Vejledning til årsafslutning og resultatdisponering 2014 i lokale kirkelige kasser - PDF\nDownload "Vejledning til årsafslutning og resultatdisponering 2014 i lokale kirkelige kasser"\n1 Dato: 11. Februar 2015 Sagsbehandler Jacob Ølgaard-Nicolajsen Vejledning til årsafslutning og resultatdisponering 2014 i lokale kirkelige kasser\n2 Indholdsfortegnelse Side 2 Indholdsfortegnelse... 2 Indledning... 3 Trin 1: Klargøring til årsafslutning... 6 Trin 2: Årsafslutning Trin 3: Resultatdisponering Indtastning i Økonomiportalen Godkendelse på menighedsrådsmødet Bilag 1: Oversigt over vejledning og materiale... 20\n3 Indledning Side 3 Til brug for udarbejdelsen af regnskab og resultatdisponering for 2014 har Kirkeministeriet udarbejdet denne vejledning. Vejledningen erstatter ikke Cirkulære om kirke- og provstiudvalgskassernes budget, regnskab og revision m.v. samt Vejledning om kirke- og provstiudvalgskassernes budget, regnskab og revision, men tjener som hjælpeværktøj og supplement til disse. Såvel kirkekasser som provstiudvalgskasser aflægger regnskab efter samme regler. Der skelnes derfor ikke mellem kirkekasser og provstiudvalgskasser i denne vejledning. Ifølge Cirkulære om kirke- og provstiudvalgskassers budget, regnskab og revision m.v. skal regnskabet afleveres på formålsniveau. Sammen med regnskabet skal der i øvrigt afleveres en opgørelse på artsniveau, som dog ikke offentliggøres som en del af regnskabet for I udskriften af regnskabet for 2014 står indtægter før udgifter på driften. En udgift vil fremstå med et negativt fortegn og en indtægt uden fortegn. Opstillingen er således magen til regnskab Menighedsrådenes egenkapital fremgår af balancens passivside. Egenkapitalen er menighedsrådets opsparinger, kapitaler (undtaget gravstedskapitalerne) og likviditet, herunder menighedsrådets frie midler. Hvis menighedsrådet har optaget lån, vil det også være en del af egenkapitalen. Egenkapitalen skal kun reguleres én gang om året, så der må ikke bogføres på konto i løbet af året. Den endelige bogføring sker i forbindelse med årsafslutningen og resultatdisponeringen, hvilket fremgår af denne vejledning. Efter endt årsafslutning bliver årets resultat (resultat C) tilskrevet egenkapitalkontoen Årsafslutningskontoen skal herefter fordeles på de øvrige egenkapitalkonti Årsafslutningen foregår dermed i tre trin.\n4 I første trin skal årsafslutningen forberedes. Det indebærer den endelige beregning af menighedsrådets moms, opgørelse af afsluttede anlægsprojekter samt periodisering af udgifter, hvor ordre og udgift falder i to forskellige regnskabsår og Den endelige opgørelse af resultatet for anlægsprojekter foregår for de fleste i et selvstændigt regneark. Landsforeningen af Menighedsråd har udviklet et regneark, som fortsat kan anvendes dette skema kan findes på DAP i håndbogen Blanketsamling til menighedsråd under økonomi og forsikring den seneste version ligger under regnskab Som del af trin 1 skal menighedsrådet tillige nulstille konti på balancen til brug for årlige bevægelser vedrørende arv og donationer (artskonto ), så gevinsten eller tabet bliver en del af egenkapitalen. Dette kan ikke gøres i forbindelse med resultatdisponeringen via økonomiportalen. Når forberedelserne er gennemført kører årsafslutningens andet trin. I de fleste økonomisystemer kører årsafslutningen automatisk. I afsnittet beskrives, hvordan den aktiveres trin-for-trin i Brandsoft/Skovbo Data s økonomisystem. Efter endt årsafslutning fremgår resultatopgørelsen af årsafslutningskontoen Årsafslutningen overfører resultatet til egenkapitalen og nulstiller driftskontiene. I tredje trin disponeres årets resultat ifølge de regler, som Kirkeministeriet har udstedt. Det er den sværeste del at vejlede om, da lokale forhold kan gøre sig gældende, jf. trin 3. Forberedelsen og årsafslutningen skal tidsmæssigt være afsluttet, så der er tid til den efterfølgende resultatdisponering, inden regnskabet afleveres senest den 1. april Bilag 1 og bilag 3 er uændret i forhold til det tidligere årsregnskabsskema. Som tidligere nævnt, vil bilag 3 ikke blive offentliggjort på sogn.dk sammen med resten af regnskabet. Bilag 2 er ændret en smule, idet kun kollektregnskabet skal lægges ind i dette bilag. Øvrige biregnskaber skal fra regnskab 2014 lægges ind særskilt efter de obligatoriske bilag. De lægges ind i Økonomiportalen som selvstændige PDFdokumenter, som herefter vedlægges regnskabet. Der er primært tale om flerårige anlægsarbejder og kirkegårdsregnskaber. Lovgrundlaget for de lokale kirkelige kassers budget og regnskab følger af Lov om folkekirkens økonomi. Det er nærmere beskrevet i Cirkulære henholdsvis Vejledning om kirke- og provstiudvalgskassers budget, regnskab og revision mv. Især er det anbefalingsværdigt at læse afsnittene om anlægsinvestering, anlægsfinansiering og opsparing samt afsnit om anbringelse af kassebeholdning, opsparing og disponering. Vejledningen kan findes i Retsinformation (www.retsinfo.dk) og på DAP. Side 4\n5 I forbindelse med indrapportering af regnskabet i Økonomiportalen, skal følgende bilag, således indberettes: Side 5 Bilag 1: Oversigt over ejendomme administreret af menighedsrådet Bilag 2: Oversigt over kollekt Bilag 3: Resultatopgørelse og status på artskonti Eventuelt andre biregnskaber i form af flerårige anlægsprojekter og kirkegårdsregnskaber fra selvstændige kasser. Regnskab 2014 afleveres i lighed med regnskab 2013 kun elektronisk. Det betyder, at der ikke længere skal sendes 5 eksemplarer af regnskabet til provstiudvalget. Det er ikke hensigten med den elektroniske aflevering, at der skal indsendes ekstra papireksemplarer af regnskabet til provstiudvalget. Afleveringsprocessen, herunder mulighed for at vedlægge bilag, gennemgås nærmere i afsnittet Indtastning i Økonomiportalen og afsnittet Godkendelse på menighedsrådsmødet. Af bilag 1 til denne vejledning følger en oversigt over relevante dokumenter, som Kirkeministeriet har udsendt til brug for årsafslutning Afsluttende kan Kirkeministeriet oplyse om, at det fra regnskab 2014 bliver muligt at aflevere regnskabsmaterialer til revisionen elektronisk via DAP. Kirkeministeriet og revisorerne håber, at mange menighedsråd vil benytte denne mulighed, da det sikrer dokumentationen også for eftertiden. Der vil blive udsendt særskilt vejledning om denne mulighed.