæng blev nedlagt uden skelen til navnenes betydning for historien.\nNyboder fik hurtigt Kraks opmærksomhed fordi de mange små gader efter hans princip var oplagte at ændre. Her skelede man ikke til, at der var en\ngennemtænkt systematik i de gamle gadenavne, således at alle gadenavne i\nNyboder øst for Adelgade var opkaldt efter pattedyr og vest for Adelgade\nDen eneste vej, der hele vejen igennem Nyboder var kommunal på daværende\ntidspunkt, var den nuværende Fredericiagade. Så her gik Krak i 1869 i gang\nmed at ændre navnene Blancogade, Kadetgade (blev også kaldt Akademigade),\nKaninlængen, Bjørnegade, Nellikegade og Kokkegade til det sammenhængende\nFredericiagade. Navnet Fredericiagade skulle henvise til militærhistorie,\nidet navnet var et minde om den østjyske bys krigsindsats i 1848-50 og 1864.\nMåske var navnet lidt søgt, men det var en fin måde at lægge pres på\nMarineministeriet for at få ændret de øvrige gadenavne i Nyboder.\nBjørnegade blev derfor nedlagt i 1869 - men kun delvis! For\nMarineministeriet var ikke overbevist, og ministeriet ejede bygningerne på\nden ene side af Bjørnegade. Ministeriet fastholdt navnet Bjørnegade, så den\nene side af gaden havde adresse til Bjørnegade og den anden side havde\nadresse til Fredericiagade.\nMen ministeriet lod sig lokke af at få de militære navne ind i gadenavnebilledet, og i 1895 modtog Københavns Kommune en officiel anmodning fra Marineministeriet om, at en række veje i Nyboder sammenlagdes og fik navnene Gernesgade, Olfert Fischersgade og Sankt Paulsgade, hvorved de fleste af Nyboders oprindelige vejnavne blev udryddet. Bjørnegade blev helt nedlagt i december 1899, da Marineministeriet gav tilladelse til, at den sidste del af gaden kom til at hedde Fredericiagade.\nVejnavnenævnet har sammen med Nyboders kommandantskab1996 (i forbindelse med kulturbyåret) undersøgt mulighederne for at tilbageføre vejnavnene i Nyboder tilbage til Deres oprindelse. En afstemning blandt områdets beboere viste et lille flertal for at bevare de eksisterende vejnavne, og kommunen valgte derfor ikke at\nforetage sig yderligere i sagen.\nStokhusgade Gadenavnet forekommer første gang 1756. Hed muligvis Jordgade i ældre tid.\nToldbodvejen Projekteret som gangsti til folkene der skulle over på Nyholm i 1695. Efter anden verdenskrig omdøbtes den til Esplanaden.\nNylængen Sådan kaldet 1689. Kaldet "Den nybyggede længe" 1721 - "Nygade" efter 1755 - Nu den østlige ende af Gernersgade.\nSuensonsgade Gadenavnet er fra 1897 da Leopardlængen, Elefantgade og Tulipangade blev slået sammen under ét navn. Viceadmiral Edouard Suenson (1805- 87) var dansk eskadrechef i 1864, og besejrede d. 9. maj den preussisk-østrigske flåde i slaget ved Helgoland.\nGåsegade En meget lille gadestump nordligt i Nyboder. Nu Kronprinsessegades aller yderste ende i nord. Eksisterer ikke mere.\nKronprinsessegade Tidligere Ny Kronprinsessegade.\nMaritim Kontakt 1.\nIndeholder indledning til artiklen i nr. 5. ISBN 87 - 947 - 00 - 5 Jørgen H. Barfod\nMaritim Kontakt 5.\nJørgen H. Barfod ISBN 87 -947- 06 - 4\nNYBODER OG DETS BEBOERE\n- udgivet i anledning af 350 året for Nyboders grundlæggelse, af pastor H. D. Lind København 1882 - genoptryk. ISBN 87 - 980 - 89323\naf Ludvig Joseph Flamand 1855 - genoptryk.\nI serien: De så det ske -\nEnglandskrigene 1801-14 v. Lars Lindeberg.\nbind 2, 3 og 4 ved Sv. Cedergreen Bech ISBN 87 - 01 - 52571 - 9\nFLÅDEN gennem 475 år\n- bind 1. ISBN 87 - 566 - 0007 - 0


Frida, Sigurd og Astas dagbog 2003 uge 16\nHovedside => 2003 => Uge 16\nSøndag 2003-04-20 Hjemturen\nFrida: 1 år, 7 mdr.\nHjemturen gik uden de store begivenheder. Frida var mærkbart lettere at have med i tog & bus end tidligere. I stedet for at græde når det blev for kedeligt, blev hun bare urolig.\nHej bedstemor! Vi er hjemme nu\nHvor kom det her billede fra?\nLørdag 2003-04-19 Fortid og ænder\nFridas forældre blev venligt spurgt, om de ikke havde lyst til at køre en tur og lade Frida blive hjemme hos farmor, farfar & faster. De indvilligede og undgik derved den mere direkte besked Vi vil have tid alene med vores barnebarn! . Frida var ellers ikke alt for frisk - hun sov på sofaen til klokken 10, men hun kvikkede noget op senere.\nForældrenes tur gik til Tokes fødeø med stop i Ørsted, Sædholmvej, Krengerup Gods, Glamsbjerg og Assens. Der blev hilst på en fynbo, der solgte is og gammelt skrammel. Ude på Sædholmvej inviterede beboerne indenfor på et kig - der var blevet ændret meget i løbet af 20 år.\nEfter en kop kaffe på Maagen gik turen tilbage til Fredericia. Frida havde været vældig glad for pasningen og var ikke specielt overvældet af forældrenes hjemkomst.\nEfter aftensmaden blev det tid til en andefodringstur. Frida spiste af brødet og prøvede at hoppe i vandet, men det var vel hvad man kunne forvente.\nAt spise ændernes mad\nAndre børns legetøj\nFantastisk fine og sjældne sten\nFredag 2003-04-18 Udflugt til mini-zoo\nOm formiddagen tog vi på en udflugt til et Skærup Mini Zoo. De havde en del forskellige får, geder, æsler og kaniner, men også lamaer, aber og lemurer. Det var et glimrende sted for Frida. Hun syntes det var rigtig sjovt at se på dyrene og fodre dem.\nFodringen foregik ved at Laila gav Frida et par foderpiller. Frida gav derefter en af pillerne og Laila gav pillen videre til et dyr. Det var åbenbart lidt for spændende selv at putte fingrene i dyrenes mund. Foderpillerne smagte forøvrigt af fiberrigt morgenmad, så Frida spiste et par stykker selv.\nEr det ikke lidt tidligt at plage om sådan en?\nSort rørslange fra Dansk Plast\nFlau hos farmor\nFlau i kas\nTorsdag 2003-04-17 Afsted til Fredericia\nPåskeferien skulle afholdes hos farmor & farfar i Fredericia, så vi pakkede og tog afsted om morgenen. Frida havde naturligvis valgt den dag til at sove ekstra længe, så vi blev nødt til at vække hende om morgenen.\nFarfars afdøde brors kone, Lis, kom på besøg om eftermiddagen, sammen med sin hund. Frida var ikke helt klar til at klappe den, men hun gemte sig heller ikke fra den. Vi gik alle sammen en længere tur og så på natur, høns og nyfødte lam.\nNej, Frida, vi skal desværre ikke med det tog\nKlar til kamp?\nEr det? Ja, det er! En mobiltelefon i fasterens hånd!\nFrida med tørre bukser\nBååååårk bårk bårk\nVandkander er sjove\nOm hunden trækker? Nej da!\nSlip hønsene løs\nNej, Frida, ikke mere sten-i-å i dag\nOnsdag 2003-04-16 Ned og op\nDagen startede noget hårdt, da Hanne skulle til check på Skejby Sygehus. Fysisk set var alting i orden, men det var ikke nogen sjov oplevelse. Frida blev passet af bedstemor i mellemtiden - de hyggede sig vældigt sammen.\nEftermiddagen gik med familiesamvær. Vi tog en tur i City Vest, hvor Frida stavrede rundt på gangene. Senere legede vi udenfor, afbrudt af aftensmad. Da klokken blev 20, gik vi ind, selvom Frida ville gynge. Hun var frisk et par timer mere, før hun faldt i søvn.\nFrida fortsætter med at løsrive sig fra os. Hun løber rundt for sig selv og siger selv hun vil ned, hvis vi har båret hende et stykke tid. Det glæder vi og meget over og vil prøve at bevare smilet, når hun begynder at løbe væk.\nOkay, kat, gæt hvad jeg har tegnet\nKlar til forbrugerjunglen\nDyret holdes bag tremmer\nNej, hun spildte ikke ud over sig selv\nDen Hemmelige Bagvej\nBlod, olie, sand & snot. En frisk unge\nog skoven bli'r så sort\nTirsdag 2003-04-15 Får får får?\nHanne var ikke alt for frisk i eftermiddags, men hun kom dog med på en miniudflugt til fårene. Der var kommet et enkelt lam og der er et par stykker i vente. Fårene var oppe på mærkerne og mæhede en del. Det var Frida nu ikke alt for begejstret for.\nTo indpakkede lam\nHvor er højre ben?\nMandag 2003-04-14 Aldrig tilfredse\nAk, de forældre. Frida er fortsat meget mere selvstændig, end hun var for et par uger siden. Hun sover desuden til klokken 7.30, så hvad kan forældrene nu klage over?\nJo, hun er ret svær at lægge i seng for tiden. Det tager ½-1 time at få hende til at sove, selvom hun virker træt.


