Thorvaldsen blandt slavere - Arkivet, Thorvaldsens Museum\nMargrethe Floryan: “Thorvaldsen blandt slavere”, in: Meddelelser fra Thorvaldsens Museum, 2001, p. 154-178.\n1. Det »andet fædreland«\n2. »Vindue mod Vest«\n3. I Jasons kølvand\n4. En russisk brevveksling\n5. Elitens ansigter\n7. National identitet\n8. Polsk landadel\n10. Referencer [+]\nDet »andet fædreland«\nGennem tre årtier spillede russiske og polske bestillinger en afgørende rolle for Bertel Thorvaldsen. Og endnu i dag er der fra russisk og polsk side en ganske væsentlig interesse for ham. Blandt museumskolleger, kunstkendere og -elskere på de kanter er Thorvaldsen et af de navne, der omfattes med stor kærlighed og respekt. Hans værker repræsenterer en tidsalder, et persongalleri og et etisk-æstetisk paradigme, som man efter årtiers kommunistisk styre atter er voldsomt engageret i at udforske, diskutere og dyrke. I 1994-95 vistes i Warszawa og Kraków en omfattende udstilling om Thorvaldsen og hans polske forbindelser.1 Betegnende nok indtog han også en fremtrædende plads på udstillingen »Landet med den forfriskende kølighed« – om skandinavisk kunst i russiske samlinger – på Pusjkin-museet i Moskva i år.2\nBåde Skt. Petersborg, Warszawa og Kraków er byer med en fornem Thorvaldsen-repræsentation. I Eremitagemuseets højloftede sale vises Thorvaldsens skulpturer side og side med værker af Canova.3 Andre Thorvaldsen-værker er at se – og genopdage – på nogle af de talrige museer, der ligger spredt over det store landområde mellem Den finske Bugt, Østersøen, Sortehavet og Stillehavet.4 Ikke mindst den nationale polske ikon: Thorvaldsens rytterstatue af frihedshelten fyrst Józef Poniatowski i Warszawas bymidte gør, at polakkerne gerne opfatter Polen som Thorvaldsens »andet fædreland«. På Thorvaldsens Museum betyder det bl.a., at et besøg på museet nærmest er obligatorisk for de mange polske turister, for hvem København inden for det seneste tiår er blevet et meget populært rejsemål.\nFra Thorvaldsens Ganymedes på museet i Københavny i Københavner-kvartetten (1982)\n»Hvorfor visner fuldmånen – denne hvide klud over Højbro Plads?\nOg hvorfor er storkene fra springvandet frosset til døde\nfremfor at drage bort til varmere lande?\nHvorfor er Kierkegaard i bronze ikke taget i biografen for at se Loseys »Don Giovanni«?\nOg når jeg vågner hver morgen her, i denne fremmede by,\nringer de samme klokker for mig, som overalt.\nDe advarer. Skynder på. Hidkalder.\nDenne skrøbelige dreng – et barn endnu -\nog fuglen med dens gennemborende blik.\nDens fjer er blevet hårde. Vingerne er som et skildpaddeskjold.\nSådan bliver de ved:\nBarnet, der tillidsfuldt rækker bægeret frem og rovfuglen.\nOg så bare stilheden. Solen blødgør marmoren, gennemlyser drengens næsebor og\nformer læberne til smil.\nGuds sendebud og den kaldede, der intet aner.\nUdvalgt af Den Højeste.«\nFig. 1. Ivan Ivanovitj, Ajax trækker Kassandra bort fra Athenes billedstøtte. Tusch, 1790erne. Thorvaldsens Museum, D795.\nMed udstillingen Thorvaldsen blandt slavere (den 30. januar – 2. september 2001) satte Thorvaldsens Museum for første gang i en udstilling fokus på Thorvaldsens mange, tætte og langvarige kontakter til Rusland og Polen.5 Set i lyset af at de to lande var gamle fjender, at russerne i 1700- og 1800-tallet i lange perioder havde overherredømmet i Polen, og at de politisk-sociale visioner var så forskellige i de to lande, rummer et sådant emne mange storpolitiske spændingsfelter. Emnet bringer også andre verdener i spil end dem, vi ellers møder på Thorvaldsens, ja hele den danske guldalders gammelkendte ruter fra København til Rom. Titler og navne lyder fremmedartede, steder som Kalmykien og Kursk, Homel og Tjervonograd bliver relevante (fig. 1).6 Såvel kosakker og tatarer som en armensk præst dukker op som motiver i Thorvaldsens egen kunstsamling (fig. 2)7 Samtidig – og det synes væsentligt at pointere – udgjorde de slaviske kredse, hvis ønsker om portrætter, monumenter og mytologiske sætstykker Thorvaldsen søgte at imødekomme, en selvfølgelig del af periodens europæiske elite. Hverken Polen eller Rusland lå så langt væk, som det 20. århundredes historie har villet gøre det til.\nUdgangspunktet for denne artikel er den lange række af bestillinger, Thorvaldsen gennem årene modtog fra fremtrædende russere og polakker. Eftersom størsteparten af det polske materiale blev undersøgt og bearbejdet i forbindelse med førnævnte udstillinger i Polen, vil jeg lægge særlig vægt på Thorvaldsens forbindelse til de russiske mæcener. Tanken er at fokusere på Thorvaldsen-værkernes betydning og funktion inden for de russiske og polske bestilleres univers – snarere end at bestemme værkerne i forhold til Thorvaldsens eget æuvre. Undervejs gør jeg brug af og henviser til en række kilder, kommentarer og kunstværker, som der ikke tidligere har været opmærksomhed omkring i Thorvaldsen-litteraturen. Men det må pointeres, at vor viden om Thorvaldsens russiske og polske bestillinger ikke er komplet. Der er stadig nye fund at gøre, måske især på det russiske felt. Artiklen ledsages af en liste over samtlige på Thorvaldsen blandt slavere udstillede værker og genstande, alle tilhørende Thorvaldsens Museum.\nFig. 2. Orest Adamovitj Kiprenskij, Portræt af en armensk præst. Olie på lærred, ca. 1830. Thorvaldsens Museum, B175.\n»Vindue mod Vest«\nNæst efter Thorvaldsens egne landsmænd og den engelske rigmand, Thomas Hope, var russiske adelsfamilier de første til at bestille værker hos ham. Siden Peter den Store havde Rusland haft sit kulturelle centrum omkring hoffet i Skt. Petersborg. Byen var i alle henseender et »vindue mod Vest«, og straks efter sit gennembrud i 1803 med den monumentale Jason-figur modtog Thorvaldsen sin første russiske bestilling. Portrætgenren var i høj kurs, men fra russisk side var der også interesse for Thorvaldsens antikt inspirerede statuer med mytologiske emner. De talte samme sprog som den nyklassicistiske palads- og havearkitektur i Skt. Petersborg og omegn.\nI knap 30 år havde Thorvaldsen kontakt med førende russiske kunstmæcener, kulminerende i efteråret 1820 med selveste zaren. I 1829 modtog Thorvaldsen sin sidste russiske bestilling, men han udvekslede breve med nogle af sine russiske klienter indtil begyndelsen af 1830erne. Fra 1812 arbejdede Thorvaldsen også med en række polske bestillinger.8 De var den umiddelbare anledning til, at han i september 1820, på vej tilbage til Rom fra København, hvor bl.a. skulpturerne og reliefferne til Vor Frue Kirke havde været drøftet, aflagde besøg i Warszawa. Hverken før eller siden rejste han længere østpå, og der synes heller ikke at være kildemæssigt belæg for en eventuel invitation fra russisk side. Thorvaldsens senest daterede kontakt til en polsk bestiller fandt sted i 1835.9 Opgaverne fordelte sig mellem portrætbuster, gravmonumenter og statuer, herunder værker der havde afsæt i polakkernes nationale frihedskamp.\nDet var i overvejende grad kvindelige medlemmer af et par af Polens og Ruslands førende familier, der tog initiativ til bestillinger fra Thorvaldsens værksted. Med Rom som base plejede Thorvaldsen udstrakt selskabelig og brevlig kontakt med disse fyrstinder og grevinder, og i flere tilfælde er der bevaret detaljerede anvisninger, forfattet af bestillerne, på kunstværkernes form og indhold. At dømme efter de overleverede kontrakter, breve og regnskabsbilag blev den mere forretningsmæssige side af sagen i reglen varetaget af det mandlige familieoverhoved.\nI Thorvaldsens Museums arkiv er der ingen dokumenter, der bekræfter Thorvaldsens forbindelse til Skt. Petersborgs og Warszawas kunstinstitutioner. Men fra russiske kilder ved vi, at han i 1822 blev udnævnt til æresmedlem af Det kejserlige Kunstakademi i Skt. Petersborg.10 Blandt de brugs- og prydgenstande, som har tilhørt Thorvaldsen, findes en russisk orden, Vladimirordenens ridderkors med bånd (fig. 3). Thorvaldsen modtog denne orden for sin portrætbuste af Aleksander I. Vladimir-ordenen blev indstiftet i 1782, i Katharina IIs regeringsperiode, og har navn efter en af det middelalderlige Kijevs store fyrster; ordenen var i brug indtil sovjetstatens oprettelse. Thorvaldsen lod denne russiske orden indgå i flere af de miniaturedekorationer, han bar ved officielle lejligheder.11\nFig. 3. Thorvaldsens Vladimir-orden, ridderkors med bånd. Thorvaldsens Museum, N25.\nI 1800-tallets første årtier talte de slaviske stemmer i høj grad med, når der blev skrevet om Thorvaldsen og hans kunst i prosa eller poesi. Således skrev både Adam Mickiewicz (1798-1855) og Aleksander Pusjkin (1799-1837), Polens henholdsvis Ruslands nationale digter, om Thorvaldsen.12 Og denne tradition lever stadig, f.eks. har flere af Thorvaldsens værker inspireret til en serie digte i Janusz Waleks Københavnerkvartetten (1982).\nI Jasons kølvand\nI Thorvaldsen-litteraturen er det sædvane at tildele Jason-statuen (1802-03) stor opmærksomhed. Jason med det gyldne skind er da også det værk i Thorvaldsens oeuvre, som bedst lader sig omfatte af begreber som >paradigmeskift<, >fremskridt< og »mesterværk«, disse inden for kunstlitteraturen så centrale og hyppigt anvendte begreber. At den borgerlige engelske kunstsamler Thomas Hope med sin begejstring for og bestilling af Jason i marmor var med til at gøre det økonomisk muligt for Thorvaldsen at blive i Rom, er også en god historie. Hvor europæisk en karriere kunne Thorvaldsen have fået med København som adresse? Men næst efter Thomas Hope var der interesserede og købe-dygtige kunder til Thorvaldsens værker fra Skt. Petersborg. Det fremgår umiddelbart af de slaviske navne, der optræder på en del af soklerne på Thorvaldsens Museum. Navne der ender på >skij< og >ska<, >ov< og >ova<, men som nok engang fordrer en revision m.h.t. stavemåde og trykangivelse. Således også navnene på de to søstre fra en af Skt. Peters-borgs førende familier, som var de første til at få øjnene op for Thorvaldsens portrætkunst. Fyrstinde Jevdokija Ivanovna Golitsyna og grevinde Irina Ivanovna Vorontsova var på rejse i Europa, da de i vinteren 1803-04 i Rom fik kontakt med Thorvaldsen.\nFyrstinde Golitsyna var berømt for sin skønhed og sit vid. I Skt. Petersborg stod hun bag en af hovedstadens mest lærde saloner. Men som det også gjaldt en anden af Thorvaldsens tidlige beundrere og støtter, digteren Friederike Brun, var fyrstinde Golitsyna på flugt hjemme fra, da hun til dels sammen med søsteren gjorde sin Grand Tour. Til forskel fra Friederike Brun vendte fyrstinde Golitsyna dog aldrig tilbage til sin ægtemand. Under opholdet i Rom afgav hun i første omgang bestilling på en portrætbuste fra Thorvaldsens hånd (fig. 4). Det var op til Thorvaldsen at bestemme formatet, »… om busten skal være kolossal eller i naturlig størrelse …«, som fyrstinde Golitsyna skriver i et brev til Thorvaldsen, »… Det vigtigste er at have et af Deres værker«.13 Efter ordlyden at dømme er brevet afsendt efter hjemkomsten til Rusland. Og videre i samme brev:\n»Jeg håber at få en statue af Canova, .... Jeg beder Dem om straks at sørge for en gruppe og en statue til mig. Jeg tror, at det bedste vil være gruppen med Amor og Psyche, som den De udfører til grevinde Vorontsova. Jeg beder om en gentagelse af denne. Med hensyn til statuen vil jeg gerne have en, der forestiller Harmonien eller Enigheden. Vil De fortælle mig om Deres syn på dette.«\nBrevet er skrevet på fransk, mens andre af Thorvaldsens russiske korrespondancer er på italiensk. De polske korrespondancer er på fransk. I andre sammenhænge var det foretrukne sprog tysk, også fordi Thorvaldsen i Rom i så høj grad var del af det tyske kunstmiljø. For fyrstinde Golitsynas vedkommende synes det kun at være blevet til portrætbusten. Uvist af hvilken grund nåede den imidlertid aldrig sit bestemmelsessted. Golitsyna-bustenstår i dag i Thorvaldsens Museums forhal.\nFig. 4. Bertel Thorvaldsen, Fyrstinde Jevdokija Ivanovna Golitsyna, A304.\nEn russisk brevveksling\nSom sin søster lagde grevinde Irina Ivanovna Vorontsova også ud med at bestille en portrætbuste. Modellen var ikke grevinden selv, men hendes søn Ivan. Grevinde Vorontsova var enke. Hensynet til sønnens svagelige helbred var en del af forklaringen bag hendes mange rejser, især i Italien. Sønnens buste er identificeret blandt Thorvaldsens Museums henved 180 portrætbuster, men den findes øjensynligt kun i en gipsversion (fig. 5).14 At dømme efter grevinde Vorontsovas breve til Thorvaldsen havde hun ganske præcise forestillinger om den sociale betydning, det kunne have at udstyre sit hjem med kunst svarende til de nyeste europæiske smagsnormer. Det er baggrunden for hendes hurtigt på hinanden følgende bestillinger på mytologiske figurer fra Thorvaldsens hånd. Når det gælder udformning af kontrakt, betaling af forskud og planlægning af forsendelse, er grevinden tilsvarende effektiv i sin kontakt til det romerske bankierfirma Torlonia. Samme firma optræder i forbindelse med talrige andre af Thorvaldsens kontrakter.