\n6 Trin 1: Klargøring til årsafslutning Side 6 Formåls- og artskontoplanerne giver flere muligheder for registrering. Regnskabsføreren skal derfor træffe en række valg vedrørende registreringsrammen. Forberedelsen til årsafslutning er derfor vigtig for, at årsafslutningen bliver vellykket. Årsafslutningen forberedes igennem nedenstående trin: a. Kontrol af at eventuelle bemærkninger i revisionspåtegningen eller protokollatet fra 2013 er indarbejdet i regnskab b. Oprydning i bogføringen c. Moms d. Bevillinger til selvstændige kasser e. Beregning af overskud og underskud på årets afsluttede anlægsprojekter samt beregning af videreførelse af anlægsbevilling. Begge beløb skal opgøres særskilt for det enkelte anlægsprojekt. f. Periodisering af udgifter og indtægter som falder i to regnskabsår g. Nulstilling af mellemregningskonti oprettet til årlige bevægelser vedrørende arv og donationer I dette afsnit redegøres for de generelle forhold, men det skal understreges, at der kan være lokale forhold, hvor regnskabsføreren er bedst stillet ved at rette henvendelse til Landsforeningen af Menighedsråd, provstiet eller til provstirevisor for mere præcis bistand. Ad a) Bemærkninger fra revisionen vedrørende regnskab 2013 Hvis revisor har bemærkninger til regnskab 2013, kan der forekomme rettelser til den i forbindelse med årsafslutning 2013 automatisk gererede åbningsbalance for I trin 1 skal det sikres, at åbningsbalancen er opdateret og retvisende i forhold til regnskab 2013, revisors eventuelle bemærkninger samt eventuelt ikke-tidligere registrerede beholdninger. Alle korrektioner vedrørende regnskabet for 2013 som føres i regnskab 2014, bør som udgangspunkt føres som primoposteringer, hvis anden løsning ikke er angivet af provstirevisor. Ad b) Oprydning i bogføringen Regnskabsføreren bør i forbindelse med årsafslutningen undersøge, om der er noget i bogføringen, der skal omposteres. Det kan være, hvis der er konteret ren drift på forkert art, anlægsudgifter på forkerte formål, eller de er sket en uhensigtsmæssig sammenblanding mellem drift og anlæg. Regnskabsføreren kan trække en rapport, som viser kombinationer af art og formål herunder drift og anlæg. Regnskabsføreren bør på den baggrund træf-\n7 fe beslutning om, hvorvidt nogle af konteringerne skal ændres i forbindelse med forberedelse til årsafslutningen. Side 7 Særligt om bogføring af anlægsudgifter Ved bogføring af anlægsudgifter kan der være tidsmæssig forskydning, som kan gøre den korrekte bogføring sværere. Dette gælder særligt for flerårige anlægsinvesteringer, der finansieres af opsparing - såvel som lån og årets ligningsmidler. Hermed understreges, at tidligere tiders praksis med at indtægtsføre lån, opsparing eller ligningsmidler (bevilling eller 5 pct. midler) på udgiftskontoen, ikke er rigtig. Den rigtige kontering er beskrevet i vejledning til budget, men gengives i uddrag herunder. Når ligningsmidlerne til årets anlægsudgifter udbetales, skal de indtægtsføres på formål 92. Hvis en del af beløbet skal anvendes til opsparing, konteres beløbet på en relevant opsparingskonto. Opsparingen skal dermed ikke udgiftsføres, hvilket betyder, at der vil fremgå et positivt resultat af oversigten s. 2 på formål 8 og 9 (forudsat at alle andre poster går i 0). Det positive resultat består af ligningsbeløb til opsparing plus renter i løbet af året. Det positive beløb skal ikke opfattes som overskud, men som det beløb, der i løbet af året er blevet overført til opsparing plus renteindtægter heraf. Efter årsafslutningen kommer opsparingen til at fremgå af den finansielle balance og vil som sådan fremgå af egenkapitalen. Når anlægsprojektet igangsættes og menighedsrådet begynder at afholde anlægsudgifter, skal disse udgiftsføres. Der kan altså forekomme en tidsmæssig forskydning mellem indtægter og udgifter i regnskabets resultatopgørelse, som består af den periode, hvor midlerne er placeret på menighedsrådets opsparingskonto og som sådan synlige i menighedsrådets egenkapital. Menighedsrådet kan finansiere anlægsprojekter med låneoptagelse i stiftsmiddel-, realkredit- og andre lån. Lånet skal ikke indtægtsføres, men overføres til den rette artskonto på balancen, når det optages. Når der afholdes anlægsudgifter på projektet, finansieres de i løbet af året af lånet. Forudsat at projektet er afsluttet i indeværende år, vil menighedsrådet i de efterfølgende år kun skulle forholde sig til afdrag på lånet. Det er muligt at få tildelt ligningsmidler til afdragene, og i løbet af året indgår ligningsmidler til afdrag under formål 92. Når året er gået, vil der på oversigten s. 2 fremgå et positivt resultat på formål 8 og 9 (forudsat at alle andre poster går i 0). Det positive resultat består af ligningsmidler til afdrag og skal derfor ikke opfattes som et overskud. Beløbet fremgår af balanceposten ligningsmidler til afdrag på lån. Efter årsafslutning overføres ligningsmidler til afdrag til lånet på balancen, som nedskrives. Lån konteres ikke som en indtægt, men udgifterne til anlægsprojektet udgiftsføres og finansieres af lånet i takt med, at de afholdes. Der vil ofte være tidsmæssig forskydning mellem udgifter og indtægter afhængig af låntype. Hvis der er bevilget ligning til afdrag på anlægsprojekter, hvor afdragene ikke igangsættes i løbet af året, bør provstiudvalget tage stilling til, hvad der skal\n8 ske med midlerne. Bevillingen kan fx overføres til det kommende år, overføres til andre projekter eller tilbageføres til ligningsområdet. Side 8 Hvis menighedsrådet vælger at konvertere frie midler til anlæg og får provstiudvalgets godkendelse hertil, kan det anvendes til ekstraordinært afdrag på et lån. En indtægt af et eventuelt salg af ejendom eller indtægt af ekspropriation skal indtægtsføres i resultatopgørelsen og herefter overføres til stiftsmidlerne og bogføres på balancen. Ad c) Moms Årsafslutningen medfører to opgaver vedrørende moms. For det første skal aconto fradragsprocenterne genberegnes. Når denne er genberegnet, bør denne forelægges menighedrådet gerne inden momsreguleringen bogføres i regnskabet, men senest i forbindelse med menighedsrådets behandling af regnskabet. Dette kan ske med udgangspunkt i ministeriets momsvejledning, som findes på DAP. For det andet skal der, når alle posteringer (på nær resultatdisponeringen) er afsluttet, foretages momsregulering på baggrund af genberegningen af fradragsprocenterne. Der henvises i forhold til reguleringen af moms til den ovenfor omtalte vejledning. Desuden henvises til de af Kirkeministeriet udsendte vejledende regneark, som kan være til hjælp for menighedsrådene. Det er dog vigtigt, at menighedsrådet benytter den bedste mulige skønsmetode, uanset at denne ikke fremgår af ministeriets regneark. Ad d) Bevillinger til selvstændige kasser Der kan være menighedsråd, der har opretholdt selvstændige bevillinger til vedtægtsbestemte præstegårdsudvalg og kirkegårdsudvalg. For disse bevillinger kan årsafslutningen forberedes ved, at ligningsbeløbet til den pågældende bevilling omposteres, så det fremgår under det korrekte regnskab. Det vil sige, at ligningsbeløb til præstegårdskassen omposteres fra formål 10 til formål 50, og at ligningsbeløb til kirkegården omposteres fra formål 10 til 40. Dette kan ske umiddelbart inden årsafslutningen og ikke i løbet af året, men er ikke et krav. Kirkeministeriet gør opmærksom på, at det ikke er tilladt at undlade at indarbejde selvstændige kasser i kirkekassens regnskab. Der skal således ske en konsolidering på korrekt formål fordelt på øvrig drift, løn og indtægter. Ad e) Anlæg Menighedsrådet kan ikke overføre beløb fra drift til anlæg uden provstiudvalgets godkendelse. Et eventuelt underskud på et afsluttet anlægsprojekt bør således være blevet fremlagt for provstiudvalget. Da menighedsrådet er for-\n9 pligtet til at dække et eventuelt underskud med de frie midler, består forberedelsen på anlægsdelen i at opgøre overskud og underskud på hvert enkelt anlægsprojekt, som er afsluttet i Side 9 Endvidere skal det gøres op, hvor meget den samlede videreførelse af uforbrugte anlægsmidler i 2014 udgør. Ad f) Periodisering Ved periodisering sikrer regnskabsføreren, at