Ankom til paradis i to etager | Apollo Rejser\nPressemeddelelse - 14 April 2015 07:42\nAnkom til paradis i to etager\nApollo lancerer rejser til paradisiske destinationer med verdens største fly\nDenne vinter flyver Apollo rejselystne danskere til paradisiske feriedestinationer med nogle af verdens bedste flyselskaber. Dette inkludere verdens største fly i to etager, Airbus 380, fra Emirates, som fra december flyver danskerne til det eksotiske ferieparadis Mauritius. Vinterens paradis-destinationer byder på unikke ferieoplevelser for enhver smag og pengepung.\nNår kulden får fat, og vinteren rigtigt sætter ind med frost og sne, drømmer mange sig langt væk til sol, varme og langstrakte hvide palmestrande samt azurblåt vand.\nApollo imødekommer denne vinter de paradishungrendes behov med rejser til bl.a. eksotiske rejsemål som Goa, Bali, Dubai, Maldiverne og Mauritius.\nPå vinterrejsen til det paradisiske Mauritius samt til Dubai tilbyder Apollo feriegæsterne at ankomme med stil i verdens største fly; det toetagers Emirates Airbus 380 med 615 sæder fordelt på to klasser.\n”Denne vinters program bliver det største oversøiske rejseprogram, vi nogensinde har præsteret hos Apollo. Samtidig har vi gjort alt for at sikre en god rejse fra A-Z ved at samarbejde med nogle af verdens bedste flyselskaber. Bl.a. Emirates, som vil flyve vores gæster ud af København med den imponerende Airbus 380, når den nye daglige rute mellem Dubai og København åbner,” jubler Glenn Bisgaard, kommunikationschef hos Apollo.\nParadis har en (mindre) pris\nAt lande i paradis med nogle af verdens bedste flyselskaber og imponerende fly behøver dog ikke at sprænge feriebudgettet.\nApollo har således sørget for at sammensætte paradisiske rejser i stort set alle prisklasser for vinteren.\n”Når alle har ret til et fedt køkken, har alle også ret til en drømmeferie. Derfor har vi sammensat vinterens program således, at vi er helt i bund og top rent prismæssigt. Så kan man selv sammensætte drømmerejsen præcis, som man vil have den. Og ligesom ved alle vores øvrige rejser er gæsterne til paradisdestinationerne naturligvis dækket af pakkerejsegarantien, og vi sikrer, sammen med vores gode samarbejdspartnere Emirates, Qatar og Thai Airways, at gæsterne er i gode hænder fra ende til anden. Desuden står vi, som vi altid gør, til rådighed 24 timer i døgnet, 365 dage om året – også i paradis,” slutter Glenn Bisgaard.\nApollo flyver denne vinter til følgende oversøiske destinationer: Mexico, Cuba, Maldiverne, Sri Lanke, Bali, Goa, Mauritius, Dubai, Vietnam, Den Dominikanske Republik, Thailand, Bangkok, Hua Hin, Krabi, Koh Samui, Phuket, Koh Kho Khao og Khao Lak.\n23 Maj 2016 10:41\nApollos satsning på egne koncepthoteller har været en succes blandt de danske rejsende. Derfor lancerer Apollo nu et nyt familiekoncepthotel i det populære Fujairah. Hotellet er det prisvindende Radisson Blu Resort, som bl.a. tidligere har vundet Traveler’s Choice Awards blandt TripAdvisors brugere, og som altså nu bliver det sjette Apollo Family Resort.