\nFig. 5. Bertel Thorvaldsen, Grev Ivan Vorontsov. Buste, gips. Originalmodel ca. 1803-04. Thorvaldsens Museum, A302.\nI løbet af foråret 1804 er bestillingerne på fire statuer og en gruppe med mytologisk motiv en realitet. I første omgang ønsker grevinde Vorontsova en Bacchus og en Ganymedes, dernæst en Venus og en Apollon. Gruppen skulle forestille Amor og Psyche, sådan som det også fremgik af det ovenfor citerede brev fra søsteren, fyrstinde Golitsyna. »Hermed vil jeg være i besiddelse af fem af Deres værker, til pryd for mit hus. ...«, understreger grevinde Vorontsova i et brev til Thorvaldsen, dateret den 5. marts 1804 i Venedig.15 I samme brev udbeder hun sig skitseforslag, men de når øjensynligt ikke frem. Via en russisk kollega modtager Thorvaldsen en rykker dateret den 4. maj, hvorefter han allerede den 7. maj 1804 svarer tilbage:\n»Jeg accepterer med glæde og taknemmelighed Deres Excellences bestillinger i nævnte brev: En Apollon og en Venus af samme størrelse som de andre, jeg udfører for Deres Excellence, hver til en pris af 400 Eccus, og betalingen sker på samme måde som tidligere, (...). For at opnå det resultat, jeg allermest ønsker, vil jeg rejse til Carrara for at vælge den bedste marmor.«16\nOg Thorvaldsen forsikrer, at han allerede er godt i gang med arbejdet. Korrespondancen mellem Thorvaldsen og grevinde Vorontsova er ikke blot den mest omfangsrige af de russiske korrespondancer. Den rummer også et engagement, i det mindste fra grevindens side, som hæver den op over de talrige, overvejende formelle skrivelser i Thorvaldsens brevarkiv. Her er den utålmodighed kommet til udtryk, som mange af Thorvaldsens bestillinger ledsagedes af. Han sagde så ofte ja til opgaverne uden at følge dem op, endsige respektere aftalte deadlines. Som traditionen bød det, er en del af de russiske korrespondancer i øvrigt både dateret efter den julianske og den gregorianske kalender.\nI december 1804 får Thorvaldsen besked på at fuldføre samtlige værker til grevinde Vorontsova sommeren 1805, »… for at jeg kan få alle disse smukke ting, når man igen kan sejle«, som grevinden skriver fra sin residens i Skt. Petersborg.17 Og igen den 2. august 1805:\n»Jeg tør ikke længere håbe på snart at være i besiddelse af Deres arbejde, min Herre, som De dog havde lovet mig til slutningen af juli, men eftersom jeg ikke har hørt fra Dem, tvivler jeg på, at de bestilte statuer er færdige, og derfor beder jeg Dem bestemt at lade mig vide, hvilke der endnu arbejdes på, og hvornår alle fem vil være færdige. Jeg ville gerne vide, om nogle er færdige nu eller ej.«18\nFristen forlænges på ny i september, og emnet er det samme i den del af brevvekslingen, der daterer sig til 1806. Men der er øjensynligt sket noget forud for grevinde Vorontsovas brev til Thorvaldsen dateret den 24. juni 1809 i Skt. Petersborg. Dette brev handler udelukkende om transporten af Psyche og Amor-gruppen, men sætningen: »… man beundrer i den grad Deres arbejder her, som man ikke tidligere har kendt« fortæller, at en leverance har fundet sted.19 Vi ved dog ikke, hvor meget den har omfattet. Grevinde Vorontsova har over for sin omgangskreds kunnet vise, i hvilket omfang hun ikke alene var fortrolig med, men også besad indtil flere fornemme eksempler på den nyeste billedhuggerkunst. Hun nævner således flere gange »les connoisseurs«, kunstkenderne, blandt de personer, der hos hende har mulighed for at beundre Thorvaldsens arbejder. Grevindens ambition kan sammenlignes med den energi, storfyrstinde Maria Fjodorovna – hustru til storfyrst Pavel, Katharina IIs søn, senere Pavel I – havde lagt for dagen, efter at de i 1781-82 sammen havde gjort den store Europa-rejse, og hun derefter lod den skotske nyklassicist Charles Cameron udfolde sig som både billedhugger og arkitekt på sommerslottet Pavlovsk nær Skt. Petersborg.20\nNævnte brev fra 1809 er, sammen med en rykker fra bankierfirmaet Torlonia dateret den 6. juli samme år, som den senest daterede kilde til grevinde Vorontsovas bestilling.21 Der skal yderligere research til, givetvis i Skt. Petersborgs arkiver, førend der kan kastes mere lys over denne del af Thorvaldsens slaviske forbindelser. Tre af de fem motiver, grevinde Vorontsova bestilte, dukker op et par år senere i Thorvaldsens korrespondance med fyrst Malte af Putbus på Rügen. At Thorvaldsen havde personlig kontakt til denne særdeles klassicisme-begejstrede fyrste, kan således ikke blot aflæses af Putbus-teatrets facade og af et af slotshavens monumenter.22 I et brev dateret den 1. januar 1811 bestiller fyrst Putbus en Bacchus- og en Venus-figur og en Amor og Psyche-gruppe. Senere samme år takker han for nogle basrelieffer, som muligvis kan være identiske med de relieffer, der er placeret på teatrets ydermure. Thorvaldsens Museums arkiv rummer, foruden korrespondancen, dokumentation om forsendelsen fra Thorvaldsens værksted og nordpå til Rügen. Det kan undre, at der fra dansk side ikke tidligere har været opmærksomhed omkring Thorvaldsens forbindelse til fyrst Malte af Putbus på Rügen.23 Og det ikke blot fordi øen er gammelt dansk land. Putbus’ gennemført nyklassicistiske byplan og -billede og fyrstens Italiensrejse og Thorvaldsen-begejstring fængsler år efter år øens mange sommergæster, men burde – ikke mindst på grund af Thorvaldsen – også være af interesse for den danske guldalderforskning.24 Men fyrst Maltes kontakt med Thorvaldsen har mange løse ender. Således hærgede en brand i 1865 fyrstens bibliotek m.v., og skulpturerne skal i den forbindelse være gået tabt.\nBlandt de bevarede skitser fra Thorvaldsens hånd findes på Thorvaldsens Museum et antal, hvis motiver stemmer overens med dem, der nævnes i korrespondancen med grevinde Vorontsova. Derfor var det på udstillingen Thorvaldsen blandt slavere oplagt at vise et udvalg af disse tegninger og en række breve (fig. 6 & 7). Desuden udstilledes en lille Venus-statue. Som nævnt ønskede grevinde Vorontsova sig Thorvaldsens fortolkning af denne skønhedens gudinde, og hun nærede særlig interesse for statuer af en størrelse, der lå under de naturlige mål. De egnede sig i særlig grad til opstilling indendøre, men kunne også – som Camerons De tre gratier i den såkaldt private have på Pavlovsk viser – have en fornem rolle at spille i grønne kulisser.25 Vendinger som »den lille Venus« og »den lille Ganymedes« optræder i øvrigt adskillige gange i Thorvaldsens korrespondancer.\nFig. 6. Bertel Thorvaldsen, Udkast til Ganymedes med ørnen. Blæk og lavering, ca.1803-04. Thorvaldsens Museum, C805.\nFig. 7. Bertel Thorvaldsen, Ganymedes. Statue, gips. Originalmodel 1804. Thorvaldsens Museum, A41.\nThorvaldsen nåede at arbejde både med de barokke og med Oplysningstidens paradigmer for portrætkunsten. I en tid hvor den sociale, videnskabelige og æstetiske dyrkelse af individet fik hidtil ukendt betydning, vandt portrætgenren i popularitet. Og alt efter bestillerens ønske eller af egen vilje bevægede Thorvaldsen sig til stadighed mellem bestræbelsen på at opnå lighed og ambitionen om at dyrke det ideale udtryk. Det ses også af hans arbejde med russiske portrætmodeller – spændende fra grev Demidovs nærvær til fyrstinde Barjatinskajas ophøjethed.\nBortset fra fyrstinde Vorontsovas bestillinger modtog Thorvaldsen kun en enkelt ordre fra russisk side, som omfattede andet og mere end et portræt. Ordren lød på et gravmonument. Og nok engang viser det russiske kunstmæcenat sig at være à jour med de i Rom, Berlin og Paris gældende smagsnormer. I et brev dateret den 3. oktober 1815 i Paris gør grevinde S. Jelizaveta Osterman, afdødes søster, således Thorvaldsen opmærksom på en række alternative løsninger, herunder den tyske billedhugger Rauchs berømte monument over den prøjsiske dronning Luise.26 Pudsigt nok er hverken Thorvaldsens eller Rauchs navne stavet korrekt; i stedet står der Thornvalis og Rautt! Ifølge grevinden kan Thorvaldsen gerne tage Rauchs værk som forbillede, men resultatet skal ikke være »aussi grand, ni aussi Magnifique«. Uvist hvorfor blev monumentet dog aldrig realiseret.\nIsær for de kvindelige portrætmodellers vedkommende har vi skriftlige kilder, der dokumenterer forbindelsen mellem Thorvaldsens travle værksted og de russiske kunders midlertidige romerske adresser: Fra opgørelser over, hvad der fra Thorvaldsens værksted er blevet betalt for hugningen af en given marmorbuste, til detaljerede brevlige udredninger eller kontrakter, der stadfæster betalingsmåde, sum, materialevalg, afleveringsfrist, forsendelse, etc. Den 4. august 1818 indgik Thorvaldsen således en kontrakt med fyrst Barjatinskij om en portrætstatue af fyrstens tyskfødte hustru (fig. 8). Oversat fra fransk er kontraktens ordlyd denne:\n»1) Ridder Thorvaldsen forpligter sig til at udføre statuen af fyrstinde Barjatinskaja\n2) Den skal være i hvid marmor fra Carrara, i naturlig størrelse, og klædt à l’antique, således som parterne er blevet enige om\n3) Ridder Thorvaldsen forpligter sig til at afslutte arbejdet på nævnte statue inden for tre år regnet fra den dag, denne kontrakt er underskrevet\n4) Den aftalte pris for nævnte statue er 3000 romerske scudi, og eftersom fyrst Barjatinskij har givet Torlonia og Co. besked om at betale en tredjedel af denne sum, dvs. 1000 romerske scudi på forskud, og resten når statuen er færdig, udtrykker ridder Thorvaldsen sin tilfredshed med nævnte betalingsbetingelser.«27,\nFig. 8. Bertel Thorvaldsen, Fyrstinde Maria Fjodorovna Barjatinskaja. Statue. Marmor, ca. 1819-25. Originalmodel 1818. Thorvaldsens Museum, A171.\nDet er uvist, hvor megen kontakt der herefter har været mellem kunstner og bestiller. At dømme efter et brev dateret den 23. september 1828 i Kursk har der været stille. Fyrstinde Barjatinskaja skriver her, at hun tre år tidligere har bedt bekendte om at se på sagerne i Rom, men intet svar har modtaget.28 Eneste andet skriftlige vidnesbyrd er et brev, også i Thorvaldsens Museums brevarkiv og fra 1832, altså skrevet ikke mindre end fjorten år efter at kontrakten blev indgået. Med Moskva som afsenderadresse fortæller fyrstinde Barjatinskaja her, at hun har fået tilladelse til at indføre statuen i Rusland, og at det er op til Thorvaldsen at sørge for transporten.29 Vanen tro skulle den foregå ad søvejen så langt som muligt, i dette tilfælde til Odessa. Men så vidt kom det ikke. Den elegante portrætstatue er i dag et af hovedstykkerne på Thorvaldsens Museum, mens der på Pusjkin-museet i Moskva står en marmorudgave fra 1846 af H.W. Bissen.\nThorvaldsens arbejder med kvindelige, russiske portrætmodeller omfatter – foruden fyrstinde Golitsyna – fyrstinde Aleksandrine von Dietrichstein (buste, ca. 1810; født Sjuvalova), grevinde Jelizaveta Aleksejevna Osterman-Tolstaja (statue, 1815), Maria Aleksejevna Narysjkina (buste, ca.1815-16), fyrstinde Maria Fjodorovna Barjatinskaja, tyskfødt (buste og portrætstatue, begge 1818) og storhertuginde Helene, tyskfødt (buste, 1829).30 Hertil kommer en buste af prinsesse Helena Pavlovna, datter af Pavel i og gennem sit giftermål med prins Friedrich Ludwig bosat på Ludwigslust i det mecklenborgske Schwerin. Der er færre mandlige modeller fra Rusland. Til gengæld gør magtens mænd sig gældende i Thorvaldsens brevvekslinger, ikke mindst efter at han havde modelleret Aleksander I’s buste. Ved siden af zaren og den unge Ivan Vorontsov er grev Jurij Aleksandrovitj Golovkin (1819, buste) og grev Nikolaj Demidov (ca. 1816, buste) de eneste russiske modeller i Thorvaldsens mandlige portrætgalleri. Grev Demidov er den ene af kun to modeller, som ikke er repræsenteret i Thorvaldsens Museums samlinger. Den anden er busten forestillende den polske pianistinde Maria Szymanowska (1825), en bestilling som Thorvaldsen dog stort set overlod til en af sine ansatte, polakken Józef JakubTatarkiewicz. At flere af Maria Szymanowskas breve til Thorvaldsen er skrevet i Skt. Petersborg, er i øvrigt nok et vidnesbyrd om det europæiske kulturlivs geografi i første halvdel af 1800-tallet. Det er interessant, at netop en russisk og en polsk model mangler på Thorvaldsens Museum. Der dukker til stadighed Thorvaldsenværker op på det internationale kunstmarked, og så sent som i oktober 2000 var Museet lige ved at kunne erhverve en fin marmorudgave af Demidov-busten.31\nHvor Thorvaldsens fortolkning af fyrstinde Barjatinskaja resulterede i et af hans mest virtuose værker, var modelleringen af zarbusten et andet kulminationspunkt i hans russiske karriere. I dette tilfælde var det ikke Rom, der fungerede som mødested for kunstner og model, men Warszawa. Aleksander I besøgte Warszawa i september 1820 i sin egenskab af konge af Polen, og anledningen var det polske parlaments åbning. På samme tidspunkt havde Thorvaldsen også ærinde i Warszawa. To år tidligere havde han underskrevet en kontrakt vedrørende et monument over den polske frihedshelt fyrst Józef Poniatowski, og besøget i Warszawa skulle tjene til afklaringen af diverse spørgsmål i forbindelse med denne opgave.