menighedsrådets udgifter og indtægter regnskabsføres i det rigtige år. Det betyder, at alle aftaler af væsentlig størrelse, der er indgået i 2014, også får en virkning i regnskabet for Alle fakturaer, der modtages i det nye år, men som vedrører aftaler eller handler indgået i det gamle år, skal bogføres med dato 31/ Det vil sige, at man kan betale regningen i det nye år, men udgiften skal bogføres i Man kan anvende den relevante periodeafgrænsningspost som f.eks. kreditorsamlekontoen eller , som modpost til udgiften, i stedet for som tidligere - bankkontoen. På denne måde stemmer den bogførte saldo på bankkontoen overens med bankens saldo på kontoudtoget. Køb af varer og tjenesteydelser Alle varer og tjenesteydelser, der er købt og leveret i 2014, skal medtages i årsregnskabet uanset betalingstidspunktet. Købet debiteres på den relevante formåls- og artskonto som normalt. Modposten vil være en kreditorkonto f.eks Med denne fremgangsmåde vil eventuelt afløftet moms ligeledes blive medtaget i den korrekte momsafregningsperiode. Når købet/ydelsen bliver betalt, skal kreditorkontoen debiteres med banken som modkonto. Salg af varer og tjenesteydelser Alt varesalg, der er udført i 2014, skal registreres som indtægt i året. Dette vil i mange tilfælde ske automatisk gennem anvendelse af f.eks. kirkegårdssystemet. Men også andre former for salg skal registreres i det regnskabsår, hvor salget er sket. Salget krediteres på den relevante formåls- og artskonto som normalt. Modposten vil være en periodeafgrænsningspost som f.eks Med denne fremgangsmåde vil eventuel indberettet moms ligeledes blive medtaget i den korrekte momsafregningsperiode. Når salget/ydelsen bliver indbetalt, skal debitorkontoen krediteres med banken som modkonto. Forudbetalte omkostninger For de menighedsråd, der har forudlønnede medarbejdere, vil udbetaling af januar-lønnen (2015) finde sted i december I disse tilfælde skal selve lønudgiften debiteres på og krediteres på banken. Efterfølgende krediteres kontoen i 2014 og debiteres på den relevante lønkonto.\n10 Det vil ligeledes kunne forekomme, at der i 2014 betales for en ydelse, der først leveres i Det kan f.eks. være en à contoudbetaling til en leverandør eller et abonnement, som helt eller delvist dækker kalenderåret Side 10 I denne situation debiteres konto , forudbetalte omkostninger, og banken krediteres på betalingsdagen. Ligesom det er tilfældet med lønnen, krediteres konto i det nye år, og den relevante udgiftskonto debiteres. Forudbetalte indtægter Der kan være tale om, at menighedsrådet i december modtager indbetalinger, som først skal indtægtsføres i januar måned. Dette kan f.eks. være præsters bolig- og varmebidrag. I dette tilfælde krediteres konto , og banken debiteres på indbetalingsdagen. Også her gennemgås posteringerne i det nye regnskabsår, debiteres igen og krediteres på de relevante indtægtskonti. Bagatelgrænse Som hovedprincip skal alt køb og salg periodiseres, således at det fremgår i det korrekte regnskabsår. Der vil dog være tilfælde, hvor dette ikke kan lade sig gøre indenfor supplementsperioden hvor regnskabet afsluttes f.eks. årsafregninger fra forsyningsselskaber, AER/AES-bidrag og lignende, som ofte først bliver fremsendt efter 31. januar. I disse tilfælde vil det være tilstrækkeligt, at man sikrer sig, at regnskabsåret indeholder et helt års betalinger også selvom disse er forskudt i forhold til kalenderåret. Når det gælder årsopgørelser fra forsyningsselskaber, kan Regnskab 2014 f.eks. indeholde: årsopgørelsen for 2013 samt 4 kvartalsregninger fra Hvis man allerede har periodiseret årsopgørelsen 2013, så den er medtaget i Regnskab 2013, bør Regnskab 2014 således indeholde 4 kvartaler fra 2014 samt en periodiseret årsopgørelse for For AER/AES-bidraget vil det se således ud i 2014: 2 kvartaler fra 2013 og 2 kvartaler fra Ad g) Nulstilling af mellemregningskonti oprettet til årlige bevægelser vedrørende arv og donationer Der er i 2012 blevet oprettet en ny kontoserie på balancen (konto ) til brug for bevægelser i løbet af året vedrørende arv og donationer i form af legater og fonde. Denne kontoserie skal nulstilles hvert år i forbindelse med årsafslutningen. En eventuel saldo skal tillægges eller fratrækkes saldoen på egenkapitalkonto Arv og donationer, således at egenkapitalen ved årsafslutningen afspejler den reelle status for kassens fonde og legater. Der er ikke sket ændringer i praksis i forhold til regnskab 2012 og 2013.\n11 Kirkeministeriet har udarbejdet en kort beskrivelse af den gældende praksis vedrørende arv og donationer. Denne er sammenskrevet og offentliggjort i december 2012 på DAP, og kan findes i Økonomihåndbogen. Side 11\n12 Trin 2: Årsafslutning Side 12 Når trin 1 forberedelsen er gennemført, kan årsafslutningen køre. Der er udarbejdet en konkret vejledning i de forskellige trin, som ligger på eller under support. Når årsafslutningen er kørt, er resultatet (=resultat C) overført til egenkapitalen. Figur 1: Oversigt over årsregnskab 2014 ÅRSREGNSKAB 2014 DRIFT Regnskab Budget Regnskab * Fælles indtægter i alt , , ,00 Øvrig drift i alt , , ,00 2 Kirkebygning og sognegård, , , ,00 Indtægter , , ,00 Udgifter, løn , , ,00 Udgifter, øvrig drift , , ,00 3 Kirkelige aktiviteter , , ,00 Indtægter , , ,00 Udgifter, løn , , ,00 Udgifter, øvrig drift , , ,00 4 Kirkegård , , ,00 Indtægter , , ,00 Udgifter, løn , , ,00 Udgifter, øvrig drift , , ,00 5 Præsteboliger mv , , ,00 Indtægter , , ,00 Udgifter, løn , , ,00 Udgifter, øvrig drift , , ,00 6 Administration og fællesudgifter , , ,00 Indtægter ,00 0,00 0,00 Udgifter, løn , , ,00 Udgifter, øvrig drift , , ,00 7 Finansielle poster , , ,00 Resultat af drift (A) ,00 0, ,00 ANLÆG Renteindtægter af anlægsopsparing (90).. 0,00 0,00 0,00 Salg af anlæg mv. (91) ,00 0,00 0,00 Ligningsbeløb til anlæg ((92)+(93)) , ,00 0,00 Udgifter kirkebygning og sognegård ((80)+(81)+(82)) , ,00 0,00 Udgifter kirkegård ((83)+(84)) , ,00 0,00 Udgifter præstebolig ((85)+(86)+(87)+(88)).. 0,00 0,00 0,00 Resultat af anlæg (B) , ,00 0,00 Samlet resultat drift og anlæg (C=A+B) , , ,00\n13 Resultat A er årets indtægter og udgifter af driften, hvilket svarer til formål 1-7. Resultat B er årets indtægter og udgifter af anlægsbevillingerne, svarende til formål 8-9. Resultat C er resultatopgørelsen, hvilket er den regnskabstekniske opgørelse af årets indtægter og udgifter. Da det umiddelbart er en sammenlægning af resultat A og B, kan opdelingen virke overflødig. Den er imidlertid taget med for overskuelighedens skyld, da en stor del af årets resultat i resultatdisponeringen skal disponeres videre til balancekonti vedrørende anlægsprojekter. Resultatopgørelsen (resultat C) er derfor ikke det samme som menighedsrådets frie midler. Resultatet opgøres som forskellen mellem indtægter og udgifter i regnskabet og ikke som forskellen på regnskab og budget. Resultat opgøres således ved at trække udgifter (formål 2x til 8x) fra indtægter (formål 1x og 9x). Menighedsrådets frie midler opgøres ved at disponere resultatopgørelsen i overensstemmelse med retningslinjerne i kapitel 3. I regnskabsskemaet formålskontoopgørelse er resultatet fordelt på udgifter til løn, udgifter til øvrig drift samt indtægter. Trin til årsafslutning i Brandsoft/Skovbo