Agro-Alliancen: Sådan graduerer vi N til hvede efter jordens ledningsevne | LandbrugsAvisen\nBlog fra planteavlsbedriften:Såarbejdet er nu overstået hos driftsfællesskabet Agro-Alliancen, der driver i alt 2.630 hektar. Det har været nogle lange dage, men driftsleder Sebastian Dahl Andersen er tilfreds med resultatet, og deler her sine erfaringer, samt fortæller om gødskning- og svampestrategien i vinterhveden.\n10. maj 2021 10:21 Skrevet af Landbrugsavisen.dk\nSebastian Dahl Andersen, driftsleder ved Agro-Alliancen, er ny blogger for Mark Plus.\nVi har nu fået overstået alt såarbejdet her hos Agro-Alliancen.\nDerudover har den seneste tid stået på gødskning af vintersæden, alm. rajgræs og forud for etablering af vårbyg. Og vi har været i gang med ukrudtsbekæmpelse i vinterhveden, alm. rajgræs og strandsvingel.\nVi har sået 600 hektar på 8 dage\nTil forårets såarbejde havde vi godt 600 hektar.\nVi afsluttede såningen fredag 23. april, og det er lykkedes os at så det hele på 8 dage, svarende til 75 hektar om dagen i gennemsnit – inklusive transport og fyldning. Det er vi rigtig godt tilfredse med, på trods af nogle lange dage.\nVi har fået alle arealer godt etableret, med enkelte pletter, som var lige til den våde side da vi startede, som endte med at tørre lidt ud, så den regn vi har fået de sidste par dage har være meget tiltrængt.\nDet er sjovere at få etableret de 98 procent i perfekt såbed, end at vente for længe på de sidste 2 procent, især for os som ligger på en sen egn, hvor hver dag tæller. Det var en hård sæson, hvor alle mand knoklede for fuld skrue. Men nu er vi færdige, og vi er glade og tilfredse.\nMåden vi fik logistikken til at flyde på, var at få den lokale vognmand til at køre ud og sætte sækkene med såsæd ude ved markerne, hvorefter jeg brugte gummigeden til at køre med sækkende derhen, hvor såmaskine skulle bruge dem.\nPå den måde slap vi for, at såmaskinen skulle bruge tid på at køre efter sækkene. For yderligt at optimere på vores såning, har vi brugt en sneglevogn til at fylde såmaskinen med gødning.\nBegge dele har fungeret rigtig godt. Jeg har brugt en del tid på flytning, og på at holde såmaskinen så effektiv så muligt, men jeg mener, at det er givet rigtig godt ud, da det betød at såmaskinen ikke brugte unødigt spildtid.\nVi afsluttede såningen fredag 23. april, og det er lykkedes os at så det hele på otte dage, svarende til 75 hektar om dagen i gennemsnit.\nGradueret gødskning giver mere ensartet kvalitet\nDe kommende gødskninger af vinterhveden foregår efter tildelingskort, så vi får brugt gødningen optimalt.\nVi laver vores tildelingskort i programmet farmworks, hvor vi har mulighed for at lægge forskellige kort ind over hinanden. Grundstammen i vores tildelingskort er vores EM38 målinger, som viser jordens ledningsevne, og dermed en hvordan jordtypen er.\nDerfra laver vi nogle managementzoner/ potentialeområder i marken. Når tiden nærmer gødningstildelingen, kigger vi på biomassekort, og sammenholder dem med vores managementzoner.\nBiomassekortene får vi fra cropsat, og de satellitter, der flyver over markerne og fotograferer dem, ugentligt.\nDet betyder, at vi løbende kan holde øje med problemområder i markerne, og vi får et generelt overblik over markens vækst.\nVi graduerer på nuværende tidspunkt hovedsageligt de sidste tildelinger i vores vinterhvede, hvor jeg mener effekten er størst.\nFremadrettet skal gradueringen udbredes til de andre afgrøder, da det er tydeligt at se, at vi bruger gødningen mere fordelagtigt, og at vi får et bedre og mere ensartet udbytte. Men på nuværende tidspunkt skal jeg blive 100 procent dus med det, inden det udbredes fuldt ud.\nVi har opdateret vores gps-anlæg, så vi kan sende filerne online til traktoren, i stedet for at rende rundt med en usb-nøgle.\nMåden hvorpå vi graduere de sidste to tildelinger i brødhveden er, at vi første gang gør der efter Robin Hood metoden, hvor vi prøver at trække de ”svage” områder i marken med op, for at få en mere ensartet mark.\nNår vi ikke har mulighed for at vækstregulere brødhveden, er det et super værktøj til at styre væksten hen over marken, så ikke vi risikere at den går i leje til høst. Til den sidste tildeling i brødhveden kører vi en omvendt Robin Hood. Det betyder at de områder i marken, der yder mest, skal have mest at leve af, så vi er sikret et ordentligt protein niveau.\nI fremavl/foderhveden kører vi en lidt anden strategi. Her handler det ikke så meget om protein, men mere om at få en ensartet vare. Her bruger vi Robin Hood metoden til at få de svage områder trukket med op, så vi får en ensartet mark, samt slutvare.\nSamtidig drejer det sig også om, at vi skal bruge vores hjælpestoffer fornuftigt, og ikke bruge dem steder, hvor det ikke giver mening, hverken for pengepungen eller miljøet.\nSvampestrategien i vinterhveden er som udgangspunkt tre behandlinger.\nDen rigtige strategi vurderes løbende alt efter vind og vejr, for at sikre at vi gør så meget som nødvendigt, men ikke mere.\nVi har stor glæde af vores field-sense vejrstationer, så vi hele tiden kan følge med i vejret på de forskellige ejendomme. Det sparer os for rigtig meget tid, og giver ofte et bedre beslutningsgrundlag for udførelsen af svampebekæmpelsen.\nVi har til foråret 300 hektar mere at sprøjte i forhold til de forhenværende forår. Det har betydet, at vi har ansat en mand mere, så vi kan afløse hinanden på sprøjten, og dermed sikre fleksibiliteten for medarbejderne, hvilket vi lægger stor vægt på.\nVores hovedafgrøder er vinterhvede, vårbyg, samt vinterraps. Vi bliver i hveden; her har vi i alt 700 hektar, fordelt på 300 hektar til brød, 300 hektar til fremavl og 100 hektar til foder. Årets hvedesorter er: Chevignon, Pundus, Informer, Kws Extase og KWS Zyatt.\nI T1 sprøjtningen er planen 0,25 L Folicur Xpert, samt 0,5 Medax Top i henholdsvis fremavlshveden, samt foderhveden.\nBaggrunden for, at vi bruger Folicur Xpert i T1 sprøjtningen skyldes, at den har en bred effekt på gulrust og begyndende septoria. På trods af overvejende sunde sorter for gulrust, ønsker vi at være på forkant mod dette, da vi de senere år har set voldsomme angreb af gulrust på flere marker rundt omkring.\nDa Septoria er den mest tabsvoldende sygdom i vinterhvede, har vi købt det nye svampemiddel Balaya hjem. Planen er 0,7 L Balaya i T2 sprøjtningen i st. 37-39.\nVi ser meget frem til at se effekten af det nye middel i stor skala, og forventer også meget af det, så vi gør mest muligt på fanebladet for at holde det fri for septoria. Vi har en del Viverda stående fra sidste år, som bruges i den sidste svampebekæmpelse af rajgræsset.\nTil aksbeskyttelsen bruger vi 0,3 L Propulse og 0,25 L Orius Max, så vi forhåbentlig har planten dækket godt ind frem til høst mod septoria og aksfusarium.\nVi har i alt 700 hektar hvede i år, fordelt på 300 hektar til brød, 300 hektar til fremavl og 100 hektar til foder.\n24. jan 09:23 5


Golden Eucalyptus No1 Plakat - Gylden eukalyptus - desenio.dk\nPosters / Plakater / Botanik / Grønne planter / Golden Eucalyptus No1 Plakat\n– Fotografi med nærbillede af en eukalyptusgren i guld og hvidt mod en lys beige baggrund Fotografi med nærbillede af en gylden eukalyptusgren og illustrerede eukalyptusblade mod en lys beige baggrund. Tilfør hjemmet et lidt overdådigt look med denne smukke plakat! Sammensæt den med posteren Golden Eucalyptus No2 for at få et perfekt par, der vil få dine vægge til at stråle. 14721-4 Ramme medfølger ikke Plakaten trykkes på bestilling. Husk, at hvis du også bestiller andre varer, får du muligvis to leverancer, fordi de sendes fra forskellige lagre. Rammer i størrelse 100x150 forsendes som hjemmelevering lige til døren. Hvis du bestiller andre varer sammen med din 100x150-ramme, skal du være opmærksom på, at de vil blive leveret separat, da de sendes fra forskellige lagre.