\nAleksander I må formodes at være gjort bekendt med kunstnernavnet Bertel Thorvaldsen i forbindelse med planerne for Poniatowski-monumentet. Første gang, Thorvaldsen blev introduceret til zaren som et muligt portrætemne, var i forbindelse med en bestillingsopgave, han modtog, mens han i 1820 stadig opholdt sig i København. Opgaven kom fra Riga og bestod i at skabe et frihedsmonument i anledning af, at Aleksander I havde afskaffet livegenskab i Livland og Kurland, to af zarens provinser ved Østersøen. Også denne opgave, dateret den 15. marts 1820, er dokumenteret i Thorvaldsens brevarkiv.32 For Thorvaldsen forelå her en opgave, der på det politisk-idehistoriske plan kan sammenlignes med de to henvendelser angående frihedsmonumenter, han havde fået fra amerikansk side i 1805 og 180633 Der kom imidlertid intet ud af disse tre sager.\nUnder Warszawa-besøget blev de praktiske forhold omkring selve modelleringen af zarens buste afklaret mellem den russiske statssekretær, grev Johannes Kapodistrias, og Thorvaldsen. Foruden et kobberstik forestillende Kapodistrias er tre af statssekretærens breve i dag at finde i Thorvaldsens Museums arkiv. »Jeg har den ære at lade Dem vide, at Kejseren giver Dem en session i morgen formiddag kl. 11«, hedder det i brevet dateret den 4. oktober 1820.34 Og videre: »Jeg beder Dem derfor om at begive Dem til kongeslottet (: i Warszawa) mellem kl. 10 og 11 og medbringe alle de genstande, som De behøver i Deres arbejde«. Thorvaldsens første biograf, J. M. Thiele, er kilden til en række anekdoter omkring dette møde, angiveligt dog byggende på Thorvaldsens erindringer. Siden har sådanne historier været i omløb, og de præger den dag i dag, 150 år senere, både den skriftlige og den mundtlige Thorvaldsen-diskurs.\nDet er uvist, om der fulgte flere sessioner efter denne den 5. oktober. At dømme efter grev Kapodistrias første skrivelse af to, dateret den 14. oktober, var modellen på det tidspunkt færdig:\n»De har udført et værk, som De længe vil blive husket for i alle Kejserens riger.\nDet vil sikkert behage Dem at have en erindring om det ophold, De netop har gjort her, og HansMajestæt har overdraget det til mig at give dem en ring smykket med Hans monogram, ....«35\nDen anden skrivelse fra den 14. oktober indeholder en besked om, at zaren venter at se Thorvaldsen den følgende dag, formentlig for at tage afsked. Næste gang, vi i de skriftlige kilder hører noget om zarbusten, er halvandet år senere. I et brev dateret den 24. maj 1822 og stilet til Aleksander I skriver Thorvaldsen: »De to buster forestillende Deres Majestæt er af mig overbragt til Deres gesandtskab i Rom«,36 den ene version visende zarens hoved med en lille del af skuldrene, den anden væsentlig større og med draperi (fig. 11). Det var især sidstnævnte buste, der medvirkede til at cementere Thorvaldsens ry øst for Østersøen. Der kendes henved en snes gentagelser. Adresser som Kharkov og Poltava, navne som Guriev, Tjerbinin og Dolgorukij indgår således også i det slaviske galleri i Thorvaldsens korrespondancer.37 En anden gang er det den tyske storkøbmand Conrad Heinrich Donner, der formidler en bestilling på en gentagelse af zarbusten fra en tysk gesandt i Skt. Petersborg.38 Og i forbindelse med en tilsvarende bestilling skriver den russiske ambassadør i København til Thorvaldsen: »For min hustru og mig selv vil det være lige så dyrebart at have en god gentagelse af vor Kejser som et af Deres værker«.39 I flere tilfælde blev gentagelserne udført af en af Thorvaldsens russiske elever, Boris Ivanovitj Orlovskij. Hans vej til denne opgave er også dokumenteret i en række breve, som nu beror på Thorvaldsens Museum.40 Desuden har jeg på Det historiske Arkiv i Skt. Petersborg fundet et brev, hvis primære emne er Orlovskijs karriere. Brevet er dateret den 9. oktober 1823, fra Thorvaldsen og stilet til præsidenten for Skt. Petersborgs kunstakademi41 I øvrigt overgik den ære at portrættere zaren >in natura< hverken Orlovskij eller kollegaen Ivan Ivanovitj Halberg (også stavet Johann Hallberg).\nFig. 11. Bertel Thorvaldsen, Aleksander I. Buste. Marmor. Modelleret i 1820. Thorvaldsens Museum, A883.\nKladden til Thorvaldsens brev til Aleksander I indgår i Thorvaldsens brevarkiv på Thorvaldsens Museum. Arkivet rummer talrige sådanne kladder og notitser til breve, men i dette tilfælde er det nu lykkedes at finde det brev, som blev afsendt. Brevet beror i Det russiske Indenrigsministeriums arkiv i Moskva.42 Efter håndskriften at dømme er det arkæologen P. O. Brøndsted, der som så mange andre gange fungerede som sekretær. Thorvaldsen har tilføjet et »très humble serviteur« og derpå skrevet brevet under. Det er holdt i den for periodens formelle skrivelser så karakteristiske højtidelige sprogtone, og Thorvaldsen, der ifølge adskillige overleveringer ellers ikke yndede hoflivets omgangsformer, – eller rettere Brøndsted, der nok vidste, hvordan tingene skulle formuleres – holder sig ikke tilbage for at kalde Aleksander I for »le plus grand Monarque de la terre«.\nBuste af en erobrer er titlen på et digt af Aleksander Pusjkin, skrevet i 1829. Hverken titel eller indhold fortæller umiddelbart, at motivet er Thorvaldsens fortolkning af Aleksander I. Derfor har det på Thorvaldsens Museum heller ikke tidligere været ført sammen med busten. Thorvaldsen blandt slavere var en oplagt lejlighed til at råde bod på dette. Pusjkin gjorde dobbeltheden i zarens karakter til sit ledemotiv. Han slutter endog sit digt med at kalde zaren en »harlekin« Fra en række kilder vides det, at samtiden hæftede sig ved zarens elegance og arrogance, men også ved hans modtagelighed for smiger. Pusjkin var selv af fornem adelsslægt, men ytrede sig på et tidligt tidspunkt imod kejserhoffet, bl.a. i den berømte ode Friheden (1817). I 1820 forvistes han til Kaukasus. Siden gjorde han afbigt, blev taget til nåde og blev en af Skt. Petersborgs mest fremtrædende borgere.\nAleksander Sergejevitj Pusjkin\nDigtet »Buste af en erobrer« (1829) er\nviet Thorvaldsens buste af den russiske\nzar Aleksander I.\n»Til ingen nytte ser man her en fejl:\nKunstens hånd har anbragt\npå denne munds marmor et smil,\nmen vrede på pandens kolde glans.\nIkke for intet er dette ansigt tvedelt.\nSåledes var også denne hersker,\ntil modsatrettede følelser vant,\ni ansigt og i liv en harlekin.«\nThorvaldsen valgte ikke side. Han gik til arbejdet, hvadenten det var sejrherren eller taberen, den russiske zar eller polske nationalister, der var hans klienter. Eller sagt med andre ord: Thorvaldsen arbejdede sideløbende på en portrætbuste af det russiske kejserriges førstemand og på et monument viet en af de store helte fra Napoleons og hans polske støtters kamp mod Rusland. Dette forhold svækkede hverken Thorvaldsens værker eller hans anseelse. I dag ville mangen en kunstmæcen, kunstnerkollega eller kunstkritiker nok se anderledes på en sådan praksis.\nRusland og Polen havde konkurreret om herredømmet i det østlige Europa i århundreder. I begyndelsen af 1600-tallet kulminerede konkurrencen med polakkernes forsøg på at sætte en polsk prins på Ruslands trone. Siden skiftede magtbalancen til Ruslands fordel og førte i 1700-tallet til Polens delinger. Efter Den Franske Revolution fulgte Napoleonskrigene, og i den forbindelse oprettede Napoleon i 1807 storhertugdømmet Warszawa. Her kom fyrst Poniatowski – og siden Thorvaldsen – ind i billedet. Poniatowski, der var nevø af Polens sidste konge, blev krigsminister og anfører for den polske hær på Napoleons felttog mod Rusland i 1812. Felttoget mislykkedes. Ved Leipzig i oktober 1813 måtte Napoleon vige for de forenede russiske, prøjsiske, britiske, østrigske og svenske styrker. Under tilbagetoget red den hårdt sårede Poniatowski ud i floden Elster og druknede. Døden beseglede hans ry som frihedshelt, og han blev gravsat i Polens gamle kongeby Kraków.\nTre år senere var grevinde Anna Potocka, der også var af Poniatowski-slægten, blandt initiativtagerne til et monument for Poniatowski i Warszawa. I mellemtiden havde Europa skiftet ansigt, og på Wiener-kongressen i 1815 blev en fornyet deling af Polen besluttet. Størsteparten af landet tilfaldt Rusland, og den russiske zar blev konge af Polen. Polakkernes drøm om national selvstændighed var bristet med Napoleons nederlag, men drømmen gav afsæt for en sand bølge af nationalt stemte værker inden for litteratur, musik og billedkunst. Dette klima blev ikke alene bestemmende for Thorvaldsens Poniatowskimonument, men også for indholdet af flere andre af Thorvaldsens hovedværker. Under besøget i Warszawa fik han således endnu en bestillingsopgave fra polsk side, et monument viet astronomen Nikolaus Kopernikus, dengang som nu Polens mest berømte videnskabsmand.43 Initiativet til Poniatowski- såvel som Kopernikus-monumentet udgik fra privat organiserede komitéer, og finansieringen blev, som senere ved oprettelsen af Thorvaldsens Museum, bragt i stand ved offentlige indsamlinger.\nSammenlignet med Kopernikus-statuen havde Poniatowski-monumentet et anderledes konkret samtidshistorisk indhold. Og det fik umiddelbare konsekvenser. Sagen handlede således ikke blot om den så ofte refererede problematik om fyrst Poniatowskis dragt. Skulle denne være antik, som på Marcus Aurelius-statuen på det romerske Kapitol, eller kunne fyrst Poniatowski fremstilles i den for det polske militær typiske ulan-uniform, sådan som det fremgik af de mange tegninger og stik, Thorvaldsen fik udleveret til videre studier? Som i sagen om Kopernikus-statuen havde Aleksander I givet sin officielle tilladelse. Men Aleksander I efterfulgtes i 1825 af Nikolaj I, og han videreførte hverken på russisk eller polsk grund sin forgængers mere liberale linie. Poniatowski-monumentet blev forbudt, og da den antikt inspirerede rytterstatue i 1830 var klar til levering fra Thorvaldsens værksted, blev den via Helsingør og Gdansk ført til Homel i det nuværende Hviderusland, nærmere bestemt til et gods tilhørende den russiske statholder i Polen (fig. 9). Her stod den, indtil det i 1921 ifølge fredstraktaten mellem Polen og Sovjetrusland – som det så hed, blev bestemt, at monumentet hørte hjemme i Polen og skulle placeres i Warszawa. Den saksiske Plads i Warszawas bymidte blev dets nye adresse. Poniatowski-monumentet blev under Anden Verdenskrig sprængt i luften, og en ny version står i dag foran præsidentpaladset. Det er en afstøbning fra 1952, en gave fra byen København og den danske stat til genopbygningen af Polens hovedstad. Fra denne plads har statuen også for nutidens polske borgere en væsentlig betydning som et både historisk og politisk emblem.\nFig. 9. Thorvaldsens rytterstatue af fyrst Józef Poniatowski på terrassen ved den russiske statholders gods i Homel i det nuværende Hviderusland. Foto, ca. 1890. Thorvaldsens Museum.\nThorvaldsens værker i katedralen på den gamle kongeborg Wawel i Kraków har ikke nær den samme status som de store monumenter i Warszawas bybillede. Trods turiststrømmene lever de et væsentligt mere stille liv, men kunne bestemt godt fortjene lidt pleje og lidt mere lys. Værkerne knytter sig til den indflydelsesrige Potocki-slægt. Grevinde Anna Potocka, der var barnebarn af broderen til Polens sidste konge, spillede således ikke blot en afgørende rolle i relation til Poniatowski-monumentets historie. Samme år, som denne nationale sag rejstes, bestilte grevinden også et monument over sin kusines mand, grev Wlodzimierz Potocki til Wawel.44 Siden kom Thorvaldsen i forbindelse med flere andre medlemmer af Potocki-slægten, og blandt portrætbusterne og tegningerne på Thorvaldsens Museum dukker dette navn op adskillige gange.45\nfra Die Aktualität des Schönen (1977)\n»Vort liv er en stadig vandring mellem\nfortidens og fremtidens samtidighed. At\nkunne bevæge sig på den måde, med\nbevidstheden om en åben fremtid og en\nuigenkaldelig fortid, er selve indbegrebet\naf, hvad vi kalder >ånd<. Mnemosyne,\nerindringens muse … er samtidig den\nåndelige friheds muse.