data Årsafslutningen nulstiller alle driftskonti samt overfører resultatopgørelsen til årsafslutningskonto For at kunne årsafslutte er det desuden nødvendigt at spærre det foregående regnskabsår. Se i økonomisystemets vejledning om årsafslutning, hvordan det konkret gøres. Når årsafslutningen er kørt, kan resultatdisponeringen gå i gang. Side 13\n14 Trin 3: Resultatdisponering Side 14 Resultatopgørelsen er det regnskabsmæssige overskud eller underskud i Resultatet skal disponeres på de relevante egenkapitalkonti i overensstemmelse med de nedenfor angivne principper. Egenkapitalen bliver kun reguleret denne ene gang om året. Menighedsråd kan have en negativ egenkapital uden, at det er et problem. Det hænger sammen med, at man kan have gæld, hvor det tilsvarende materielle aktiv ikke indgår i balancen. Der gøres for god ordens skyld opmærksom på, at en positiv egenkapital i regnskabssystemet vises med negativt fortegn. Hvis der er minus foran saldoen på Menighedsrådets/PU s frie midler, betyder det således, at der er penge på kistebunden til brug i det kommende år. Omvendt betyder et positivt tal på samme konto, at der er et underskud, som bør inddækkes i det (eller de) kommende år. Tabel 1: Oversigt over menighedsrådets egenkapital Egenkapital Opsparing til anlæg Kirke- og præsteembedekapitaler Likviditet stillet til rådighed af provstiet Langfristet gæld Arv og donationer Menighedsrådets/PU's frie midler Videreførsel af midler til ikke-udført anlægsarbejde Præstegårdens frie midler Kirkegårdens frie midler Årsafslutningskonto Efter endt årsafslutning står resultat C (årets resultat) på årsafslutningskontoen Kontoen skal nu tømmes, så der efter endt resultatdisponering står 0 kr. tilbage. Resultatdisponeringen foretages i et dertil udformet skærmbillede. Forslaget indebærer en registrering af nedenstående bevægelser, men skal godkendes af regnskabsføreren for at blive bogført. Resultatdisponeringen kan printes fra siden og bogføres direkte fra skærmbilledet. Det er ikke muligt at resultatdisponere til kontoen Arv og donationer. En regulering af denne egenkapitalkonto skal ske, fra de relevante mellemregningskonti, inden der sker indberetning til Økonomiportalen. Hvis man benytter et regnskabssystem fra Brandsoft/Skovbo Data, kan resultatdisponeringen køres igen, hvis man opdager en fejl. Resultatdisponeringen foretager herefter korrektionen, så den samlede bogføring i forbindelse med resultatdisponeringen stemmer.\n15 Resultat A På forsiden af regnskabsskemaet fremgår resultat A. Det er resultatet af driften og består af nedenstående overskud og/eller underskud. Konto : Menighedsrådets frie midler Når alle øvrige poster på egenkapitalen er beregnet og bogført, vil der være et beløb tilbage, som er blevet reguleret med underskud og/eller overskud på de afsluttede anlægsprojekter. Dette beløb er menighedsrådets frie midler. Hvis underskuddet er større end driftsoverskuddet i løbet af året, vil det endelige beløb være negativt. Hvis der eksisterer frie midler i åbningsbalancen, vil årsafslutningen derfor ende med en nedjustering af de frie midler i overensstemmelse med underskuddet på anlæg samt et for lille overskud dannet i løbet af året til at finansiere dette. Menighedsrådets frie midler skal desuden indeholde/dække overskud/underskud på hvert enkelt afsluttet anlægsprojekt. Overskud eller underskud fremgår af de biregnskaber, som skal vedlægges regnskabsskemaet. Hvis der er sat dimension eller anlægsnummer på posteringerne vedrørende anlægsprojektet, kan biregnskabet trækkes ud i en dimensionsrapport i økonomisystemet og vedlægges regnskabsskemaet. Der gøres opmærksom på, at der kan være forskellig praksis i provstierne vedrørende anlægsprojekternes afslutning. Der kan derfor være behov for at kontakte provstiudvalget i forbindelse med afslutning af projekterne. Konto : Præstegårdsbevilling og konto : Kirkegårdsbevilling I årets resultat indgår tillige overskud/underskud fra bevillinger som tidligere har været opgjort selvstændigt som f.eks. præstegårds- eller kirkegårdskasser. I tilfældet med en præstegårds- eller en kirkegårdsbevilling kan der være et udvalg, som disponerer til et eventuelt overskud/underskud. Dette skal derfor kunne udredes af resultatopgørelsen. I kirkegårdsbestyrelsernes tilfælde vil dette være nedfældet i en vedtægt. Resultat B Side 15 Resultat B fremgår af regnskabsskemaets forside og består af resultatet for anlæg. Det skal disponeres i overensstemmelse med nedenstående. Konto : Opsparing til anlæg Kontoen skal reguleres med den opsparing, som er indsat på konto i løbet af året og de udgifter, som er afholdt fra samme konti. Det vil sige, at egenkapitalkontoen skal reguleres med forskellen på primo og ultimo i 2014 også kaldet bevægelsen. Dette omfatter også rentetilskrivning. Ligeledes skal bevægelsen på konto reguleres på egenkapitalkontoen. Hvis menighedsrådet f.eks. har kr. stående ved regnskabsårets begyndelse, får tilført kr. i ligning til opsparing, men bruger kr. på et\n16 andet anlægsprojekt, skal egenkapital kontoen tilføres netto kr., så den samlede saldo er kr. Side 16 Konto : Kirke- og præsteembedekapitaler Kapitalerne ejes af menighedsrådet og fremgår derfor af kirkekassens egenkapital. Ændringer som betyder, at menighedsrådets kapitaler er øget i værdi eller mindsket i værdi, skal registreres på kontoen i forbindelse med resultatdisponeringen. Dette inkluderer ikke rentetilskrivningen, som er en finansiel indtægt i menighedsrådets regnskab og ikke en kapitalforøgelse. Egenkapitalkontoen skal dermed reguleres med bevægelsen på konto For de kasser som har oplagt midler i stiftet fra Salg af anlæg til finansiering af fremtidige anlægsprojekter, vil disse fremgå som salgssummer på konto Konto : Langfristet gæld Den langfristede gæld består fortrinsvis af stiftsmiddellån optaget til finansiering af anlægsprojekter. I løbet af året har menighedsrådet betalt afdrag på lånene og gældsposten er nedbragt på konto Gældsposten på egenkapitalen skal reguleres med nettovirkningen af bevægelserne på kontiene. Hvis menighedsrådet har kr. i gæld ved årets start, optager et lån på kr. og afdrager med kr., så er nettovirkningen kr., som menighedsrådet skal regulere egenkapitalen med. På egenkapitalkontoen skal menighedsrådet efter resultatdisponeringen have registreret kr. Konto : Arv og donationer Der kan ikke konteres på denne konto i forbindelse med resultatdisponeringen. En eventuel bevægelse skal være posteret inden overførsel til Økonomiportalen. I de situationer, hvor menighedsrådet har fået en arv og/eller en donation til forvaltning, hvor hovedstolen ikke må disponeres, men det alene er afkastet, som kan anvendes, skal midlerne opføres på denne konto. Yderligere donationer i løbet af året skal derfor tilskrives kontoen, ligesom afviklede donationer skal trækkes fra. Saldoen af bevægelserne, som skal placeres på denne egenkapitalkonto, bør være konteret på de til formålet oprettede mellemregningskonti på balancen. Konto : Videreførelse af uforbrugte anlægsmidler Videreførelse af anlægsmidler er uforbrugte midler, der ikke er brugt i regnskabsåret, men som forventes at blive anvendt i det nye år. Dette kunne være anlægsbevillinger til mindre ikke-lånefinansierede