Forfatterne – HTML og CSS\nFødt i 1989 i Aalborg, opvokset i Hillerød, ingeniør (MSc. Eng.) siden 2017 fra Danmarks Teknisk Universitet i Lyngby.\nEmil Maltesen Frandsen\nFra 1988, født og opvokset i Hillerød, IT-arkitekt og uddannet cand.merc.it siden 2015 fra Copenhagen Business School i København\nI 2012 grundlagde forfatterne webbureauet Eos Web og udviklede hjemmesider og webprojekter til private og virksomheder i Danmark. Det skete efter årevis med selvstudie i kodning og programmering drevet af en interesse for internettets kreative muligheder. Men selvstudie uden gode ressourcer er uoverskueligt og besværligt, og meget it-materiale er usammenhængende, teoretisk tungt og virkelighedsfjernt.\nVi har udarbejdet denne bog som det, vi selv manglede og savnede i starten. En indføring i de fundamentale kodesprog med omdrejningspunkt i et realistisk udviklingsprojekt, hvor hver eneste kode har relevant betydning uden ligegyldige hello world-eksempler.\nVi tror på styrken i selvstudie og ønsker at bidrage til succes, overblik og hurtigtlærte praktiske færdigheder indenfor branchen for den nystartende udvikler eller motiverede studerende. Vi håber, at denne bog giver dig netop det.\nEmil & Steeven


fredericiabowlingteam.dk - Side 3 af 6 - Alt fra gulvafslibning til boligadvokat til mobiltelefoner til fragtfirmaer. Læs vores anmeldelser, guides og artikler\nHusblog: Vælg havemøbler til dine behov\nDrømmer du om nye havemøbler? Skal der være super lækre og flotte? Måske af miljøvenlige materialer? Eller så billige som mulige? Der er mange forskellige præferencer og behov, når det kommer til havemøbler. Hvordan vælger du egentlig de bedste havemøbler…\nAnne-Mette Hansen november 29, 2020 Havemøbler\nIndret med stilfuldt boliginteriør fra Ideshoppen.com\nStilfuld boligindretning er virkelig kommet på dagsordenen hos rigtig mange danskere. Boligen skal ikke længere blot være funktionel. Den skal være fuld af liv og sjæl – og vigtigst af alt, så skal den emme af personlighed og varme. Er…\nAnne-Mette Hansen november 19, 2020 Ideshoppen, produkter til hjemmet, ting til bolig\nSøger I de perfekte vielsesringe?\nVielsesringe er ikke bare to ringe. Det er de ringe, I skal bære resten af livet som bevis på jeres kærlighed og ægteskab. Idét ringene skal bæres hele tiden, er det også vigtigt, at I får valgt et par ringe,…\nAnne-Mette Hansen oktober 27, 2020 vielsesringe\nTM Racing skaber de bedste motocross-cykler\nMotocross er en populær sport, som driver alt fra unge til gamle til, når de gerne vil køre hurtigt på to hjul, konkurrere mod hinanden i at blive den første eller bare slå sin egen tid, så man kan overgå…\nAnders Lundtang Hansen september 25, 2020 TM Racing\nGulvmand: Derfor skal du ikke gå ind med sko!\nHvem har ikke prøvet at stå i entréen med sko, der lige er blevet snøret og så opdaget, at man har glemt sin telefon, taske eller noget helt tredje inde i stuen? Er du en af dem, der går ind…\nCamilla Skøtt september 23, 2020 gulvafslibning\nFå flotte brikker at flytte med\nKom ned i gear med et puslespil Der er noget både hyggeligt og beroligende over at lægge et puslespil. Først kigger du udover et gevaldigt rod. Så begynder du at sortere de forskellige brikker, og langsomt kommer der orden i…\nSøren Black september 20, 2020 puslespil\nFå flotte og charmerende gulve med en gulvslibning\nTrænger dit gamle, slidte trægulv til en opfriskende behandling? Så bør du kontakte dit lokale gulvfirma. Hvorfor skal jeg vælge en professionel gulvslibning? Måske tænker du at det er nemmere og billigere blot at leje en maskine til afslibning af…\nAstrid Pedersen august 28, 2020 Gulvslibning\nHvorfor lære tysk? Gode grunde til at lære tysk\nHar du nogensinde spekuleret på om du skal lære tysk eller hvorfor folk stadig lærer sproget, når det er meget nemmere at tale engelsk? Der er faktisk masser af gode grunde til at lære at tale tysk. Tyskland er vores…\nLykke Holzmann Søby august 5, 2020 tysk sprogkursus\nFå hjælp til gulvafslibning på Vesterbro\nHuse og lejligheder, som er forsynet med originale trægulve, er i høj kurs på boligmarkedet. Er gulvene i din bolig således beklædt med lækkert, massivt træværk bør du således værne om disse. Dine gulve kan nemlig sagtens vise sig at…\nAstrid Pedersen juli 21, 2020 Gulvafslibning Vesterbro\nStyrk dit CV og kompetencer med Excel kurser\nDe fleste kender måske eller har haft berøring med Excel på den ene eller andet måde. I nogle virksomheder og uddannelseretninger beskæftiger man sig rigtig meget med Excel. Excel er et fantastisk program for dig, som nørder med tal, lægger…\nSilje Hansen juni 30, 2020 excel kurser


Off court med Louise: BANG! Når kørestolen punkterer midt under en kamp… - Louise til Tokyo 2020\nForestil dig at være midt i en vigtig kamp – og så går dit udstyr i stykker! Læs, hvordan Louise tackler den slags. Foto: Line Falck Christensen\nHvis I har fundet frem til denne hjemmeside og blog – mit private lille hjørne af internettet – så ved I nok allerede, at jeg hedder Louise, og at jeg spiller kørestolstennis. Og når man skal spille kørestolstennis, så skal man sjovt nok bruge en kørestol.\nNogle gange tænker jeg, at jeg virkelig burde have valgt at dyrke en sport, der ikke kræver udstyr. Faktisk tænker jeg det ret tit. Jeg er nemlig en kæmpe kegle til al form for mekanik og værktøj, og det er noget af en ulempe, når det er altafgørende, at man har en kørestol, der fungerer.\n“Det er bare ikke sjovt. Især ikke, fordi jeg var midt i en kamp, som jeg gerne vil vinde”\nDer er et utal af ting, der kan gå i stykker på sådan en tennisstol. Hvis I har lyst til at følge med herinde, så kommer I nok til at høre meget mere om min tennisstol. Lige nu vil jeg bare fortælle om det allermest klassiske kørestolsproblem – det frygtede (kunstpause) PUNKTEREDE DÆK.\nLyden kunne høres over på hele anlægget\nDæk punkterer altid, når det er allermindst belejligt. Det mest dramatiske tilfælde skete for mig for i en turnering på Sardinien, hvor jeg spillede en aftenkamp klokken 21. Lyden af et hjul, der knalder, så det kan høres over alle anlæggets 12 baner, og følelsen af at man pludselig trækker skævt og langsomt. Det er bare ikke sjovt. Især ikke, fordi jeg var midt i en kamp, som jeg gerne vil vinde.\nHeldigvis var der nogle kørestolsteknikere til stede, som hjalp mig med at skifte dæk. Det fungerer ved, at man får en såkaldt teknisk timeout midt i kampen, så der er tid til at reparere stolen inden for en specifik tidsramme. Ligesom man kan få en ‘medical timeout’, som I måske har set i en tenniskamp på tv.\nHvorfor snakker jeg nu så meget om punkterede dæk?\nEn flad fransk pandekage\nDet gør jeg, fordi det selvfølgelig skete for mig på årets sidste dag i 2018. Jeg stod ud af min bil på parkeringspladsen foran tennishallen klokken 8.50 den 31. december. Havde spist en god morgenmad og var klar til årets sidste træning klokken 9. Blot for at trække stolen ud af min bil og opdage, at det ene dæk var fladt som en fransk pandekage. Og i modsætning til turneringen på Sardinien var der denne gang ingen kørestolsteknikere, som sprang til min undsætning.\n“Næste gang jeg står med et punkteret dæk, så kommer jeg SELV til at trække mit reparationskit frem og reparere dækket”\nNormalt ville jeg ærgre mig gul og blå over verdens uretfærdighed. Det gjorde jeg da også til at starte med. Men lige netop ved indgangen til 2019 tænkte jeg OGSÅ på, hvor stjerneglad jeg er for, at jeg fra nu af har fået et samarbejde med min sponsor, Zealand Care, som totalt generøst kommer til at hjælpe mig med at vedligeholde min stol og udstyre mig med et kit til at reparere stolen.\nNæste gang jeg står med et punkteret dæk, så kommer jeg SELV til at trække mit reparationskit frem og reparere dækket. Og så er der ikke noget, der kan forhindre mig i at træne på en råkold decembermorgen.