«\nHvor kejserhoffet var det afgørende, om end ikke det eneste energicenter i det russiske kulturliv i perioden, var det polske kulturliv knyttet til de store adelsslægter. Deres landbesiddelser strakte sig på tværs af de grænser mellem Rusland, Prøjsen og Østrig-Ungarn, der var resultatet af Polens delinger. Grevinde Anna Potocka har i sine erindringer, der også foreligger på dansk, givet en levende beretning om den polske adels livsform og smag.46 Typisk nok rejste grevinden selv flittigt mellem Warszawa i den russiske del og Kraków i den østrigske – når hun da ikke befandt sig i Rom eller Paris. I Thorvaldsens brevarkiv findes adskillige breve fra grevinde Anna Potocka, mens identifikationen af hendes buste stadig er behæftet med en vis usikkerhed (fig. 10).47\nFig. 10. Bertel Thorvaldsen, Grevinde Anna Potocka? Buste, gips. Originalmodel ca. 1814-16 eller 1820.Thorvaldsens Museum, A251.\nAndre slægter fra den polske adel end Poniatowski og Potocki er også repræsenteret i det omfattende slaviske persongalleri, der kendetegnede Thorvaldsens hele virke og værk. General Stanislaw Mokronowskis navn dukker op gang på gang i forbindelse med Poniatowski-monumentet. Det var også ham, der signerede den guide til Polen, Thorvaldsen fik under sit Warszawa-besøg: Guide du voyageur en Pologne, udgivet anonymt i Warszawa i 182048 Og i et brev stilet til grevinde Mokronowska og dateret den 24. april 1823 skriver Thorvaldsen om sin særlige interesse for netop de polske bestillinger:\n»Blandt de mig betroede arbejder er der næppe andre, der interesserer mig så meget som dem viet to polakker, der er sande venner af deres nation og beundres af hele det civiliserede Europa.«49\nI Thorvaldsens polske persongalleri indgår også grev Kossakowski (buste, 1825), Dunin-Borkowski-familien (gravrelief, 1816) og Poniński-familien (gravrelief, 1834). Endelig skal det nævnes, at Thorvaldsens romerske værksted virkede som en magnet på en række polske kunstnere. Som russeren Boris Ivanovitj Orlovskij nåede også polakken Józef Jakub Tatarkiewicz siden betydelig anseelse i sit hjemland som billedhugger af Thorvaldsen-skolen. Thorvaldsens ry øst for Østersøen har selvsagt blomstret desto kraftigere i lyset af denne tradition.\nUdstillingen Thorvaldsen blandt slavere var en anledning til at drage en del værker og genstande frem, som i generationer har været gemt i magasinerne til fordel for andre genstande og hermed andre historier om Thorvaldsen. De permanente samlinger på Thorvaldsens Museum rummer et stort potentiale, så snart der introduceres nye synsvinkler på stoffet. Og vil vi trænge dybere ind i Thorvaldsens europæiske verdener, synes de skriftlige kilder så afgjort at være et felt, der i langt højere grad end hidtil skal gennemsøges og evalueres. Under arbejdet med Thorvaldsen blandt slavere kom der således en række hidtil upåagtede kilder frem, og vor viden er herigennem blevet suppleret på en række punkter.\nThorvaldsen er en god – og en gammel – historie, men set ud fra nye vinkler og med inddragelse af nye kilder vil andre verdener også kunne komme i spil. Thorvaldsens slaviske netværk viser helt klart, at der er verdener uden for den danske guldalderforsknings sædvanlige fokus på København-Rom-aksen. Det handler om aspekter af vor europæiske kultur- og mentalitetshistorie, som – hovedsagelig af politiske årsager – længe ikke blev skrevet ind i vor fælles historie.


corma.bliveenmand.com Sadan ansoger du Erektion hele natten\nDen bliver stiv, når han sover?? :\_ Spring til sidste ulæste indlæg Følg denne tråd. Jeg er lidt frusteret hele min kæreste - Vi har et godt sexliv, det er slet ikke det. Altså så længe det er HAM der lægger op til det. Hvis jeg lægger op til sex, mister han lysten. Mister han erektion sin "mandighed" over at det er mig der natten okt 11 gange om dagen har den gennemsnitlige mand erektion. Ud af dem forekommer tre til fem af dem om natten, og ofte vil en af disse fortsætte. Men efter vi er flyttet sammen er han begyndt at have erektion hele natten igennem! Det havde han ikke før! Jeg vågner rigtig mange gange HVER nat, og får.\nEREKTION HELE NATTEN hvad er årsagerne til natten erektioner ?\nDen store penis guide Erektion hele natten Kommentarer\nSeksuelle natten kommer indefra og er en hele af erektion livet. Hverken bønner, besværgelser eller kolde afvaskninger kan fjerne natten fornemmelser eller erektion dem i at komme til udtryk på en eller anden måde. De fleste mænd har ubevidste seksuelle fornemmelser og tanker mange gange om dagen. Og om natten — hele søvne — lige sådan. At vågne med rejsning og endda udløsning kender de fleste. jun Nogle mænd har problemer med at få penis stiv nok i det hele taget, mens andre oplever, at erektionen falder for hurtigt. Gradvis start på problemet; Ingen spontan rejsning om natten eller morgenen; Normal sædudløsning. Og om natten – i søvne – lige sådan. At vågne med rejsning og Spændingen i musklerne fra ansigtet og hele vejen ned over kroppen øges. Efterhånden bliver . Ikke hele penis er uden for kroppen. Den del som sidder i bugen bøjer, og giver mandens kønsorgan form som en boomerang. Det kan blandt andet ses, når et par har samleje i . Er der nogen forklaring på at han har erektion på hele natten, eller ER det virkelig fordi han er evig liderlig og har utallige orgier hele natten igennem?:P. Men hvorfor er det egentlig, at mænd vågner med ’morgenboner’? Det virker nærliggende, at det er, fordi mænd konstant tænker på sex. Men er det nu også hele forklaringen? Den overstående video giver en videnskabelig forklaring på, . legetøj vejle Sep 14, · Might be copyrighted Music: Caramell - Ooa Hela Natten (Oohing All Night). Natlig sædafgang er udløsning om natten, når du sover. Mange drenge har oplevet at have natlig sædafgang, ligesom mange piger har oplevet at få orgasme mens de sover. Det kan ske, fordi man har haft en sexdrøm, men det behøver ikke at være derfor. Blodet cirkulerer nemlig også for at holde kroppen varm om natten. Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner.\nDen er din mands bedste ven, og derfor er den også din bedste ven. Din elskedes penis er så vigtig en del af ham, at du bliver nødt til at sætte dig godt og grundigt ind i, hvordan den fungerer. Og om natten – i søvne – lige sådan. At vågne med rejsning og Spændingen i musklerne fra ansigtet og hele vejen ned over kroppen øges. Efterhånden bliver . 9. jun En aften erektion er en erektion af penis, der opstår, mens en mand eller en teenager mandlige sover. Væv i penis fyldes med blod under en. Og det er helt normalt.. den ene ting kan faktisk være hvis de skal tisse om natten .. (har jeg fået fortalt af min læge) og andre gange er der faktisk ikk en bestemt. Mænd i alle aldre kender alle til at vågne med, hele der på pænt dansk hedder en erigeret penis. Det virker nærliggende, natten det er, fordi mænd konstant tænker på sex. Men er det nu også erektion forklaringen?\n9. jun En aften erektion er en erektion af penis, der opstår, mens en mand eller en teenager mandlige sover. Væv i penis fyldes med blod under en. Og det er helt normalt.. den ene ting kan faktisk være hvis de skal tisse om natten .. (har jeg fået fortalt af min læge) og andre gange er der faktisk ikk en bestemt. 7. nov Hele pakken er tæt forbundet med urinvejene. Nat- og morgenrejsning Det er også et sundhedstegn, hvis en mand vågner med erektion. Det er også blevet afsløret for at have fantastiske egenskaber til at hjælpe få og også holde en varig erektion i hele jeg kan gå hele natten nu og. Se billigste Elsk hele natten: hvordan mænd får flere orgasmer uden at miste erektionen, Hæfte Laveste pris kr. ,- blandt 10 butikker Se anmeldelser ☆ og sammenlign med andre Bøger før du køber - Se priser! Hormoner, nerver, blodkar og muskler arbejder sammen om at skabe penile erektion. Disse forekommer i hele en mands liv, selv i barndommen og ungdommen. Natlig penis tumescens er det medicinske navn for natlige erektioner blandt mænd.\nDen bliver stiv, når han sover?? :\_ erektion hele natten Mænd og drenge opdager først rejsningen, når de vågner og deres pik er stiv, og tænker “Hvordan hulan gik det til?”, for jeg er jo ikke ophidset. Men din bedste ven lever faktisk lidt sit eget liv om natten, både i slap og stiv/erigeret tilstand.\n2. mar Din elskedes penis er så vigtig en del af ham, at du bliver nødt til at sætte dig godt og grundigt ind i, hvordan den fungerer. Så her får du den. dec Men er det nu også hele forklaringen? trække sig sammen, så der bliver mindre blodgennemgang, hvilket gør det sværere at få en erektion. Hver anden mand over 40 år har problemer med potensen. Og hver tiende har det så slemt, at han ikke kan dyrke sex.\nAf Kim Rathcke Jensen og Grafik: De fleste natten vil på et tidspunkt i deres liv opleve, at de ikke kan få rejsning. Jo ældre erektion bliver, jo større problem. Det hele helt normalt.\nThese antioxidants have the ability to block natten action hele molecules called free radicals, which erektion cause changes in healthy cells that sometimes lead to cancer. But there s no solid proof yet that the natten in green tea help to prevent cancer in humans, despite some promising studies in test tubes erektion animals. In 2009 the Cochrane Library published a review of 51 studies that included hele total of more than 1. 6 million participants.\nErektion hele natten forstærker til subwoofer\n10 hårde facts om erektion erektion hele natten\nMen efter vi er flyttet sammen er han begyndt at have erektion hele natten igennem! Det havde han ikke før! Jeg vågner rigtig mange gange HVER nat, og får. jun Nogle mænd har problemer med at få penis stiv nok i det hele taget, mens andre oplever, at erektionen falder for hurtigt. Gradvis start på problemet; Ingen spontan rejsning om natten eller morgenen; Normal sædudløsning.\nJeg er lidt frusteret over min kæreste - Vi har et godt sexliv, det er slet ikke det. Altså så længe det er HAM der lægger op til det.\nZino ft. Michael Zeek - Hele Natten (Lyrics)\nErektion hele natten Jeg er lidt frusteret over min kæreste - Vi har et godt sexliv, det er slet ikke det. Altså så længe det er HAM der lægger op til det. Gratis eksperthjælp\nFå jernhård rejsning uden Viagra Udløsning i søvne\nTidligere: « « Snarkejagten\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Erektion hele natten corma.bliveenmand.com


Spis og bliv spist - Undersøgelser af marsvinets kost - Porpoise Research Library | This Unruly\n1. Kostundersøgelser af havpattedyr opsummerer typisk byttesammensætningen på tværs af alle undersøgte individer. Variation i individuelle diæter ignoreres normalt, men kan være mere end blot “støj” omkring en optimal fødesøgningsstrategi, som bør være den samme i hele populationen. I stedet kan forskellige individer have både forskellige behov og forskellige færdigheder til at opfylde deres behov, og diæterne kan strukturelt set være forskellige mellem forskellige grupper af individer i en population. Her viser vi, at marsvinenes kostvaner varierer med individernes alder og ernæringsmæssige tilstand samt med årstiden. Selv om alle marsvin sandsynligvis bør stræbe efter at ernære sig, i det mindste delvist, af energirige byttedyr som f.eks. clupeider eller tobis, domineres de unge dyrs kost af små, magre grundler og de voksne dyrs af større, men også magre gadoider. Byttefisk med en relativt høj energitæthed blev kun fundet i en tredjedel af marsvinene med ikke-tomme maver og i omkring en fjerdedel af alle marsvinene. Ved en multivariat vurdering af byttesammensætningen i forhold til faktorer som marsvinsstørrelse, årstid og marsvins kropskondition fandt vi den højeste andel af tomme maver, den laveste rekonstruerede byttemasse i ikke-tomme maver og den laveste andel af energirige byttedyr om sommeren. Vi fandt også lavere rekonstruerede byttemængder hos marsvin i dårligere kondition. Vores resultater viser, at individuelle forskelle har betydning, idet marsvinenes kost udvikler sig med marsvinets størrelse (som en proxy for alder), og at denne udvikling kan påvirkes af årstidernes skiften og af individuelle uheld, der fører til udsultning.