opgaver. Den resterende del skal videreføres til næste år, og egenkapitalkontoen skal reguleres med nettobeløbet. Udenfor normal resultatdisponering\n17 Konto : Likviditet stillet til rådighed af provstiet Formålet med denne egenkapitalpost er primært at give menighedsrådet mulighed for at registrere den likviditet, som er stillet til rådighed af provstiet, så der kan udbetales løn i de tilfælde, hvor kommunen først udbetaler ligningsbeløb efter lønnen til de forudlønnede er afholdt. I mange kommuner udbetales ligningsbeløbet før lønnen afholdes, hvilket overflødiggør likviditeten. De steder, hvor der er en likviditet, bør den maksimalt udgøre én måneds løn. Kontoen skal kun reguleres i forbindelse med resultatdisponeringen, hvis menighedsrådet har fået tilført ekstra likviditet eller har måttet aflevere likviditet tilbage til provstiet. Hvis menighedsrådet ikke har behov for likviditet, kan denne føres endeligt tilbage til provstiet. Hermed kan menighedsrådet klare sine forpligtelser ved de almindelige udbetalinger fra kommunen, men har altid mulighed for at ansøge om lån i 5 % midlerne, hvis der opstår et akut likviditetsbehov. Side 17\n18 Indtastning i Økonomiportalen Side 18 Ifølge Cirkulære om kirke- og provstiudvalgskassers budget, regnskab og revision mv. skal regnskabsskemaet indrapporteres til Økonomiportalen. For Brandsoft/Skovbo data kunder vil det være muligt at overføre regnskabsdata direkte fra økonomisystemet til Økonomiportalen. For andre økonomisystem-brugere skal tallene i Økonomiportalen indtastes på det to-cifrede formålskontoniveau med en specifikation af udgifter til løn, udgifter til øvrig drift og indtægter. Herudover skal tallene indtastes på det sekscifrede artskontoniveau (kun de anvendte konti) for den finansielle balancedel skal der ydermere indtastes en primosaldo, en nettobevægelse i løbet af året samt en ultimosaldo. Nettobevægelsen beregnes når primo og ultimo er indtastet. Denne del af indtastningen vil omfatte resultatdisponeringen, som dannes i det lokale økonomisystem. Oversigten over resultatopgørelsen og den finansielle balance på regnskabsskemaets side 8 og 10 dannes på grundlag af indtastningerne. Menighedsråd og provstiudvalg opfordres ligeledes til, at anvende muligheden for at indtaste regnskabsmæssige forklaringer i økonomiportalen, og dermed det endelige regnskab. Det kan typisk være oplysninger om et væsentligt ændret aktivitetsniveau, afvigelser fra budgettet eller andre forhold, som læseren under gennemgangen af regnskabet kunne stille spørgsmålstegn ved. En læser som ikke løbende har haft kontakt til menighedsrådsarbejdet, vil sjældent kunne afkode regnskabet, hvis der ikke er tilføjet kommentarer. En aktiv stillingtagen i denne del af processen ville tillige kunne reducere antallet af spørgsmål fra revisionen, da der allerede med aflæggelsen af regnskabet er taget stilling til større afvigelser mellem budget og regnskab m.v. Som noget nyt fra regnskab 2014, vil det været muligt at vedlægge PDF-bilag til regnskabet. Funktionen vil ofte være praktisk at anvende, hvis et større regnskaber er konsolideret ind i det overordnede regnskab fx en kirkegård. Reglerne stiller desuden krav om aflæggelse af biregnskab for flerårige anlægsprojekter, så disse skal vedlægges. Ud over muligheden for at vedlægge bilag til regnskabet, er der tillige blevet mulighed for at uploade PDF-dokumenter som kollektregnskaber og menighedsrådets forklaringer. Man kan således vælge om man vil anvende den indtastningsfunktion, som indtil nu har eksisteret i Økonomiportalen, eller om man i stedet vil vedlægge et PDF-dokument. Hvis man vælger at vedlægge PDF-dokumenter bør man overveje opsætningen af disse, så skrifttyper og størrelser ikke afviger stort fra resten af regnskabsskemaet. Desuden bør der afsættes god plads i bunden af dokumentet, da dette vil blive påført stempel og sidetal som resten af regnskabet. Der bør derfor heller ikke indsættes sidetal i PDF-dokumenterne. Kirkeministeriet skal henviste til Brandsofts vejledning til Økonomiportalen for nærmere vejledning.\n19 Godkendelse på menighedsrådsmødet Side 19 Som det var tilfældet ved godkendelsen af regnskab 2013, sker godkendelsen af regnskab 2014 elektronisk. Der findes således ikke et fysisk underskrevet eksemplar af regnskabet. Menighedsrådet godkender regnskabet ved at skrive regnskabets unikke identifikationsstempel ind i menighedsrådets beslutningsprotokol, som herefter underskrives. Beslutningsprotokollen lægges herefter i dataarkivet på DAP, hvor provstirevisor kan se, at regnskabet er godkendt. Det er vigtigt at hele referatet lægges i dataarkivet, så det fremgår, hvem der har deltaget på mødet m.v. Regnskabet overføres automatisk fra Økonomiportalen til dataarkivet. Som noget nyt fra 2014 kan menighedsrådet foretage ændringer i menighedsrådets forklaringer, uden at regnskabet skal tages op på et nyt menighedsrådsmøde. Kirkeministeriet fik i forbindelse med processen for godkendelse af regnskab 2013 mange tilbagemeldinger på, at det var svært at få arrangeret ekstra møder i rette tid til godkendelse af regnskab, når der kun skulle ændres små ting i forklaringerne. Menighedsrådet kan fra regnskab 2014 bemyndige regnskabsføreren eller kassereren til at foretage ændringer til menighedsrådets forklaringer efter godkendelsen er foretaget på menighedsrådsmødet. Dog kun hvis det drejer sig om forklaringerne til regnskabet. Hvis menighedsrådet ønsker at benytte denne mulighed skal de være opmærksomme på: - At ændringen skal være præcist beskrevet i menighedsrådets beslutningsprotokol, som også indeholder godkendelsen af regnskabet og regnskabets unikke identifikationsstempel. - At der ikke kan foretages ændringer i tal eller andre dele af regnskabet. - At den originale forklaring automatisk lægges i dataarkivet til revisor, så revisor kan kontrollere, at der kun er foretaget de ændringer, som regnskabsføreren eller kassereren er blevet bemyndiget til at foretage. Der kan ikke afviges fra ovenstående krav. Hvis der skal foretages ændringer i tal, eller menighedsrådet ikke ønsker den originale forklaring medsendt til revisor, kræves et opdateret regnskab med nyt unikt stempel og dermed nyt menighedsrådsmøde, som skal være afholdt inden 1. april. Se yderligere vejledning til funktionen i Økonomiportalen.\n20 Side 20 Bilag 1: Oversigt over vejledning og materiale Lov om folkekirkens økonomi Cirkulære om kirke- og provstiudvalgskassers budget, regnskab og revision m.v. Vejledning om kirke- og provstiudvalgskassers budget, regnskab og revision m.v. Vejledning til budget 2014 Vejledning til årsafslutning 2014 (nærværende dokument) Årsregnskabsskema 2014 inklusive bilag Momsvejledning for de lokale kasser Formåls- og Artskontoplanerne Vejledning til gældende praksis vedrørende arv og donationer, senest udmeldt i forbindelse med årsafslutning 2012