Artikler om Nyt job\nVæksthus for Ledelse giver i publikationen "Let vejen for de nye ledere" konkrete bud på, hvordan vejen for de nye ledere kan lettes.\nDe fem mest almindelige fejl ved jobskifte\nMange succesfulde ledere har en tendens til at overvurdere sig selv i forbindelse med jobskifte. De har tit ikke søgt arbejde i mange år og handler derfor kortsigtet og undlader ofte at researche og tænke strategisk.\nSådan får du fodfæste som ny leder\nFor at få fodfæste som ny leder må du træde i karakter både som menneske og leder. Du må brænde for at brænde igennem. Have noget på hjertet. Ikke på egne vegne, men på fællesskabet og organisationens vegne. Her får du fem trædesten til organisatorisk fodfæste som ny leder.\nDe fleste har erfaret værdien af dygtige ledere og god ledelse, men mange undervurderer konsekvenserne af at vælge den forkerte. Når rekruttering slår fejl, spilder arbejdspladsen både tid og penge på at skulle finde en anden leder. De direkte udgifter, der følger af at fejlrekruttere en medarbejder, kan i værste fald nærme sig en million kroner.\nHvilke uddannelser og erfaringer har du?\nHvilke personlige og faglige forudsætninger har du? Vejen til et CV.


Sundere brunsviger – med fuldkorn og græskar - CookingClub\nBare rolig – den smager stadig helt fantastisk – sød, saftig og lækker.\n4,5 dl vand (lillefingervarmt, ca 37°)\n400 g hvid fuldkornshvedemel\n250 g græskar (hokkaido- eller butternut-græskar)\nRør gæren ud i det lune vand i en røreskål. Fjern kerner og skræl fra græskarret, og riv græskarkøddet på den fine side af et rivejern. Hæld græskar, olie, mel og salt i skålen og ælt dejen godt sammen (eller brug en røremaskine, hvis du har sådan en).\nLæg bagepapir i en bradepande (ca 25×30 cm). Fordel dejen i et jævnt lag. Den er klistret, så hæld et par dråber olie på fingrene. Dæk med et rent viskestykke og sæt til hævning et lunt sted i 45 minutter.\nSmelt smør, brun farin, kanel og ingefær i en kasserolle, og rør rundt til sukkeret er helt opløst. Med lidt forsigtighed – smeltet sukker er varmt!\nTag igen lidt olie på fingrene og tryk nogle dybe huller i den færdighævede dej. Fordel den varme sukkermasse ud over dejen, og sæt bradepanden i ovnen.\nBag den sundere brunsviger i ca. 25 minutter – kagen under sukkermassen skal være sprød på toppen. Lad kagen køle lidt af, før du skærer den ud. Spis den helst samme dag – der er brunsviger absolut bedst (alternativt kan kagen varmes op et par minutter i ovnen.


Nationalbanken afviser risiko for priskollaps - FINANS\nNationalbanken afviser risiko for priskollaps\nNationalbanken afviser, at de faldende priser på boligmarkedet i København og Århus er en forløber for et generelt kollaps på boligmarkedet.\n26.04.2007 kl. 13:13\nKøbenhavns-området har været særlig hårdt ramt af sivende priser, men Nationalbankens direktør Niels Bernstein afviste risiko for frit fald i boligpriserne, da han i dag talte på Realkreditrådets årsmøde i København.\n»Stemningsskiftet synes at have været mest markant i hovedstadsområdet. Det er også i København, at vi på det seneste har set fald i boligpriserne – især for ejerlejligheder. Det afspejler, at kvadratmeterpriserne er kommet meget højt op, og at udbuddet af nybyggede boliger har taget fart. Byggeriet reagerer altid med en vis forsinkelse på stigende boligpriser. Den økonomiske vækst i hovedstadsområdet er dog stadig høj, og der er tilgang af indbyggere fra resten af landet. Det vil lægge en bund under priserne,« sagde Nils Bernstein...


Århusianer ændrede verden med Chrome - nu gør han det igen | Aarhus | stiften.dk\nÅrhusianer ændrede verden med Chrome - nu gør han det igen\nPubliceret 25. november 2015 kl. 17:09\nFra ingenting til verdens mest populær browser. Anders Sandholm og et hold århusianske udviklere har bygget Google Chrome fra bunden. Foto: Flemming Krogh\nGodt 1.000 deltagere fik tirsdag en lektion i at snuppe det digitale verdensherredømme, da konferencen Succes Online Summit fandt sted i Musikhuset.\nForestil dig følgende: Du sælger fisk. Bare fisk.\nPludselig kommer din chef og siger, at fiskehandleren ovre på den anden side af gaden også sælger fiskefrikadeller.\nDe er faktisk så gode, at konkurrenten fuldstændig ejer markedet. 90 procent af alle fiskefrikadeller i byen bliver langet over disken på den forkerte side af gaden.\nChefen beder dig nu om at lave friskefrikadeller, som smager dobbelt så godt, er dobbelt så store, men som skal være 10 gange billigere.\nDet var ikke lige den analogi, product manager hos it-giganten Google, Anders Sandholm, brugte, da han tirsdag stod på scenen i Musikhusets store sal.\nMen det var den samme udfordring, Aarhus-drengen fik, da han i 2007 blev headhuntet af Google til at vippe Microsofts altdominerende browser, Internet Explorer, af tronen.\nAnders Sandholm er Chrome-browserens far.\nSammen med et lille århusiansk team har han udviklet og opfundet Chrome, der i 2015 bruges til at surfe på internettet af mere end én milliard mennesker.\nDet hele er strikket sammen på Googles kontorer på Katrinebjerg i Aarhus.\n»Jeg er født, opvokset og har taget min datalogi-uddannelse i Aarhus. Da Google kontaktede mig, arbejde jeg i København, men som århusianer og tekniknørd kunne jeg ikke sige nej til at komme hjem og arbejde for Google, selvom projektet, jeg skulle arbejde på, var tophemmeligt.\nOpgaven endte med at lyde: Lav noget, der er sjovere, bedre og 10 gange hurtigere end Explorer.\nDet gjorde Anders Sandholm og hans team så. Det tog et år. Chrome blev født og blev i løbet af kort tid verdens mest brugte browser.\nOg hvad kan man så lære af det, hvis man er en landsdækkende butikskæde eller en ung og grøn iværksætter?\nDet gav Anders Sandholm en række bud på ved Succes Online Summit.\nNøgleordene er mod, ambitioner og hårdt arbejde. Masser af hårdt arbejde.\n»Man skal turde udfordre de store eksisterende spillere og sætte sig nogle virkelig aggressive mål. Det er den eneste måde, man kommer nogle vegne på. Det er et langt sejt træk, der kræver masser af viljestyrke, for man må forvente masser af modgang og nedture undervejs. Det handler om at holde fast og tro på produktet«, siger Anders Sandholm.\nHans team arbejder ikke længere med Chrome, som nu videreudvikles i München. I stedet har Googles århusianske frontsoldater kastet sig over et nyt projekt: Programmeringssproget Dart.\n»Vi er startet igen fra nul. Nu skal vi se, om vi kan erobre verden én gang til«.\nHvorfor er du til Succes Online Summit?