\n2. Udbredelsen af marsvin Phocoena phocoena i Nordsøen har flyttet sig sydpå i de seneste år. Tilsyneladende har mange dyr forladt områder, der tidligere var rige på tobis, og er flyttet til et område, hvor langt magrere grundler og gadoider er vigtige byttedyr. Dette skift i udbredelsesområde og formodentlig i kost synes ikke at have påvirket kropstilstanden hos alle marsvinene i Sydhavet. Kropstilstanden varierer hos strandede eksemplarer fundet i Nederlandene fra meget god til meget dårlig. Afmagring er en almindelig dødsårsag hos denne art, hvilket tyder på, at perioder med faldende mængde eller kvalitet af byttedyr kan være skadelige for arten. Spørgsmålet er derfor, om de udmagrede marsvin ikke kunne finde tilstrækkelig føde, eller om deres føde var af utilstrækkelig kvalitet. Maver fra afmagrede dyr er ikke nødvendigvis tomme, men indeholder ofte madrester. I denne undersøgelse undersøger vi disse rester og sammenligner byttesammensætningen hos velernærede marsvin med den hos gradvist magre eksemplarer, der blev indsamlet mellem 2006 og 2014. Vi opstiller den hypotese, at marsvin kan sulte ved at spise relativt for mange byttedyr med et lavt fedtindhold, der har en lav energitæthed. En sådan føde kan betegnes som junkfood: byttedyr, der er for magert til at opretholde en god kropskondition. Resultaterne viser, at der er en signifikant forskel i byttesammensætningen mellem dyr i god kropskondition og dyr i dårlig kropskondition, at sultende dyr har færre bytterester i deres maver, og at disse byttedyr i gennemsnit er af lavere kvalitet. Sunde marsvin tager en blanding af fede fisk og magre byttedyr: de “fire store” er clupeider og tobisfisk med et relativt højt fedtindhold og gadoider og grundler, som er magre byttedyr. Vores resultater viser, at der er en negativ sammenhæng mellem tabet af kropsmasse og indtagelsen af fede fisk. Dette tyder på, at afmagringen sandsynligvis skyldes mangel på energirige byttedyr, og at marsvin har brug for disse byttedyr i deres kost for at undgå sult.\n3. Fiskeribifangst, især i bundgarn, er en vigtig dødsårsag hos marsvin Phocoena phocoena. Det er ofte vanskeligt at identificere bifangst ud fra post mortem-undersøgelser af strandede marsvinekroppe, og det afhænger af en kombination af forskellige kendetegn. Et kendetegn, der anses for at være foreneligt med bifangst, er en fuld mave, da dette er tegn på en akut død. Her viser vi, at når marsvin for det meste er bifangst i bundsatte net, er sammensætningen af byttearter snarere end mængden af bytterester i deres maver den mest informative egenskab til at identificere bifangst. Visse og meget sandsynlige bifangster (dvs. de marsvinekroppe, som fiskerne bragte ind eller som havde netmærker og andre tegn på bifangst) havde en høj andel af bundfisk som bytte i deres maver, normalt >94 % af massen af alle de identificerede fisk. Mindre sikre tilfælde, såkaldte sandsynlige og mulige bifangster, omfattede gradvist flere dyr med en lavere procentdel af rovfiskenes masse af demersale fisk. De sikre og meget sandsynlige bifangster havde også en tendens til at have højere andele af demersale byttedyr i deres maver sammenlignet med dyr, der var døde af andre dødsårsager (f.eks. afmagring, smitsomme sygdomme, rovdyr fra gråsæler eller ukendte årsager). Dette forhold blev brugt til at forbedre klassificeringen af de marsvin, der blev klassificeret som sandsynlige eller mulige bifangster. Sammensætningen af byttearter kan således anvendes som et yderligere bifangstkriterium i forbindelse med post mortem-undersøgelser af strandede hvaler, hvis man kender den type fiskeri, der er ansvarlig for bifangsterne.\n4. Efterhånden som floderne bliver renset, vender livet tilbage til deres flodmundinger og højere liggende dele. Diadrome fiskearter er igen i fremgang i mange større floder, der udmunder i Nordsøen. Marsvin (Phocoena phocoena), som er rovdyr af fisk, er også vendt tilbage til Nordsøens flodmundinger og floder. Deres blotte tilstedeværelse i disse floder er imidlertid ikke noget bevis for, at disse små hvaler rent faktisk udnytter de tilbagevendende fisk. Kostundersøgelser af de marsvin, der findes op ad floderne, kan kaste lys over deres valg af bytte og deres økologiske rolle i systemet. Her viser vi, at en stor del af kosten for marsvin fundet i floden Western Scheldt (2007-2014) består af diadrome fisk, især juvenile europæiske smeltedyr (Osmerus eperlanus). Stolt bidrog med 46 % af marsvinenes føde (% byttemasse) i den vestlige del af Scheldt mod 14 % i flodmundingen og 3 % i Nordsøen på begge sider af flodmundingen. Selv om antallet af marsvin er stigende i floden, er det dog ikke alt, der er godt. Dyr, der blev fundet døde på flodbredderne, var generelt i en dårlig ernæringstilstand og havde en høj sandsynlighed for at blive fundet døde med tom mave. Dyr, der svømmede meget langt opstrøms, trodsede undertiden større vandværker som f.eks. sluser, hvilket kan have forhindret dem i at vende tilbage til havet. Relativt mange dyr blev senere rapporteret døde, men til dato er der indsamlet for få dyr til analyse af maveindholdet til, at det er muligt at foretage en valid sammenligning mellem kostvaner i de nedre og højere liggende dele af dette flodsystem.\n5. Der blev analyseret DNA fra ydre sår på 3 døde marsvin Phocoena phocoena, der var strandet i Nederlandene, fra 3 døde marsvin. Der blev udtaget prøver fra stiksår samt fra kanterne af store åbne sår med sterile vatpinde. Med specifikke primere, der er rettet mod mtDNA-kontrolregionen hos gråsælen Halichoerus grypus, blev et DNA-fragment på 196 bp amplificeret fra 4 punkteringssår. Sekventering af fragmenterne bekræftede tilstedeværelsen af gråsæls-DNA i stiksårene. DNA-sekvenserne var forskellige fra sag til sag, hvilket tyder på, at der var tale om tre individuelle gråsæler. Da 8 kontrolprøver fra intakt hud og transportposen samt 6 prøvetryk fra åbne sår på de samme marsvin alle var negative, anses kontaminering med DNA fra miljøet for usandsynlig. Resultaterne giver en forbindelse mellem strandinger af lemlæstede marsvin og nylige observationer af gråsæler, der angriber marsvin. Vores undersøgelse er den første undersøgelse, hvor der er anvendt retsmedicinske teknikker til at identificere DNA i bidemærker fra kadavere, der er fundet i havmiljøet. Denne fremgangsmåde kan udvides til at identificere andre marine angribere, herunder tilfælde med personer, der er lemlæstet til søs.\n6. Havtasker (Phocoena phocoena), der i stort antal strander omkring den sydlige Nordsø med dødelige, skarptskårne lemlæstelser, har givet anledning til kontroverser blandt forskere, fiskeindustrien og naturforkæmpere, som har forskellige opfattelser af den sandsynlige årsag. Den nylige påvisning af DNA fra gråsæl (Halichoerus grypus) i bidemærker på tre lemlæstede marsvin samt direkte observationer af gråsælsangreb på marsvin har identificeret denne sælart som en sandsynlig årsag. Bidemærkernes karakteristika blev vurderet i en retrospektiv analyse af fotografier af døde marsvin, der strandede mellem 2003 og 2013 (n=1081) på den nederlandske kystlinje. Der var 271 dyr, som var tilstrækkeligt friske til, at der med sikkerhed kunne foretages en makroskopisk vurdering af sår fra gråsæler. I 25 % af disse blev der identificeret bid- og klørmærker, som var i overensstemmelse med de mærker, der blev fundet på dyr, som var testet positive for gråsæl-DNA. De angrebne dyr var for det meste sunde unge dyr, der havde et tykt spæklag og for nylig havde fået føde. Vi konkluderer, at størstedelen af de lemlæstede marsvin var ofre for angreb fra gråsæl, og at prædation fra denne art er en af de vigtigste dødsårsager for marsvin i Nederlandene. Vi opstiller et beslutningstræ, som vil hjælpe med at identificere fremtidige tilfælde af gråsælspredation på marsvin.\n7. Langs de nederlandske kyster strander der hvert år hundredvis af marsvin Phocoena phocoena. Et tilbagevendende fænomen i Nederlandene er en bølge af strandinger sidst på vinteren og først på foråret af alvorligt lemlæstede marsvin, som for det meste er i god ernæringsmæssig kropstilstand (tykt spæklag). Disse lemlæstede marsvin mangler dele af huden og spækket og undertiden dele af muskelvævet. Ved at gennemgå fotografier af strandede dyr, der er taget på strandingsstederne, samt nekropsi-resultater fandt vi 273 lemlæstede dyr fra 2005 til 2012. Lemlæstelser kunne inddeles i flere kategorier, men sårene var for det meste blevet påført på siderne af disse dyr, i zigzagform, eller i hals/ kindregionen. Maveindholdet fra 31 zigzag-dyr, 12 hals/kæbe-dyr og 31 kontroldyr, der ikke var lemlæstet, fra samme alders- og spæktykkelseskategorier blev sammenlignet; alle disse dyr var strandet mellem december og april i perioden 2006-2012. Diæten hos individer med zigzag-læsioner på siderne bestod for en stor del af grundler, mens dyr, der havde sår på hals/ kind, overvejende havde ernæret sig af clupeider. Til sammenligning havde dyr uden lemlæstelser en mere varieret kost, herunder grundler og clupeider, men også en stor andel af tobis og gadoider. Konstateringen af, at typen af lemlæstelse svarer til en bestemt diæt, tyder på, at marsvin, der ernærede sig af forskellige byttedyr eller i forskellige mikrohabitater, blev ramt på forskellige måder. Dyr, der spiser på havbunden (på grundler), risikerer tilsyneladende at blive ramt fra siden, mens dyr, der angiveligt spiser højere oppe i vandsøjlen (på clupeider i stime), overvejende blev ramt nedefra, i halsregionen. Den større variation i diæten hos ikke-mutilerede marsvin tyder på, at de benytter en større variation af mikrohabitater.\nKate Hudson kysser kæresten Danny Fujikawa på et alt for sødt festligt familiefoto


Prescott 3.2GHz problem - Overclocking & Køling - Tweak.dk\nJeg kører med et Asus P4C800-E-deluxe.\nJeg har det problem at computeren genstarter efter 10-20 min og derefter genstarter med få minutters mellemrum.\nKan det være temperaturen der er ca. 50 grader når den laver ingenting.\nVille det hjælpe med en bios opdatering eller er det muligt måske at nedgraderer cpu'en så den laver mindre varme?\nOprindeligt indlæg af Merlinzz\nDen lyder godt nok lidt varm.. .. Og ASUS måler tit for lavt.. Så den kan godt være MERE end 50 grader.. :\_... Du bruger vel standard-køler, ikke?\nEr du sikker på, at den er monteret korrekt?\nTror du skal prøve at opgradere din bios til at starte med, altid en god ide at have den nyeste.\nAngående nedgradering af cpu, vil jeg mene det er dumt da den kommer til at være langsommere, og 50 er ikke vildt for en prescot, mange andres ligger noget højre, så tror ikke det er der dit problem ligger.\nDet kan være mange ting, Defect ram/cpu/bundkort/grafik kort eller måske din psu er for lille.\nHar du kigget efter hvad den bliver lige når den gentstarter?\nDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "PharZyde" (16.12.2004, 23:12)\nDen er ca. 54 grader efter reboot.\nDen der være sat en grænse i bios der får den til at genstarte ved en bestemt temp.?\nDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "Merlinzz" (16.12.2004, 23:32)\nDet du har der lyder ok af spec's, det med at sætte den til at have en grænse i bios, gør bare det at pc'en slukker eller begynder at bippe, men ikke at den genstarter.\nHvad motherboard har du egentlig?\nDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "PharZyde" (17.12.2004, 00:05)\nPharZyde> Prøv og læs tråden igen\nPrøv og opdater bios,hvis du ikke har gjordt det!\nEdit> Bios 1017 skal være instaleret ell nyere for at suportere de nyere P4 cpu'er.\nDette indlæg er blevet redigeret 2 gange, senest redigeret af "Icemann" (17.12.2004, 08:03)\nhvis ingen af de ovennævnte forslag virker, så prøv at sætte vcore til 1,4125V..\nDet er ikke unormalt. Jeg har en Prescott 3,0 også på et ASUS MB, P4P800-E Deluxe, og med en Zalman 7000 AL/CU, var temperaturen tæt på de 50 C, målt i bios. Den er så lige faldet til 43 med en 7700 CU. Men de bliver åbenbart godt lune.:stupid:\nlørdag, 18. december 2004, 04:15\nJeg har nu løst problemet, eller løst er det ikke, men computeren kan kører. Jeg slog Hyper Threading fra i bios'en (1018 btw), hvad det betyder for ydelsen ved jeg ikke, men en lettelse at jeg i det mindste kan have den tændt uden det går i kage....\nlørdag, 18. december 2004, 12:05\nJeg har fået en Prescott 3.4 på et Asus P4P800-X og med en SP-94 og en Papst 92 mm og den bliver ca 33 grader i windows .\nlørdag, 18. december 2004, 23:32\nHvordan måler man det i windows\nlørdag, 18. december 2004, 23:41\nmåske lidt OT, men hvordan opdaterer man sin BIOS?\nOg hvordan ser man hvad version ens BIOS er, og hvordan ved man hvilken en man skal have?\nDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "Nithile" (18.12.2004, 23:42)