Der må anvendes magt mod børn | Sermitsiaqag's Blog\n← Popstjerne med politiske meninger\nHuslejestigninger i alle hjemmestyrets boliger →\nDer må anvendes magt mod børn\nDet mener landsstyret, mens oppositionen protesterer\nLandsstyret vil have indført en ny regel om, at der må anvendes magt mod\nvoldelige børn. Oppositionen er nervøs for børnenes retssikkerhed, og Anthon\nFrederiksen vil have sikkerhed for, at reglen ikke vil kunne misbruges.\nDet er landsstyremedlem for familie, kultur, uddannelse og forskning, Tommy\nMarø, der vil have ændret den nuværende forordning om hjælp til børn og\nunge, så man kan anvende magt ved børn og unges anbringelse udenfor hjemmet.\n12 Responses to Der må anvendes magt mod børn\nanvende MAGT mod børn – det vil ikke hjælpe\ntværdigmod vil det hjælpe hvis den ramte familie kommer under en form for behandling – for det er i bund og grund forældrene der har ansvaret for deres børn udvikler sig som “normale” borger.\nat anbringe børn udenfor hjemmet kan gavne for en tid, men på sigt vil det skade mere endet gavner – og i den tid barnet er fjernet fra hjemmet skal forældrene under en “uddannelse” til at være forælderer\nNår børnene bliver voldelig tyder det jo på afmagt af forskellige årsager. En familie der har et kommunikationsproblem/viden for at løse problemer vil altid reagere med vold på grund af vrede, angst og magtesløshed. Barnets forældre har ikke fået den viden fra deres egen forældre, at der er frit valg af muligheder for at løse problemerne.\nMange kender nok dette velkendte ord sætning, at problemerne nok skal løses af sig selv og så snakker man ikke mere om det – glem det.\nDet stakkels barn går rundt med frustrationer, og byrden bliver kun tungere for hver gang, der bliver lukket af for et andet problem.\nDerfor kan jeg også se den mulighed, at der skal dannes en uddannelse, hvor forældrene bliver fordret med informationer.\nEn anden snak fra omverden der siger, at enhver voksne har et ansvar for at udvikle sig, er rigtig nok, men den grønlandske mentalitet har brug for at blive styrket og udviklet med informationer.\nUllumikkornit sakkortunerusumik piumasaqaateqarluni persorsaasariaqarneq ornipparput. Apequttaaginnarporli naalakkersuisut qaqugu tamanna inatsisiliarissaneraat.\nUllumikkut tamanna pisariaqalereernikuugaluarpoq imigassamik ikiaroornartumillu nunatsinni atornerluinersuup kingunerisaanik meeqqat imminnut perorsartut maanna illoqarfinni tamani takussaalernikuummata. Ullumikkut tusartualikkavut takujualikkavullu eqqarsaatigalugit sakkortuumik naalagarsiortitsillunilu perorsaaviusinnaasut amigaatigaavut. Meerarpassuaqarpoq ullumikkut ukiukippallaarnertik pissutigalugu pineqaatissinneqarsinnaanngitsut naak pinerluutigisimasaasa sakkortussusaat eqqarsaatigalugu pineqaatissiisarfinnut inissinneqarnissaannut naammakkaluartut.\nTaamaattumik sakkortuumik naalagarsiortitsilluni perorsaasinnaaneq nunatsinni periarfissanngortinneqarni qaqugu inatsisartunit pilersinneqarumaarnersoq apeqqutaaginnartussaavoq.\nTankernes kraft kan være magtfuld, hvis man besidder en viden. Den kan være årsagen til, at det kan gå godt eller skidt for en. Det kommer helt an på, hvad du vælger og hvordan du handler.\nJeg har bare så svært ved at se, at konsekvenserne af forældrenes misbrug af alkohol skal gavne samfundsproblemerne, ved at straffe børnene igen. Måske er det godt i nogen af ekstreme tilfælde, men der vil på den bekostning også koste langt værre problemer med sig. I tænker overhovedet ikke på børnenes fremtid. Er I sikre på, at de vigtige oplysninger og barnets følelser kan blive dækket andre steder?\nJeg er bange for og kan se for mig, at flere alkoholproblemer og selvmord vil ske i fremtiden, hvis I ikke går væk fra den usympatiske måde, at håndtere menneskelige relationer på.\nMon ikke det her handler om penge for politikerne, og manglende forståelse for den menneskelige plan?\nHvorfor skal man “angribe” børn der er i yderst vanskellig situation ved at låse dem inde i værelserne om natten. De er fuldstændig uforskyldt havnet i en alvorlig situation, og skal straffes? Man skal i stedet satte massivt ind for at forbedre deres omgivelser. Man kan måske starte med at låse forældre som svigter deres børn inde i hjemmene efter fyraften, uden adgang til spiritus og hash. Så vil forældrene være ædru hjemme og tage sig af deres afkom, i stedet for at “cykle” sanseløst beruset rundt i byen og “fester” døgnet rundt.\neller så skulle man give forældre bøder på kr. 1500,-\nfor hvergang de svigter deres børn – samtid give dem regningen/bøden for de skader deres børn forvolder –\nMan kan godt føle en magtesløshed, når forældrene ikke viser at de magter deres opgave som forældre og lader deres eskapader gå udover deres børn. Det er bare ikke ok.\nMen en negativ tankegang og bruge en straffe metode vil altid vende tilbage med et negativ resultat.\nAlkohol er en sygdom, og du kan ikke få en alkoholiker til at stoppe med at drikke, hvis ikke de erkender det selv.\nPrøv at forestille dig, at inde bagved alkoholikeren er der en miniature af en selv som er et barn, som er meget ulykkelig. Du skal bare forestille dig dengang du selv var barn. Som voksen har du ikke kontakt til den, fordi du ikke er bevidst om at den er der – det er dit indre jeg.\nDit indre barn har brug for kærlighed og omsorg, ligesom et fysisk barn. Hvis du ikke har fået dækket dit behov som barn, vil du også have svært ved at finde denne metode, at give dig selv kærlighed og omsorg, som voksen.\nI stedet forlanger vi, at andre mennesker skal dække vores behov for kærlighed og omsorg. Vi giver andre skylden for, at vi har det så elendigt – og vi føler os uelsket.\nHvordan kan du så forlange af et andet menneske, som ikke aner noget om at give sig selv kærlighed og omsorg, skal kunne elske dig?\nDet er det samme det sker for forældre og børnene i en alkoholisk hjem. De savner kærlighed og omsorg, men de aner ikke hvordan de kan få den, fordi de ikke aner hvor de skal hente det hen.\nNår omverden bruger straffemetoder og signalere had, er der ikke den store chance for, at en alkoholiker vil følge din opfordring til at stoppe med at drikke. Derfor er vi også med til, at forværre vores samfund, fordi vi ikke tager et ansvar for vores eget liv, og viser hvordan vi kan være gode ved hinanden.\nforældre uden alkohol/hash problemer kan i den grad også omsorgssvigte deres børn – så børnene i afmagt forvolder skader på enten dem selv eller andre –\nDet er klart, hvis de voksne ikke kan give børnene den vigtige information om hvad der er rigtig eller forkert.\nDet kan kun gå galt, når de ikke får den rette vejledning.\nDet er de voksne der fejler, uanset om de er alkoholiker eller ej.