OM EN BABY MERE OG ONDSKABSFULDE BESKEDER | MIGOGMINTINDERBABY\nOM EN BABY MERE OG ONDSKABSFULDE BESKEDER\ntorsdag, 31. januar, 2019, 11:22 AM\nI går postede jeg en story på min instagram profil med en RET sød baby, hvor jeg insinuerede, at jeg var klar til at lave en baby mere. Og selvom jeg ikke skal være gravid LIGE NU, så er det da klart, at man går og leget lidt med tanken, nu hvor man har fået en ny kæreste. Jeg er sgu blevet lidt skruk.\nSelvom jeg fik over 50 beskeder, der fortalte mig, at jeg fandme bare skulle springe ud i det, og at jeg var verdens bedste mor, og at den baby var heldig at blive født som mit barn, så var der én besked, der satte sig fast i mig. Den skubbede faktisk til min angst.\nJeg har været i tvivl om, hvorvidt jeg skulle dele denne besked med jer, og dermed også give den mere opmærksomhed, men jeg kunne mærke, at jeg havde brug for at dykke lidt ned i, hvad det var, der triggede min angst. Samtidig har jeg også et behov for at dele mine sårbare sider med jer. Jeg er sgu ikke sådan en, der bare kan give den besked fuck-fingeren og så komme videre i mit liv. Jeg er nød til at reagere på, hvad det er, der rammer mig. Ellers vil det sidde og ulme indeni, indtil det til sidst springer ud som et vaske ægte angstanfald.\nDet er egentligt meget åbenlyst for mig, og sikkert også for jer eftersom jeg deler rigtig meget med jer. Jeg har haft det ekstremt svært med den store omvæltning, det har været at blive mor. Især da jeg blev alenemor væltede hele korthuset, og jeg følte mig uduelig. Jeg har flere gange slået mig selv i hovedet og tænkt: "Jamen Alexandra, hvis du ikke engang kan overskue at lege med dit barn i dag, så skulle du jo ikke have valgt at få et barn!" eller "Hvis du går helt ned i kuldkælderen over lidt sygdom, så er du jo åbenbart ikke egnet til at være mor", eller "Hvis du ikke engang kan klare at få frarøvet din søvn i et par år, så er du jo bare ikke stærk nok til at have et barn."\nDet er jo lige præcis den usikkerhed, vedkommende her på ondskabsfuld vis skubber til. Om man nu er god nok. ER jeg for psykisk ustabil? GÅR det faktisk ud over mit barn i sådan en grad, at han får ar for livet? Og det er den samme usikkerhed, jeg er ramt af, når jeg overvejer at lave nummer to. Mine katestrofetanker og angst fortæller mig, at jeg skal lade være, for TÆNK NU HVIS, jeg havner i samme situation én gang til.\nSpørger du mit rationelle jeg, min mor, min psykolog og alle andre der kender mig vil de sige: "STOP DIG SELV, ALEXANDRA".\nJeg ved jo godt, at jeg ikke kan af-lære, hvad jeg allerede har lært. Jeg kommer aldrig nogensinde til at havne det samme sted én gang til. Og selvfølgelig kan man blive mor, selvom man er ekstra sensitiv og lider af angst. Og det er vigtigt for mig, at fortælle alle jer derude! DU KAN GODT BLIVE MOR, SELVOM DU ER PSYKISK SÅRBAR. Fucking alle mennesker fejler et eller andet. Et stort temperament, ADHD, Borderline, Angst, OCD, PTSD, Autoimune sygesomme, tilbagevendende depressioner, personlighedsforstyrrelser, you name it. INGEN af disse lidelser behøver at gøre dig mindre egnet til at være mor eller far. INGEN. Det ville bekymre mig mere, hvis vedkommende der har sendt mig den her besked, fik et barn.\nTil mit første foredrag kom en ung pige hen til mig bagefter, der led af slem angst i perioder. Hun forklarede mig, hvor voldsomt hun ønskede sig en familie med børn på et tidspunkt, men hun havde hele tiden tænkt, at det nok ikke var så smart at sætte et barn til verden, nu hvor hun led af angst. Hun ville spørge mig, om jeg synes, det var egoistisk af hende, at sætte et barn til verden, nu hvor hun led af angst. WTF.. Hvis det er dét samfundet gør ved os, så er der noget grueligt galt. Næsten alle de mødre jeg kender, lider eller har lidt af angst. Og det er ISÆR de mødre, der er ekstra omsorgsfulde og fylder deres børn med kærlighed og hjælper dem til et godt selvværd. Jeg fortalte selvfølgelig den unge pige, at hun SAGTENS kunne få børn på et tidspunkt, hvorefter hun brød sammen i mine arme af lettelse!\nSelvfølgelig skal jeg have et barn mere på et tidspunkt. Jeg er 28 år gammel, har fundet en dejlig mand, har mod på livet(de fleste dage) og hvis der er noget jeg er, så er det en fucking god mor.\nOg sådan kan man ved hjælp af positiv indre dialog træde ud af offerrollen og leve op til sit fulde potentiale. Jeg lader ikke nogen få mig ned med nakken, men jeg tager det alvorligt, når det trigger min angst, for det betyder, at der er en uballance inde i mig, og at jeg har noget at arbejde med. I morgen skal jeg prøve en ny psykolog, jeg har hørt vildt meget godt om, og dét her med angsten for at få flere børn, er helt sikkert noget vi kommer til at bruge en del tid på. Jeg nægter at lade angsten styre mit liv. I can do this shit <3\nCharlotte, 1.2.2019 13.51\nFUCK EN NAR. Du burde nærmest offentliggøre med billede af personen så denne kunne få en shit storm fra HELVEDE 🤬🤬🤬🤬 Du er en pisse sej mor og virker til at være det bedste menneske ❤ Selvfølgelig skal du lave søskende til Elliot ❤ Og så FUCK DET USLE MENNESKE der tillader sig at skrive sådan, ja ikke særlig akademisk sprog brug men er i CHOK.\nCharlotte, 1.2.2019 13.52\nFUCK EN NAR. Du burde nærmest offentliggøre med billede af personen så denne kunne få en shit storm fra HELVEDE 😟 Du er en pisse sej mor og virker til at være det bedste menneske <3 Selvfølgelig skal du lave søskende til Elliot 😊 Og så FUCK DET USLE MENNESKE der tillader sig at skrive sådan, ja ikke særlig akademisk sprog brug men er i CHOK.