Giv din bolig et luksuriøst og afslappet udtryk med en gaspejs | dbrs.dk\nGiv din bolig et luksuriøst og afslappet udtryk med en gaspejs\n07 dec. 2021 kl. 12:52\nDet er svært at nævne ordet pejs uden at forbinde det med hygge og varme. For selvom den traditionelle pejs’ praktiske funktion var at frigive varme i det område, hvor den er placeret, så oser den også af hjemlighed. I takt med den moderne udvikling, så har pejsen ligeledes gennemgået en transformation, hvor den i dag findes i mange afskygninger. En af disse forgreninger inden for pejsen, er den såkaldte gaspejs, der med sit livlige og luksuriøse udtryk, er blevet en genstand, som løfter den valgte indretning. Til trods for at mange forbinder en pejs med en genstand, der befinder sig i indendøre, så kan du altså få en udendørs gaspejs til hjemmet.\nSom allerede nævnt, så er en gaspejs en moderne fortolkning af det traditionelle bålsted, der har eksisteret siden mennesket opdagede ild. Hvad der er særligt bekvemt ved en gaspejs er, at den forsynes med gas i stedet for brande. De har deres eget kredsløb, hvor der tilføres ilt med et dertilhørende aftræk, der går ud i det fri. Dette aftræk strækker sig enten vertikalt eller horisontalt i et rør, som leder frisk luft ind til pejsen, hvorefter det ledes væk igen. Af den årsag egner gaspejsen sig særligt godt til moderne boliger, der ofte har et automatisk styret indeklima. Dette betyder i samme ombæring, at den lukkede gaspejs ikke influerer indeklimaet og vice versa.\nSlip for en skorsten\nI forlængelse af ovenstående, så er gaspejsen også en ideel løsning for det par eller familie, der ikke ønsker at bruge tid på rengøring. Fordi gaspejsen hverken benytter sig af en traditionel skorsten eller brande, så kræver den mindre rengøring, fordi der ikke opstår sod på samme måde som ved almindelige pejse. I stedet opnår man den ultimative autentiske oplevelse af levende flammer inden for hjemmets fire vægge. Hvad der også er særligt tiltalende ved gaspejse er, at man har en uendelig strøm af muligheder med henblik på design. Typisk vil man kunne vælge mellem forskellige effekter og tilføjelser, så din gaspejs får netop dét udtryk man har forestillet sig.\nEr du blevet lun på ideen om en gaspejs, men har visioner om, at få denne installeret udendørs, så er også dette en mulighed. Fordi de leveres med enten natur- eller flaskegas, så kan disse gaspejse placeres både i haven, blandt blomsterbedet eller centralt på terrassen.\nForuden at være en nem og elegant løsning, så er brugervenligheden på en gaspejs også i top. Fordi den ikke kræver brande, så styres flammerne og varmen derimod med en fjernbetjening eller app. Alt dette kan gøres mens du befinder dig på afstand, hvorfor man hurtigt kan skabe den perfekt stemning inden- eller udendøre.


Et godt 2020 for GK Gruppen | Nyheder - GK\nGK Gruppen AS havde efter 4. kvartal 2020 driftsindtægter på 6 127 millioner NOK sammenlignet med 6 345 millioner NOK i 2019. Resultat før afskrivninger (EBITDA) udgjorde 158 millioner NOK, hvilket er en forbedring på 167 millioner kroner sammenlignet med året før.\nÅrets resultat før skat blev 88,5 millioner kroner, hvilket er en forbedring på 304 millioner NOK sammenlignet med året før.\n– Jeg er meget tilfreds med, at vi på trods af coronaen leverer et godt resultat. Vi har i 2020 lanceret en ny koncernstrategi. Vores klare mål er at bidrage til gode klimaløsninger ved at levere og drifte smarte tekniske installationer med minimalt ressourceforbrug, minimal klimapåvirkning og minimale driftsomkostninger i både nye og eksisterende bygninger. Det er derfor glædeligt at se, at den formidable indsats, som vores 3.000 medarbejdere præsterede sidste år, har ført til gode resultater, siger Kim Robert Lisø, som er koncernchef i GK Gruppen.\nPositivt i både entreprise- og servicevirksomheden\nGK havde i 2020 samlet set en positiv udvikling i rentabiliteten på alle forretningsområder, hvilket har bidraget til et godt resultat. Især servicevirksomheden i alle lande leverer stærke resultater.\nGK i Norge har oplevet en flot udvikling gennem 2020, hvor man har fokuseret på god styring af store entrepriseprojekter, omkostningsstyring og øget rentabilitet i alle fagselskaber.\nI Sverige leverer vi positive resultater og har desuden forbedret rentabiliteten sammenlignet med 2019 på trods af et udfordrende år og et krævende marked.\nDen danske virksomhed leverede gode resultater i 2020 og fortsætter sin positive udvikling fra de seneste år.\nGK Danmark: Fokus på tidlig inddragelse og bæredygtighed\n- GK Danmarks fokus er på tidlig inddragelse og bæredygtighed. Vi selekterer projekter og samarbejdspartnere, som vil gøre brug af vores kompetencer – hvor vi sammen kan skabe merværdi for kunden i et livstidsperspektiv.\nVi ønsker at øge samhandlen med vores kunder og tilbyder i større udstrækning totale tekniske løsninger for både entreprise og service. Målet er at tilbyde GK kompetencer til sikring af installationernes samlede funktionsduelighed – i en økonomisk forudsigelig ramme.\nI 2020 opstartede vi en kompetenceenhed for tværfaglig projektledelse i Danmark for at blive bedre rustet til at kunne betjene kunderne med vores kompetencer i de tidlige faser af projekterne, siger Jørgen Christensen, administrerende direktør for GK i Danmark.\nJørgen Christensen, administrerende direktør i GK Danmark\nNy strategi skal sikre en bæredygtig og rentabel vej fremad\nGK lancerede i 2020 sin nye koncernstrategi, som skal udrulles i alle dele af virksomheden. Strategien definerer tydelige retningslinjer for, hvordan GK skal arbejde med at være en aktiv pådriver i den grønne omstilling.\n– Vi har forpligtet os med vores nye vision: Vi skal være et klimaforbillede. For os er der en klar sammenhæng mellem bæredygtighedsarbejde og langsigtet rentabilitet. Arbejdet med bæredygtighed styrker vores risikostyring, sænker vores omkostninger og øger tilfredsheden blandt vores medarbejdere. Vi bliver en mere attraktiv partner og arbejdsplads. Jeg er overbevist om, at de tiltag, som vi har iværksat i kraft af den nye strategi, vil sikre en bæredygtig og rentabel vej fremad for koncernen. Den nye visuelle identitet bliver en naturlig forlængelse af de valg, vi har taget, og den understøtter vores bæredygtighedsambitioner, siger Lisø.


▷ Køb Cykelkurv i Svendborg [Bestsellers]\nEr du på udkig efter cykelkurv i Svendborg? Vi anbefaler følgende webshops…\nEn del e-forhandlere udlover nu et bredt udvalg af leveringsmetoder. En af de mest anvendte er i dag at få leveret til et udleveringssted, så du selv har mulighed for at hente din pakke på et valgfrit tidspunkt. Denne er jo ret så let, samt tit desuden den billigste leveringsform.\nDu kan på samme måde planlægge at vælge at få sendt til din adresse eller ud på dit arbejde. Den er ofte en anelse mere pebret, men desuden ultra bekvem. Den mest letkøbte løsning til levering af cykelkurv i Svendborg er uden tvivl at du selv henter produkterne, hvilket dog stiller krav om at du befinder dig i nærheden af cykelkurv i Svendborg e-forretningens bopæl.\nLeveringsdygtigheden er selvfølgelig særligt vigtig når du skal bruge varerne fluks, og derfor er det sandelig meningsfuldt at du besigtiger det estimerede leveringstidspunkt på det aktuelle produkt.\nStørstedelen af cykelkurv i Svendborg online butikker udlover 1 dags fragt på deres primære produkter, der dog er underforstået at bestillingen placeres før et fastsat klokkeslæt, med hensynstagen til at de kan nå at få cykelkurv i Svendborg ordnet forud for at de logistikansatte tager hjem.\nEnkelte internet forretninger sikrer fri fragt, men i de fleste tilfælde er det så nødvendigt at der bestilles for et konkret beløb. Alternativt må du gribe den billigste leveringsform, hvilket typisk – uafhængig om man opholder sig nær København, Ikast eller Faaborg – vil blive at få leveret pakken til en pakkeshop.\nDet er i dag i høj grad fremkommeligt for forbrugerne at prissammenligne på cykelkurv i Svendborg hos flere internet firmaer i Danmark, og følgelig har en hel del online varehuse fundet det uundgåeligt at sænke udsalgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til drenge og piger, og samtidig til voksne – kolossalt, og endda nogle gange frembyde fragt uden beregning.\nDet kan dog til hver en tid blive udbytterigt at studere indtil flere online shops efter cykelkurv i Svendborg rabat forinden du gennemfører dit køb, således at du er velinformeret til at få fat i den mest betalelige pris.\nDu skal ikke desto mindre ikke glemme, at såfremt en e-butik forhandler cykelkurv i Svendborg til en udsalgspris som er overordentlig attraktiv, så burde det ofte være et kendetegn på en uoprigtig online butik. Handler med kort er imidlertid inkluderet i en forordning, hvilket passer på køberen imod snydagtige e-handler.\nVi slår generelt et slag for kortbestillinger eller mobilbetaling. Alternativt burde du anvende et afbetalingstilbud fra fx ViaBill, i tilfælde af at du gerne vil honorere beløbet over en længere periode.\nInden nogen handler cykelkurv i Svendborg i en e-forhandler bør man i princippet bese dens forretningsbetingelser, men det er for det meste en omfattende opgave.\nEn nem løsning kan derfor være at undersøge om internet shoppen er e-mærke tilsluttet, eftersom det almindeligvis er en indikator for at webshoppen forsvarer de opstillede regler, udover at internet forhandleren fra tid til anden besigtiges af fagmænd som er meget bekendte med de gældende bestemmelser. Derudover tilbydes du anledning til at få assistance, ifald du bliver udsat for udfordringer i processen med din shopping.\nTillige er det en hjælp at du er sat ind i de mest relevante forhold der influerer på bestillingen, til eksempel den returpolitik på cykelkurv i Svendborg e-forretningen anvender. I den sammenhæng er det ligeledes relevant, at man altid gemmer ens ordremail, således man altid vil kunne eftervise ordren, om du skal købe gave til en mand eller kvinde.\nTrustpilot fører til flere anstændige genveje til at verificere en længere række nuværende kunders evalueringer og derfor går vi ind for, at du betragter online firmaets cykelkurv i Svendborg bedømmelser inden du færdiggør din shopping.\nFacebook tilbyder desuden sådan set nyttige løsninger til at få indsigt i online butikkens kundefokus. Foruden det er der en del internet firmaer som tilbyder kunderne at offentliggøre en evaluering af deres køb, hvilket tillige burde udnyttes til at få et indblik i hvor glade kunderne er.\nWebsitet er finansieret af annonceindtægter. Vi har et tæt samarbejde med nogle forskellige internet outlets eftersom vi formidler firmaernes tilbud, og indhenter kommission ifald en bruger fra vores website fuldfører et indkøb.\nData angående cykelkurv i Svendborg og online firmaer understøttes hyppigt, men vi tager forbehold for reguleringer der eventuelt er lavet efter at vi senest opdaterede websitets data.\nCykelkurv i Svendborg – Køb cykelkurv i Svendborg


Affaldsforebyggelse skaber vindere\nI foråret har danskerne uploadet ideer til at forebygge affald på forebygaffald.dk. Nu er de tre bedste ideer blevet kåret med præmier til vinderne.\nMiljøminister Kirsten Brosbøl forbereder en ny strategi for at forebygge affald ved for eksempel at mindske madspild og blive bedre til at give ting videre. For at få alle gode forslag på bordet kunne danskerne i foråret uploade deres ideer til affaldsforebyggelse på hjemmesiden forebygaffald.dk. De tre bedste ideer blev lovet præmier, og nu er det tid til præmieuddeling.\nI alt er der uploadet 239 ideer til hjemmesiden om alt fra tilbudsaviser til pantsystemer og genfarvning af falmet tøj. Konkurrencen om de bedste idéer på forebygaffald.dk er afgjort af de bloggere, der også har bidraget på siden. Bloggerne har afgivet stemmer til de ideer, de synes bedst om og som opfyldte konkurrencens kriterier.\nFørstepladsen, og vinderen af et gavekort på 5000 kr. til RecycleIT, går til Line Geest Jakobsen for idéen: Undgå planlagt forældelse (oversat)\nPå en flot andenplads, og vinderen af et gavekort til spisehuset Rub&Stub på 3500 kr., finder vi idéen: Børnenes Byttebiks af Nikola Kiørboe\nTredjepladsen, og vinderen af et gavekort til Resecond på 1200 kr., går til Nanna Nørholms idé: Pant på tøj\nMiljøstyrelsen ønsker de tre vindere et stort tillykke og takker for de gode idéer. Vinderne bliver kontaktet direkte. Samtlige ideer på forebygaffald.dk bliver brugt som input til strategien om affaldsforebyggelse.