\nHer sidder man og surfer lige så stille på Nettet og så finder man en artikel der siger at “Der må anvendes magt mod børn”. Hvad fanden er det for noget?! Er det bare mig eller er der et eller andet galt med den titel? At anvende magt over børn er ligesom at hælde benzin på et bål man vil slukke. Børn får at lære om samfundets normer fra observation af voksne folks adfærd i dagligdagen samt ekstraordinære situationer såsom drukfester, stress og andre vilkår der påvirker adfærden hos mennesket. Det er korrekt at en stor del af ansvaret ligger hos forældre, men det betyder at vi bare kan pege fingeren på dem og sige at det er deres skyld. Alle og enhver der kan falde i kategorien ”Voksne” har et ansvar overfor hvordan de opfører sig når der er børn i nærheden. Størrelsen af ansvaret afhænger af relationen med barnet men det er dog sagen irrelevant i tidspunktet. Der er masser af folk som mener at rusmidlernes greb omkring vores lille samfund er for stort, men når det kommer ned til stykket, hvor mange gør egentlig noget ved det? Det er sgu nemt nok at rakke ned på folk, så længe man ikke bruger andre dele af kroppen end munden. Til dagligt ser vi folk med problemer, børn og unge der skriger om hjælp og opmærksomhed via aggressive handlinger som ungdomskriminalitet, misbrug af rusmidler eller/og almindelige håndkøbsting(gas, lim, parfume og lign.), vold mod andre børn eller andres private ejendom og i ekstreme tilfælde; selvmord. Det er utroligt hvad folk finder på for at slippe for at gøre arbejdet selv. Det er måske en god idé at uddele bøder til forældre der svigter deres børn, men hvad nu hvis de ikke har råd til at betale bøden fordi de lever på socialhjælp? Hvad så? Skal vi dømme folk til at sulte fordi de må betale en bøde med deres socialhjælp? Undskyld mit sprog men fuck det! Vi må også tænke på at disse folk har selv problemer som de kæmper med hver eneste dag. Hvorfor belaste dem mere? Så vi kan slippe for at hjælpe vores medmennesker? Jeg vil med glæde gøre noget fysisk for at hjælpe disse børn. En march, en kampagne, en tv-indsamling til børnepsykiatere og lign, alt undtagen bare at sige det videre til en eller anden politiker som tager laaang tid om at udarbejde en løsning fordi han/hun har travlt med at drøfte sladder fra oppositionen. Der må gøres noget nu. Ikke i morgen, ikke næste måned, ad helvedes ikke næste år. Nu! Alt andet end at ”anvende magt over børn”.\nHvor er jeg bare enig med dig og jeg kan til enhver tid være med til at støtte en indsats for at hjælpe vores børn i Grønland til et bedre liv.


Hotel Ophathe Game Reserve | De 10 bedste hoteller i Ophathe Game Reserve | Hotels.com\nHoteller i Ophathe Game Reserve\nSøg efter hoteller i Ophathe Game Reserve\nSe hoteller i Ophathe Game Reserve på et kort\nUdforsk Ophathe Game Reserve\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Ophathe Game Reserve.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Ophathe Game Reserve, Sydafrika, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Ophathe Game Reserve uMuzi Ondini, som er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Ophathe Game Reserve kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Ophathe Game Reserve på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 1 hoteller i Ophathe Game Reserve. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Ophathe Game Reserve\n- Seværdigheder i Ophathe Game Reserve\n- 2 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Ophathe Game Reserve\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Ophathe Game Reserve.


Tæt på Barnet: Økonomi står i vejen for den rigtige indsats - Dansk Socialrådgiverforening\nDansk Socialrådgiverforening / Artikler / Generelt / Tæt på Barnet: Økonomi står i vejen for den rigtige indsats\nTæt på Barnet: Økonomi står i vejen for den rigtige indsats\nTre ud af fire socialrådgivere på børnehandicap- og børneområdet oplever, at økonomien indimellem eller ofte står i vejen for, at de kan iværksætte den fagligt korrekte foranstaltning eller anbringelse. Det viser en rundspørge blandt mere end 500 myndighedssocialrådgivere, som Dansk Socialrådgiverforening har foretaget.\nEn af de ting, som kommunernes pressede økonomi spænder ben for, er en hurtig indsats. Her står de formelle krav til børnefaglige undersøgelser og handleplaner ifølge socialrådgiverne i undersøgelsen også i vejen. Derfor foreslår Dansk Socialrådgiverforening en hurtig screening af alle sager som en del af den kommende Barnets Lov (se artikel side 16). Men undersøgelsen viser med al ønskelig tydelighed, at en ny lovgivning ikke kan stå alene – der skal også følge penge med, mener Ditte Brøndum, næstformand for Dansk Socialrådgiverforening.\n– Det bør altid være socialrådgiverens faglige vurdering, og ikke kommunens økonomi, der afgør, hvilken hjælp udsatte børn og unge kan få. Sådan er det desværre ikke i dag, og det bliver regeringen nødt til at rette op på, hvis de vil sikre en tidlig og hurtig indsats til de udsatte børn og unge, siger hun.\nOplever du, at økonomiske hensyn står i vejen for at iværksætte den fagligt korrekte foranstaltning eller anbringes?\nHvordan har du mere konkret oplevet, at økonomien står i vejen?\nLæs “Rundspørge på børneområdet” på socialraadgiverne.dk/publikationer


Hvilket udbytte får du ud af mine behandlinger?\nHvilket udbytte får man af en behandling hos netop klinik Velvære med Hjertet?\nHvordan definerer man overhovedet ordet udbytte?\nHvad får man overhovedet ud af en behandling hos Betty Koudal, indehaver af klinik Velvære med Hjertet? – Er det bare ren reklame, eller får man udbytte af at benytte netop klinik Velvære med Hjertet, og i så fald, hvilket?\nHos Betty Koudal anses det først og fremmest for vigtigt, at den enkelte person får så stort et udbytte af en behandling som overhovedet muligt! – Og hvad vil det så sige? – Ja, det vil sige, at når en person kommer i behandling hos Betty Koudal, gøres der meget for at sikre, at det er en meget individuel behandling af hvert enkelt menneske med henblik på, at hvert enkelt menneske får så stort et udbytte af behandlingen som muligt. Der følges ikke efter en bestemt plan; man kommer ikke ind i en skabelon, og så “kører” behandlingen efter denne og så er der på forhånd afsat et vist antal gange! – Hvert enkelt menneske ses som den individuelle personlighed, han eller hun er, og med de problemer, de har mødt i livet. – Dernæst tages der fat på at løse problemerne så godt som overhovedet muligt til så stor en tilfredshed som muligt og med så stort et udbytte af behandlingen, som hvert enkelt menneske har behov for.\nHvordan behandles der, og hvad får du ud af det – hvilket udbytte?\nJa, i behandlingen indgår der, blandt andet, kinesiologiske teknikker, samtale, visualisering, men der er ikke på forhånd fastlagt, hvordan hver enkelt behandling skal forløbe. – Ved den første behandling snakkes med den enkelte om, hvilket udbytte, han eller hun forventer at få ud af behandlingen, og der drøftes de problemer, som den enkelte er kommet med. – Ofte er det mentale problemer, men det er ikke altid, de lige ligger helt oppe ved “overfladen”, da disse ikke altid er erkendt af den enkelte! – Ofte er mange mennesker slet ikke klar over, at de smerter, de går og døjer med, egentlig er et udtryk for, at der er et eller andet, deres krop ønsker de skulle få set på!\nEr det både børn, unge og voksne, der kan få udbytte af behandlingen?\nDer er som sådan ingen nedre grænse for, hvem man kan behandle og slet ingen øvre grænse! Det KAN være svært at behandle børn under 4-5 år, med mindre det er allergi, det drejer sig om, og her kan det også have sine begrænsninger, da behandlingen foregår i et samarbejde mellem den, der skal i behandling og behandleren! – Men fra 5 år er der, som regel, ingen problemer, og alle får udbytte afbehandlingen! – Mange af dem, der kommer i klinikken, er fra 8-10 år og så opad. – Mange teenagere har en del problemer med både dem selv og deres omgivelser. – Her er det dejligt for dem at komme hos klinik Velvære med Hjertet, da de her føler sig “hørt”! – Men der er, som sagt, ingen aldersbegræsning opad!