Skrevet af: Hoder Jensen - 5. april 2022 - kl. 14:01\nDer er store ændringer på vej til PlayStation Plus, men for nu har vi et par måneder som vi kender, og derfor er der også landet 3 nye PlayStation Plus spil i dag, alle sammen både til PlayStation 4 og PlayStation 5.\nApril måned byder på Hood: Outlaws & Legends, Slay the Spire og dyb indånding... SpongeBob SquarePants: Battle for Bikini Bottom – Rehydrated.\nHood: Outlaws & Legends der er et online spil, er inspiceret af Robin Hood universet og titlen byder på co-op, både imod andre mennesker og computerstyret fjender. Spillet udkom sidste år, dog ikke til fantastiske anmeldelser, men hvis man er på jagt efter et spil at hygge sig sammen med vennerne, så kan Hood: Outlaws & Legends være en mulighed.\nSlay the Spire udkom godt tilbage i 2019, så en del vil nok have spillet det på det her tidspunkt, også fordi det anses som et af de bedste rougelike spil på markedet. Men hvis man ikke har, så er det et spil man skal give en chance, for selv om det er simpelt at komme i gang med, er der utroligt meget dybde og genspils-værdi i Slay the Spire.\nSpongeBob SquarePants: Battle for Bikini Bottom – Rehydrated er en remaster af SpongeBob SquarePants: Battle for Bikini Bottom, der udkom til bl.a. PlayStation 2 tilbage i 2003. Den skæve platformer fik mange fans da det udkom, til trods for det måske ikke var verdens bedste spil. Rehydrated udkom tilbage i 2020 til lidt blandet anmeldelser, men hvis man er fan af det originale spil eller naturligvis SpongeBob, er det værd at give det et forsøg.\nHood: Outlaws & Legends (PlayStation 4 også)\nSlay the Spire (PlayStation 5 også)\nSpongeBob SquarePants: Battle for Bikini Bottom – Rehydrated (PlayStation 5 også)\nDe nye spil kan hentes fra PlayStation Store nu og det er også værd at huske på, at hvis man er PlayStation 5 ejer, så kan GTA: Online stadigvæk hentes gratis, men det skal ske fra selve konsollen af.\nForrige PlayStation Plus vs. Xbox Game Pass\nNæste Max Payne vender tilbage


Nordvestkvarterets trækplaster på nippet til at springe ud: Nu indføres der regler for de besøgende\nI modsætning til sidste år er det i år muligt at glæde sig over synet af Bispebjerg Kirkegårds lyserøde japanske kirsebærtræer. Det bliver dog ikke uden særlige coronaforanstaltninger fra kommunen.\nKøbenhavns Kommune indfører regler for Bispebjerg Kirkegårds kirsebærallé for at undgå trængsel og smittefare, når de efterhånden berømte japanske kirsebærtræer springer ud. Billedet er fra en tidligere lejlighed. Fold sammen\nOnsdag d. 14. april 2021, kl. 11.14\nEt af forårets helt store tilløbsstykker i København er kirsebæralleen på Bispebjerg Kirkegård i Københavns nordvestkvarter, som i denne uge formodes at springe ud. Borgere fra nær og fjern valfarter som regel bevæbnet med mobiltelefoner til kirsebæralleen for at dokumentere herligheden, men under coronaepidemien vil Københavns Kommune indføre regler for de besøgende. Det oplyser TV 2 Lorry.\nNår det siges, at kirsebæralleen normalt har mange besøgende, er det noget nær en underdrivelse, for de lyserøde trækroner troner ofte over en sti, der er sort af mennesker.\nSidste år blev konsekvensen imidlertid, at stien blev lukket for adgang på grund af risikoen for smitte i myldret af mennesker.\nOgså i år indfører Københavns Kommune restriktioner, men en egentlig nedlukning er dog ikke på tale, og det vil stadig være muligt at iagttage de japanske kirsebærtræer på Bispebjerg Kirkegård under nogle særlige forudsætninger, fortæller Jakob Hjuler Tamsmark, der er chef for coronateamet i Teknik- og Miljøforvaltningen i Københavns Kommune, til TV 2 Lorry.\n»Vi har stadig et forsamlingsloft, og man skal fortsat holde afstand. Det gør, at vi er nødt til at lave nogle tiltag på og omkring Bispebjerg Kirkegård og selve kirsebæralleen, som skal være med til at sikre en god og tryg oplevelse for de besøgende. Tiltagene er nødvendige for, at vi kan åbne alleen, og de betyder, at man ikke kan slå sig ned med sin picnickurv,« siger Jakob Hjuler Tamsmark.\nTiltagene, som Københavns Kommune sætter i værk, involverer en afspærring og ensretning af enkelte stier på kirkegården, et køsystem og et »gå klik gå-koncept« på selve kirsebæralleen, som skal sikre, at gæsterne ikke står og hænger, efter at de har taget billedet.\nI de senere år – før coronaens indtog – har Københavns Kommune måttet skride ind med skiltning og retningslinjer på grund af kirkegårdens popularitet disse dage i foråret.\n»De seneste par år har vi desværre haft en del episoder, hvor folk har været så begejstrede over kirsebærtræerne, at de har glemt, hvordan man opfører sig på en kirkegård. Det er for eksempel ikke i orden at slå sig ned med tæpper og picnickurv oven på andre menneskers gravsteder, og det er heller ikke i orden at stille sig op som tilskuer til en urnenedsættelse,« lød det fra enhedschef Christina Dam-Andersen fra Teknik- og Miljøforvaltningen i en pressemeddelelse i 2019.\nDet er ikke »kapitalisme« og »grådighed«, som har skabt vaccinemiraklet\nNorge går langt over stregen: Far blev behandlet som fængselsindsat for at ville besøge sin datter


Next Rekruttering - Rekrutteringsbureau i Østjylland – unikt koncept\nRekrutteringsbureau i Østjylland\nEr du på udkig efter et rekrutteringsbureau til jeres næste rekruttering i Østjylland? Vi rekrutterer til alle organisationsniveauer i mange brancher og bidrager med fagspecifik viden og branchekendskab. Hos os får du mere end en rekruttering, fordi vi med vores rektutteringskoncept fokuserer på, at skabe værdi i hele teamet og hos lederen gennem dialog og sparring. Vi har derfor mange tilbagevendende kunder i Østjylland og står på spring til at bidrage til jeres næste rekruttering.\nNext Rekruttering – jeres rekrutteringsbureau i Østjylland\nVi brænder for at det rette match mellem virksomheder i Østjylland og et relevant felt af motiverede kandidater, med en ny og anderledes tilgang til rekruttering.\nMed vores rekrutteringskoncept Next Level fokusere vi på lang fastholdelse og ikke bare en god rekruttering på den korte bane. Vi kigger dybt ind i jeres kultur, værdier og ledelsesstil inden vi påbegynder rekrutteringsforløbet.\nVi stiller mange spørgsmål – lytter og observerer. Vi har øvet os i mange år og kan hurtigt indkredse, om vores billede af virksomheden stemmer overens med fortællingen. Hvis der er afvigelser – tør vi godt at udfordre jer.\nKun med et åbent, ærligt og tillidsfuldt rekrutteringsforløb med virksomheden, kan vi sikre en optimal forventningsafstemning med kandidaterne. Dårlig forventningsafstemning er skyld i at op til 25% af nyansatte har opsagt deres stilling inden for 12 måneder.\nVi har godt samarbejde omkring rekruttering med en række kunder i Østjylland. Vi er et netværk af erfarne rekrutteringskonsulenter fra mange forskellige sektorer og brancher i Østjylland . Vi byder derfor ind med branchespecifik viden fra mange forskellige sektorer.\nLæs mere om vores rekrutteringskoncept her\nVælg Next Rekruttering til din næste ansættelse\nVi er passionerede for at gøre en forskel for teams og organisationer og har meget erfaring med i bagagen.\nVore koncept Next Level Talent Match Succes er banebrydende og en nytænkning af hele processen og passer ind i videnvirksomheder i 2020.\nVi er et netværk af erfarne konsulenter og repræsenterer derfor mange rekrutteringsbureauer i Østjylland.\nNext Rekruttering – vi har adgang til kandidaterne\nNår vi som rekrutteringsbureau skal vejlede vores kunder i Østjylland, er vi nødt til at have fingeren på pulsen på uddannelsessituationen. Det er netop på Østjyske uddannelsesinstitutioner man kan forudsige trenden på kandidatmarkedet de næste 5 – 8 år.\nDerfor har vi et tæt samarbejde omkring praktikdage og virksomheds-præsentationer med relevante uddannelsessteder som eksempelvis Dania og Aarhus Universitet.\nMed den viden kan vi, modsat andre rekrutteringsbureauer, sikre at vores kunders behov i Østjylland bliver mødt både på den korte og lange bane.