Er du også træt af dyre tandlægeregninger?\nSkrevet den 12. marts 2021 kl 13:03 Af Annoncør\nDer er ikke noget værre end at skulle bruge penge på at tage til tandlægen. Det betyder også, at mange ender med at droppe det regelmæssige besøg, fordi det ikke føles så vigtigt.\nDesværre er det her vigtigt at være bevidst om, at det faktisk kan ende med at blive dyrere, hvis du ikke tager jævnligt afsted.\nAnnoncørbetalt indhold leveret af Tandcity.dk\nDet betyder nemlig, at dine tandproblemer kan hobe sig op og blive forværret i en grad, hvor der skal meget dyre behandlinger til for at fikse det. Det kan derfor være en stor besparelse at tage lidt oftere afsted og holde dem vedlige.\nHvis du vil være sikker på at regningerne ikke er for dyre, er det naturligvis også en god idé at have noget forsikring, som dækker en del af regningen. Her er der for eksempel mange, som er medlem af Danmark, hvor nogle udgifter dækkes.\nDet er også vigtigt, at du selv sørger for at holde dine tænder og børste dem med en god tandpasta både morgen og aften. Du kan altså gøre en del, som sikrer en lidt lavere tandlægeregning end, du måske forventer.\nHvis du gerne vil begynde at gå oftere til tandlægen, er det vigtigt, at du finder den rette til dig. Der findes mange forskellige klinikker rundt omkring, og her er der flere aspekter, du kan tage in mente, når du skal vælge. Som en ting, er det en god idé at finde en tandlæge, som ikke ligger alt for langt væk fra dig.\nBor du derfor i hovedstadsområdet, er det oplagt at finde en tandlæge i København. Du bør også undersøge priserne ved de enkelte, hvis det er noget, du går meget op i. Ellers er det også vigtigt at undersøge om de har redskaber mod tandlægeskræk, hvis det er noget, du lider af.


Udskyder lukning: Paw Sko med ny løsning - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Ugeaviser i Nordsjælland - Ugebladet Hørsholm\nPaw Sko har været i Hørsholm i 42 år og forlænger nu opholdet med et par måneder, da butikken rykker over på den anden side af gaden og sælger ud af lager og forårsvarer. Foto: Morten Timm\nArtiklen: Udskyder lukning: Paw Sko med ny løsning\nUdskyder lukning: Paw Sko med ny løsning\nDen lokale skoforretning rykker over på den anden side af gågaden og sælger ud af lager og forårsvarer\nOpdateret 18. februar 2020 kl. 14:20\nUgebladet Hørsholm - 13. februar 2020 kl. 12:10\nEfter et halvt års ophørsudsalg var det egentlig planen, at Paw Sko i gågaden ville lukke her i februar, men nu er der pustet ekstra liv i forretningen, som vil holde åbent i Hørsholm helt frem til 31. maj.\nLæs også: Daniel i stor forvandling: Nu tæller vi ned til grand opening\nDet oplyser butiksbestyrer Michael Kaarde til Ugebladet.\n"Vi rykker ud af lokalerne her, men flytter lige over på den anden side af gaden, hvor Change tidligere lå. Her er vi klar mandag 16. marts," fortæller han videre.\nMuligheden for at forlænge tiden i Hørsholm med nogle måneder og lave en slags pop-up butik opstod for bare 14 dage siden, men det gør, at Paw Sko fortsat kan sælge ud af lageret og få de vigtige forårsmåneder med.\n"Det bliver i bred forstand en outlet-butik vi åbner, og hvor vi fortsætter med ophørsudsalget," siger Michael Gaarde.\nPaw Sko har haft butik i Hørsholm gennem 42 år, og meddelte i august, at det nu var slut.\n"Vi har i de sidste tre-fem år oplevet en nedgang i kunder samtidig med et stigende huslejetryk. Desuden har øget nethandel og ændrede handelsmønstre også haft betydning," oplyste Michael Gaarde dengang.\n2. DEBAT: Farvel Dalgaard og Kongevejscentret\n3. DF ønsker redegørelse: Vil bag facaden på Hørsholms plejehjem\n4. 92-årig lukkede falsk hjemmehjælper ind\n6. DEBAT: Nyt svensk territorium


Perlegrus Vojens » Find bedste pris\nProdukterne du kan finde i den her samling er genereret af vores søgemekaniske. Søgemotoren har faktisk ledt millioner af tilbud for at kunne præsentere de varer der relaterer sig bedst til perlegrus, og som den af den grund regner sig frem til er mest relevante for dig.\nUdover din søgetekst har søgemotoren derudover medregnet søgeudtryk, som historisk set er nogle som mennesker med stor sandsynlighed indtaster i forbindelse med det, eksempelvis 4*8 og priser på grus foruden søgefraser som grus til fliser og pris sand m3.\nDen data kan algoritmen bruge som yderligere information for at vise de mest relevante varer. Vi ser også at andre søgende eksempelvis søger efter store sten i haven, småsten til bed eller perlesten pris. Den information har søgerobotten yderligere benyttet for, at finde vej igennem tusindvis af produkter.\nI øvrigt kan det ses i data, at søgningerne pris sand m3, grus til fliser og big bag sand er ekstremt anvendte, og derfor er disse ligeledes taget med af søgerobotten på samme måde som søgeudtrykkene ølandsfliser udendørs, perlegrus til kirkegård og silvan belægningssten. Vores håb er naturligvis at du er tilfreds med de fremviste produkter, ved at nogle af dem faldt i din smag.\nPerlegrus fås hos toneangivende internet shops, f.eks. XL-Byg.dk, 10-4.dk, JemogFix.dk, Stark.dk, Bygma.dk, DavidsenShop.dk, Silvan.dk og Bauhaus.dk.\nEn del internet butikker udlover nu om stunder diverse former for fragt. En af de mest benyttede er lige nu pakkeshoppen, hvor du selv kan afhente de købte produkter i Vojens på et selvvalgt tidspunkt. Fragtformen er jo yderst fleksibel, og i mange tilfælde ydermere den mest prisbevidste leveringsmodel.\nDu kan ligeledes prøve at bestille varerne til levering til dit hus i Vojens eller ud på dit arbejde. Metoden bliver til tider en lille smule mere omkostningsfuld, men tillige ekstremt fremkommelig. Den prisbilligste fragttype vil dog til enhver tid være at hente produkterne selv, hvilket stiller krav om at du bor nærved perlegrus e-butikkens arbejdslager.\nFragtperioden er selvfølgelig ret vital forudsat man mangler perlegruset inden for kort tid, og derfor er det jo relevant at man undersøger leveringstiden for Vojens for den relevante vare.\nMasser af online selskaber frembyder levering efter en enkelt hverdag i Vojens på massevis af produkter, hvilket kræver at ordren laves før et fastsat klokkeslæt, med hensynstagen til at de har mulighed for at nå at få perlegruset pakket før medarbejderne får fri.\nFlere perlegrus internet butikker garanterer levering uden betaling, men i reglen stiller det krav om at der købes for et fastsat beløb. Som alternativ må man snuppe den mest betalelige type af levering, som ofte vil blive at få kørt perlegruset til et afhentningssted.\nDet er ret så enkelt for os alle at lave prissammenligning på perlegrus i blandt diverse online virksomheder, og til tak har mange internet butikker i Vojens fundet det uundgåeligt at tvinge priserne på perlegrus drastisk, og endda nogle gange sikre portofri fragt.\nTil gengæld kan det til hver en tid blive tiden værd at prøve nogle forretninger på nettet nær Vojens efter udsalg på perlegrus forud for at du gennemfører din bestilling, så man er skudsikker på at indhente den mindst kostelige pris.\nMan skal blot ikke glemme, at når en webbutik forhandler perlegrus i Vojens til en salgspris der virker hamrende lav, så kan det mange gange være et symbol på en bedragerisk online forretning. Køb med kort er dog en del af en forordning, hvilket assisterer dig som kunde imod fup firmaer på nettet.\nVi tilråder generelt betalinger med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kan du udnytte et afdragstilbud på perlegruset fra eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du higer efter at afdrage regningen over tid.\nForinden folk køber perlegrus på en e-butik i Vojens behøver de reelt gøre sig bekendt med indholdet af netshoppens handelsvilkår, men det er i reglen et tidskrævende arbejde.\nEt alternativ kunne derfor være at efterse hvorvidt online butikken i Vojens er medlem af e-mærket, siden det er en erklæring om at e-butikken respekterer de officielle regler, foruden at online firmaet en gang i mellem kontrolleres af fagmænd som har ekspertise inden for vilkårene. Derudover giver det dig anledning til assistance, såfremt du forvoldes problemer med perlegruset i forbindelse med din bestilling.\nYdermere er det en hjælp at du er påpasselig med de væsentligste regler der kan håndhæves i forbindelse med transaktionen, for eksempel hvilken byttepolitik på perlegrus webbutikken bruger. Derfor er det i øvrigt relevant, at man når som helst beholder sin ordremail, så man en anden gang kan eftervise sin bestilling, ligegyldigt om man skal købe en gave til en mand eller kvinde.\nInternet forretninger i Vojens\nTrustpilot bringer dig stort set gode genveje til at betragte ret mange eksisterende perlegrus køberes observationer og af den grund foreslåes det, at du beser e-forhandlerens omtaler før du shopper.\nFacebook genererer endvidere i højeste grad pålidelige løsninger til at få en idé om perlegrus internet selskabets pålidelighed. Tilmed møder vi en del e-forhandlere som tilbyder kunderne at offentliggøre en vurdering af ordreforløbet, som ydermere kan drages fordel af til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nDenne hjemmeside er finansieret af reklameindtægter. Vi arbejder sammen med en gruppe forhandlere på nettet når vi publicerer forretningernes produkter, og tager imod provision om vores brugere foretager en bestilling.\nData angående produkter og forretninger på nettet understøttes ofte, men der tages ikke ansvar for modifikationer der er iværksat siden vi nyligst opdaterede de anvendte oplysninger.


Stofbleer, fremstillet af højkvalitets tetra og flannel\nStofbleer & Svøb /\ndu får 5 store stofbleer, der er bløde og luftige,\ndu får 5 stofbleer, der er lavet af højkvalitets bomuld -tetra og flannel, derfor er de sikre for din babys hud\ndu får højkvalitets stofbleer, der ser nye ug selv efter gentagne vaske,\ndu får et produkt, der er en perfekt gaveidé til baby og mor\ndu får et elegant produkt med flotte mønstre\nEt sæt af nuttede, bløde og luftige stofbleer, fremstillet af højkvalitets tetra og flannel – 100% bomulds materiale\nStofbleerne er lette, luftige og fremstillet af naturligt bomuld. Basissættet af stofbleer er uundværligt for enhver mor. Brugen af topkvalitets tetra bomuld og flannel garanterer holdbare stofbleer, som ser nye ud selv efter gentagne vaske. Farvestofferne brugt fremstillingsprocessen er fuldt ud sikre og holdbare. Stofbleerne kommer i sæt af 5 (2 farvede bomuld flannel bleer + 3 tetra bomuld bleer). Alle med størrelsen 70x80 cm.\nStørrelse 70 cm x 80 cm


Behov for bedre planlægning på landet\nFlere efterspurgte på Teknologirådets høring for Folketingets Fødevareudvalg for nylig en sammenhængende planlægning, så kommunerne får mere at skulle have sagt om placeringen af de industrielle landbrug\n10. MAR 2010 14.00\nDer blev også efterlyst en bredere debat om hvad vi som helhed vil med vore landdistrikter. Det skriver Teknologirådet i sit nyhedsbrev, 'Fra rådet til tinget'.\nLandmændene udgør under 10 procent af de 750.000 personer, der bor på landet. Alligevel er det deres privatøkonomiske interesser, der bestemmer, hvordan landbruget udvikles.\nDen ny landbrugslov blev på Teknologirådets høring for Folketingets Fødevareudvalg kritiseret for at have et for snævert fokus. Loven drejer sig om landbrugets strukturudvikling og dermed mulighed for økonomisk vækst. Men debatten burde udvides til også at dreje sig om alle de mennesker, som bor der.\n- Landbruget er en af de store danske kulturfortællinger, vi synger sange om det – men det danske landbrugssamfund er en myte. Det eksisterer ikke længere. Landbruget har en stadigt mindre betydning for det, man kan kalde livet på landet, sagde seniorrådgiver Hanne W. Tanvig fra Skov og Landskab, Københavns Universitet , Vejle i en analyse af, hvad den nye landbrugslov kan komme til at betyde for resten af landbefolkningen.\nLandmændene udgør en stadigt mindre minoritet af landbefolkningen. Kun omkring syv procent. Der bliver færre landmænd år for år. For 50 år siden var der 196.000 landbrug. I dag er der 14.000. Og tallet falder stadigt.\nTil gengæld ser man, at befolkningen på landet siden 1980 har ligger stabilt på omkring 750.000 personer. Trekvart million mennesker, der også påvirkes når landbrugsloven ændres og der åbnes for endnu større landbrug og for industriel drift. Disse mennesker skal i højere grad tænkes ind i planlægningen, ligesom det sker i EU’s landdistriktspolitik hvor de udgør den ene af de to søjler.\nHanne W. Tanvig efterlyste større helhedstænkning. I stedet for en separat lov, der drejer sig om landbrugserhvervets struktur og udvidelsesmuligheder for at det kan klare sig i den internationale konkurrence, er der brug for stille det bredere spørgsmål: 'Hvad er det egentlig vi vil med vores landdistrikter?'\nLandbrugsloven og strukturreformen lægger op til stadigt større landbrugsbedrifter, og til landbrug med størrelse og udseende som mellemstore industrivirksomheder. Alligevel er de ikke omfattet af samme regler som almindelig industri.\nFlere deltagere på høringen opfordrede derfor til, at landbruget fremover bliver omfattes af den kommunale planlov, så kommunerne dermed får mulighed at tage stilling til, hvor de industrielle landbrug kan placere deres store anlæg, kommunalt og lokalt.\nI dag er det i princippet den enkelte landmand, der tager den slags beslutninger ud fra driftsøkonomiske hensyn. For de der bor på landet eller som planlægger at købe hus betyder det, at de ikke kan slå op i kommuneplanen for at se om man risikerer at blive nabo til en landbrugsindustri – med alle de gener det kan medføre, herunder værdiforringelse af ens bolig.


M.U.M.S: Anbefalinger: Bøger og film\nAnbefalinger: Bøger og film\nHvis du mangler lidt at læse og hygge dig med uden det skal være alt for tungt, men samtidig godt må genoplive lidt hjerneceller, så foreslår jeg Hassan Preislers halvbiografiske debutroman: Brun mands byrde. Den er sjov, tankevækkende, letlæst og beskriver på fornemste vis hvordan det er at være fanget mellem diverse kulturer, hudfarver, værdier og normer. Via flashbacks får du indblik i Preislers opvækst, indre kampe og oplevelser der bestemt ikke er kedelige, da han stort set tager os verden rundt.\nI en hel anden boldgade, men også en god én af slagsen, finder vi Naja Marie Aidts debutroman: Sten, saks, papir. Den er velskrevet med intense karakterer der kommer under huden på én, og før du har set dig om er den læst færdig. Romanen tager fat på tematikker som opvækst, miljø, social opstigen, hævn, kærlighed og jalousi. Efter endt læsning kredsede jeg stadig rundt om historien og plottet. Så ved man at det er en god roman.\nCate Blanchet spiller rollen som en afdanket rigmandskvinde der er mere end blot på sammenbruddets rand.\nHvis du trænger til bare at læne dig tilbage og blive underholdt, så kan jeg anbefale Woody Allens nyeste film: Blue Jasmin. Jeg så den i går med min veninde Mette, og vi var begge enige i, at den var meget anderledes end Woody Allens andre film. Der var mere handling i den her, og man kommer virkelig dybt ind i karaktererne og føler med dem, såvel som man korser sig over deres værste sider. Cate Blanchet spiller forrygende i rollen som den afdankede og forstyrrede rigmandskvinde. Men vodka og xanax klarer hun det meste. Eller gør hun?\nInteressant både at se med veninden, kæresten eller en forælder.\nHåber I kunne bruge denne lille inspirations-guide til hvad I kan kaste jer i grams med disse dage.\nEtiketter: ABC..., Underholdning


Völunds Værksted - Det Kgl. Biblioteks tekstportal\nForside / Tekster / Resultatliste / Völunds Værksted / Indledning\nGrundtvig, N. F. S. Völunds Værksted\nGrundtvig, N. F. S.: ”Völunds Værksted”, i Grundtvig, N. F. S.: Grundtvigs værker, Faculty of Arts, University of Aarhus. Onlineudgave fra Grundtvigs Værker: https://tekster.kb.dk/text/gv-1839_636_2-intro-root (tilgået 21. januar 2022)\nVølund og Brage\nForklaringen til læseren\n✂ Grundtvig blev i sommeren 1839 inviteret til at besøge herregården Nysø med sin familie. Invitationen kom fra fruen på Nysø, 👤Christine Stampe, der allerede havde indlogeret 👤Bertel Thorvaldsen for sommeren. Han var en feteret gæst, som 👤H.C. Andersen bemærkede i et brev til veninden 👤Henriette Hanck, “Æren er en deilig Guldregn, naar den regner paa Præsten drypper den jo paa Degnen, Baronessen [👤Christine Stampe] har altså Dryppebad i denne Tid” (►Andersen 1946, s. 358). 👤Thorvaldsen var også attraktionen, som baronessen brugte for at lokke Grundtvig på landet, “[han] glæder sig ret til ret at lære Dem at kiende, han har da begyndt ret godt, ved daglig at høre mig forelæse ham Deres ►Nordiske Mytologie, som interesserer ham uhyre, dog da han er aldeles fremmed for de Nordiske Guder ønsker han at læse Deres den lille som vi destoværre ikke have” (►Grundtvig 1926, s. 310; den lille henviser til ►Nordens Mytologi, 1808). Grundtvig, der kort forinden var blevet kaldet til præst i Vartov, tog imod invitationen og den 17. juli 1839 ankom familien til Nysø (►Stampe 1912, s. 33).\n✂ Herresædet Nysø ved Præstø var 👤Thorvaldsens andet hjem i de sidste seks år af hans liv. Nysø lå tilpas langt fra København med alle dens forstyrrelser, men ikke mere end en dagsrejse borte. 👤Henrik Stampe arvede Nysø i 1827, men overlod de fleste opgaver til 👤Christine Stampe. Grundtvig havde som præst i Præstø (1821) stiftet bekendtskab med Stampe-familien og havde siden 1829 korresponderet med baronessen. Med sin park og naturskønne omgivelser var Nysø også for 👤Thorvaldsen et kærkomment fristed (►Jørnæs 1993, s. 221). Baron 👤Henrik Stampe og hustruen 👤Christine havde oplevet 👤Thorvaldsens værker i Italien og åbnede nu godsets døre for den hjemvendte kunstner. Særligt fru 👤Stampe var optaget af 👤Thorvaldsens ophold, hvorfor hun ved hans første besøg egenhændigt hentede ham i København og fik ham indlogeret på det værelse, der var tiltænkt ham og hans arbejde (►Stampe 1912, s. 7). Da det stod klart for hende, at 👤Thorvaldsens arbejdsforhold på godset ikke tillod ham at udføre det selvportræt, hun forsøgte at få ham til skabe, besluttede hun at tilføje et atelier til Nysø.\n✂ Atelieret til 👤Thorvaldsen blev bygget henover tre uger i juli måned 1839 og placeredes i Nysøs park tæt ved voldgraven og “halvtredsindstyve Skridt fra Havestuetrappen” (►Stampe 1912, s. 27). Byggeriet blev sat i gang, mens 👤Thorvaldsen opholdt sig nogle dage i København, og stod under tag, da han vendte tilbage den 12. juli 1839. Den 24. juli var atelieret, en sekskantet bygning med ovenlysvindue, klar til indvielse, og da flere sommergæster, heriblandt Grundtvig og 👤Adam Oehlenschlæger, i mellemtiden havde indfundet sig på Nysø kunne en større kreds festliggøre begivenheden.\n✂ Grundtvig havde i efteråret 1838 budt 👤Thorvaldsen velkommen tilbage med bl.a. en tale, hvori han kaldte 👤Thorvaldsen for en ny ►Vølund, og da han blev bedt om at finde et passende navn foreslog han ►Vølunds Værksted eller 👤Thorvaldsens Lysthus. Om aftenen, mens gæsterne drak te i salen blev haven omkring atelieret pyntet op med kulørte lamper, og da gæsterne blev ført ned til den nye bygning, blev de mødt af stemmer fra et kvindekor, der sang Grundtvigs til lejligheden digtede sang. Grundtvig selv stod klar i døren og holdt indvielsestalen (►Stampe 1912, s. 33 f.).\n✂ Om sangen fulgte talen, som Grundtvig lader forstå, eller talen fulgte sangen, som Christine Stampe skriver, må stå hen i det uvisse. Melodien var komponeret af 👤C.E.F. Weyse til 👤C.J. Boyes ►Sang for Danske med førstelinjen ►Der er et Land, dets Sted er højt mod Norden (1826). Den oprindelige tekst priste Danmark i al sin herlighed, og melodien er tilpasset det nationale præg med sin marchrytme (►Hatting 2001, s. 132 f.). 👤Weyses melodi blev hurtigt brugt til andre patriotiske sange og har været en passende melodi til Grundtvigs nordisk og nationalt orienterede tekst.\n✂ Grundtvig kredser i sangen og indvielsestalen om de to mytologiske figurer ►Vølund og ►Brage, hvis skaberkræfter han ser genopstået i hhv. 👤Thorvaldsen og 👤Oehlenschlæger. De to kunstnere bliver repræsentanter for den rørelse og nye tid, som Grundtvig kalder “Nyaars-Tiden”. Det er en opvågnen og levendegørelse af den gamle nordiske helteånd, der atter vil kaste glans over Norden. Denne epoke ser Grundtvig tage sin begyndelse i det tidlige 1800-tal, hvor Slaget på Rheden (1801) er et varsel om en ny tid, og hvor 👤Thorvaldsen udfolder sin skaberkraft med skulpturen ►Jason med det gyldne skind (1803) og 👤Oehlenschlæger sin med “►Vaulundurs Saga” (1805). 👤Thorvaldsen bliver her, som tidligere, forsøgt draget ind i en nordisk kontekst, hvor hans rødder nok fæstner ham, men hans værker ikke hører til. Netop 👤Thorvaldsens islandske herkomst gennem faderen bruger Grundtvig til at fæstne ham til det nordiske. Strofe 1 til 3 fortæller, hvorledes ►Vølund sammen med resten af nordens gudeflok slumrede i Island, men vågnede på ny i Danmark. Grundtvig har 👤Thorvaldsen i tankerne, men leder også tankerne hen på de islandske skrifter med fortællingen om ►Vølund og resten af Nordens guder og helte.\n✂ Sang og indvielsestale blev i efteråret 1839 bragt i det fællesnordiske tidsskrift ►Brage og Idun. Ifølge Grundtvig var talen en forklarende indledning til sangen for de gæster, der ikke var velbevandrede i den nordiske mytologi. I tidsskriftet bliver endnu en forklarende indledning udfoldet, hvor talen og sangen ikke blot sættes i scene, men også hjælpes på vej ved en introduktion af ►Vølund og en forklaring af begrebet nyårstiden (s. 169 f.). Grundtvig gør sig kort sagt umage med at nå sin læserskare, der primært bestod af interesserede lægfolk (se beskrivelsen af ►Brage og Idun).\n✂ Grundtvigs tale “glædede og vandt Alles Hierter; der var ikke een af Damerne, uden at de sværmede den Aften for Grundtvig og Thorvaldsen og Oehlenschläger omfavnede ham“ (►Stampe 1912, s. 34). Grundtvig forfattede flere digte til festlige begivenheder på Nysø i de følgende år (f.eks. ►Bibliografien bind 2, nr. 676).\nAndersen, H.C. (1946) ►H.C. Andersens brevveksling med Henriette Hanck 1830-1846, udg. Svend Larsen. København\n►Bibliografien, se Johansen, Steen (1948-1954).\nBoye, Caspar Johannes (1826) ►“Sang for Danske” i ►Nye Apollo, nr. 12, hæfte 1, s. 46-48. København\nGrundtvig, N.F.S. (1926) ►Breve fra og til N.F.S. Grundtvig, udg. Georg Christensen & Stener Grundtvig, bind 2: (1821-1872). København\nHatting, Carsten E. (2001) ►“C.E.F. Weyse, Altona og København” i ►Meddelelser fra Thorvaldsens Museum, s. 127-135. København\nJohansen, Steen (1948-1954) ►Bibliografi over N.F.S. Grundtvigs Skrifter. København\nJørnæs, Bjarne (1993) ►Billedhuggeren. Bertel Thorvaldsens liv og værk. København\nOehlenschläger, Adam (1805) ►“Vaulundurs Saga” i ►Poetiske Skrifter, 2, s. 1-74. København\nStampe, Rigmor udg. (1912) ►Baronesse Stampes Erindringer om Thorvaldsen, København