Twitter-læk: Her er de nye Nokia-telefoner | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / Twitter-læk: Her er de nye Nokia-telefoner\nTwitter-læk: Her er de nye Nokia-telefoner\nNiels de Boissezon 15. feb 2018 kl. 12:00\nNokia sandsynligvis troppe op med to nye telefoner til åretsMWC-messe i Barcelona.\nNokia 1 bliver først og fremmest billig\nTo lækkede fotos fra den notoriske Twitter-lækker Evan Blass indikerer, at Nokia har to nye telefoner i pipelinen: den billige Nokia 1 samt en forfinet Nokia 7 version døbt Nokia 7+.\nNokia 1 kommer med al sandsynlighed til at udgøre bundproppen i Nokias smartphone-kollektion, under de i forvejen prisvenlige Nokia 2 og Nokia 3.\nTelefonen på det lækkede foto ligner da også en smartphone som er skabt til udelukkende at tage sig af de mest basale opgave. Displayet er ikke stort her og der er ingen fancy features at spore ud over en flash til bagsidens kamera.\nBagsidens plast kan dog i bedste Nokia-manér vise sig at være udskiftelig.\nSe også: Nokia-comeback: overhaler Sony, Google og OnePlus\nNokia 7+ bliver den første Nokia-smartphone med 18:9 display\nNokia 7+ med 18:9 display\nMest interessant blandt de to lækkede telefoner bliver sandsynligvis Nokia 7+, en telefon som ifølge Evan Blass vil bygge på Googles forsimplede Android One-styresystem.\nEn anden bemærkelsesværdig feature er displayet som nu får det aflange 18:9 format, hvilket gør det muligt for Nokia at klemme et rygtet 6 tommer stort Full HD+ display ned i en forholdsvis kompakt telefon.\nMobilen forventes at få en Snapdragon 660 processor ombord parret op med 4GB RAM og 64GB lagerplads. På kamerafronten ses et dobbeltmodul signeret af Zeiss. Her forventes de to kameraer at supplere hinanden, hvor det ene er vidvinklet mens den anden giver 2x optisk zoom.\nPræcis hvad de telefoner vil byde på, bliver med al sandsynlighed konkretiseret ved et planlagt presseevent den. 25 februar forud for MWC-mobilmessen i Barcelona.\nLæs også: Nokia 7 er ude - men kun i Kina


Ny WiFi-standard, IoT og sikkerhed: Her er fire netværkstendenser, du skal tage stilling til i 2018 - Computerworld\n22. januar 2018 kl. 15.09\n1. WiFi-standarden 802.11ax vinder frem, men nok først for alvor i 2019\n802.11ax har nogle ret interessante perspektiver i forhold til tunge udrulninger, som gør den særligt brugbar på steder, hvor der er mange mennesker samlet som for eksempel stadiums, koncerthaller, universiteter og konferencecentre.\nOg der vil - som mange oplever med den nuværende standard - ikke være samme grad af udfald og langsom forbindelse.\nBatteriforbruget bliver også noget bedre på de tilkoblede enheder, når mange mennesker kobles på netværket.\nLigesom med standarden 802.11ac vil prisstrukturen være afgørende for, hvornår 802.11ax vinder frem.\nMen det, der kommer til at afgøre, hvornår vi ser standarden ude i virksomhederne, er i virkeligheden investering i det rette hardware, certificering til at anvende standarden og ikke mindst, hvor interessant det er for mobilproducenterne at implementere det i deres devices.\nHvis det nye wifi-chipset bruger mindre strøm på telefonerne, så forlænger det batterilevetiden, og det er mobilproducenterne interesserede i. Derfor har anden bølge af den nuværende standard heller ikke fanget grundigt an endnu.\nAf disse grunde vil vi nok først for alvor se 802.11ax blive udbredt i 2019.\nRealiteten er, at her i starten af 2018 er virksomheder nødt til at udrulle en mere detaljeret enheds- eller rolle-baseret segmentering af deres netværk, og samtidig må virksomhederne gennemgå alle større forandringer i deres netværksdesign.\n2. Sikkerhed omkring IoT-løsninger vil blive opprioriteret\nVi kan ikke få armene ned over IoT og de muligheder, teknologien giver. Men sikkerheden er et alvorligt benspænd, og det er først for alvor ved at gå op for mange virksomheder.\nRealiteten er, at virksomheder her i begyndelsen af 2018 er nødt til at udrulle en mere detaljeret enheds- eller rolle-baseret segmentering af deres netværk.\nSamtidig må virksomhederne gennemgå alle større forandringer i deres netværksdesign.\nEn sikkerhedsstrategi for IoT bør inkludere automatiserede politikker som identificerer, hvilke enheder det er okay at oprette forbindelse til, hvilke data og applikationer disse enheder må tilgå, og endelig hvem der har kompetencerne til at føre tilsyn med og vedligeholde enhederne.\nMuligheden for at registrere forandringer i enheders opførsel over lange perioder er også en central del af en komplet sikkerhedsstrategi for IoT.\nNår organisationer fokuserer på at optimere effektiviteten på arbejdspladsen, udvikler muligheder for bedre brugerengagement og skærer i omkostningerne, bliver der et stadig større behov for lokationsbaserede services og analytics.\n3. Lokationsbaserede services vil fortsat vokse\nVi oplever i øjeblikket, at lokationsbaserede services og analytics vokser markant, og det vil fortsætte i 2018 – vi har kun set begyndelsen.\nIt-organisationer i særligt detailhandlen, sundhedsvæsenet og store virksomheder oplever, at de får nemt ved at identificere brugsmønstre og optimere pladsudnyttelsen i forhold til mødelokaler og skriveborde, eller for eksempel at tilbyde målrettede oplevelser til kunder i butikkerne baseret på kundernes fysiske tilstedeværelse og præferencer.\nMen det kan også være asset tracking, hvor trådløse access-punkter, der anvender Bluetooth lavenergi-teknologi og beacons, gør det simpelt at finde enheder og forbedre servicen uden at skulle bygge en helt ny infrastruktur.\nForestil dig for eksempel, at en madvogn på et hotel selv giver besked, når gæsten skubber den ud af værelset. Personalet kan derefter få den fjernet med det samme, så den ikke er til gene for andre gæster.\nEller forestil dig en landsdækkende entreprenørvirksomheder, der på simpel vis kan slå op, hvor deres redskaber og reservedele befinder sig rundt om i Danmark – det vil spare en masse ressourcer.\nIt-afdelingerne er derfor nødt til at booste kapaciteten på netværket og tilpasse sig hurtigere til forretningens krav og de nye netværksmønstre.\n4. Cloud, mobility og IoT vil nødvendiggøre udvikling i kernen af netværket\nKombinationen af vækst inden for mobility og IoT-enheder koblet med digitaliseringsbølgen generelt gør, at it-budgetterne er udfordret på at dække volumen, variationen og hastigheden af trafikken på netværket.\nDet er allerede en udfordring, og det vil fortsætte i 2018.\nDet bliver i denne proces helt afgørende, at it-afdelingerne prioriterer automatisering og cloudbaserede services for at kunne følge med og modsvare forretningens behov for hastig udvikling inden for meget forskelligartede områder.