Se min bolig: Fotograf Josephine Svane | costume.dk\nLæs med, når den talentfulde fotograf inviterer dig indenfor i sit hjem, og viser dig sine yndlingshjørner fra lejligheden på Nørrebro\nAf Sorine Theen Norreslet — 6. december 2014\n25-årige Josephine Svane bor sammen med sin kæreste i en toværelses lejlighed på Nørrebro, som parret købte sammen sidste år.\nTil dagligt arbejder Josephine som fotograf, og hendes kunstneriske kreativitet skinner da også igennem i indretningen af hjemmet.\nHer dominerer hjemmelavede kreationer og skæve antikviteter, for som Josephine selv siger det: “Jeg har ikke som sådan én konkret boligstil, som jeg går efter. Min mor har altid været rigtig god til at gøre mit barndomsshjem hyggeligt og personligt, så det har jeg taget med videre”.\nJosephines hjem er netop personligt med stort P, og når den unge fotograf finder noget til sin bolig, hun kan lide, så køber hun det og bekymrer sig først om, hvordan det passer ind i lejligheden, senere.\nSe med her og bliv inspireret til indretningen af dit hjem, når Josephine Svane viser dig sine tre favorithjørner fra hende og kærestens toværelses på Nørrebro.\n“Da vi flyttede ind, stod de fleste vægge helt rå, og vi besluttede os hurtigt for at lade dem være på den måde, da de skaber en form for roligt kaos, som jeg godt kan lide. De fleste ting, vi ejer, har vi enten selv lavet, fundet eller købt på Lauritz.com. For eksempel vores kærnelædersofa - den var lidt af et kup."\nSkibslak og snedkerarbejde\n“Vores lille spisestue består af et sort plankebord, som en snedker har bikset sammen. Jeg har lige købt noget skibslak, som jeg vil prøve at glasere det med i løbet af næste uge. Lampen har jeg købt i en antikvitetsbutik på Nørrebrogade."\n“Her er et hjørne, jeg er særligt glad for. Kommoden har været min farmors, og jeg har brugt den hele min barndom til tøj. Den fik et comeback for et par år siden, da jeg gav den en omgang maling og et nyt look."


Lo Sono Mia | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Lo Sono Mia\nHandling: Denne biografiske film dramatiserer sangeren Mia Martinis liv og hendes musikalske sejre på trods af sammenstød med familie, elskere og musikbranchen.\nLo Sono Mia havde premiere på Netflix Danmark den 1. april, 2021 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster.\nSe Lo Sono Mia på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Lo Sono Mia ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Lo Sono Mia stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Lo Sono Mia, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Lo Sono Mia er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.


Voldsom brand i hybridbil - 40 brandfolk tog specialudstyr i brug\nForside 112 Voldsom brand i hybridbil – 40 brandfolk tog specialudstyr i brug\nVoldsom brand i hybridbil – 40 brandfolk tog specialudstyr i brug\nNatten til tirsdag udbrød der brand i en p-kælder ved Bryggertorvet i Gentofte, her måtte der tages særlige midler i brug for at slukke en flammeomspændt elbil.\nDet oplyser Hovedstadens Beredskab på Twitter.\n– Der er tale om en brand i en hybridbil, hvor det er batteripakken, der har været skyld i brandforløbet, siger vagthavende operationschef Kristian Levy til BT.dk.\nDerfor var hele 40 brandfolk kaldt ud til stedet for at hjælpe med slukningsarbejdet. Brande i el-og hybridbiler er nemlig svære at slukke.\nUdover mandskabet måtte man derfor også indsætte en robot, som trak hybridbilen ud af kælderen, det skriver TV2.dk.\nVagtchefen kalder det dog atypisk, at man vælger at flytte en bil der brænder.\n@BeredskabOest har i nat håndteret brand i en bil i en p-kælder i Hellerup. Bilen viste sig efterfølgende at være en hybridbil og blev derfor bugseret ud LUF60 fra @HBeredskab og placeret i særlig brandslukningscontainer. Ialt 40 brandfolk og en del køretøjer var indsat #berosdk pic.twitter.com/4dvYa2wGgO\n— Beredskab Øst (@BeredskabOest) September 7, 2021\nHovedstadens Beredskab kunne desuden fortælle, at branden spredte sig til et nærliggende butikslokale, men at branden nu er slukket. Og selvom branden beskrives som ‘alvorlig’, fandt brandvæsnet det ikke nødvendigt at evakuere fra området.\nIngen personer er kommet til skade, og der for nu ikke mistanke om, at branden skulle være påsat.


Gujarat Lions live resultater, program og resultat - Cricket - SofaScore.com\nGujarat Lions live resultater, program og resultat - Cricket\nDer er ingen begivenhed for team Gujarat Lions\nOm Gujarat Lions\nGujarat Lions live resultater (og gratis video streaming på nettet*), program and resultater fra alle cricket turneringer som Gujarat Lions spillede. Vi venter stadig på Gujarat Lions modstander til næste kamp. Det bliver vist her lige så snart det officielle program er tilgængeligt.\nNår kampen starter, vil du kunne følge Gujarat Lions live resultater, og live opdateret stillinger. Gujarat Lions sidste kamp var imod Sunrisers Hyderabad i Indian Premier League, Regular Season, kampen endte med resultatet 154 - 158 (Sunrisers Hyderabad Vandt kampen). Gujarat Lions program fanen viser de sidste 100 cricket kampe med statistikker og vundet/tabt ikoner. Der er også alle Gujarat Lions planlagte kampe som de skal spille i fremtiden.\nGujarat Lions præstation & form graf er Sofascore Live resultater Cricket unik algoritme som vi genererer ud fra de sidste 10 kampe, statistikker, detaljerede analyser og vores egen viden. Grafen hjælpen dig måske til at oddse på Gujarat Lions kampe, men vær opmærksom på, at Sofascore ikke tager ansvar for økonomiske eller andre tab, direkte eller indirekte, som et resultat af en handling ud fra hjemmesidens indhold.\nI kampdetaljerne tilbyder vi link til at se Gujarat Lions live stream, sponsoreret af bet365. Vær venligt opmærksom på at de intellektuelle rettigheder til at streame begivenheder normalt er ejet på landniveau og derfor afhænger af din placering, så der er muligvis visse begivenheder, du ikke kan se, grundet restriktioner.\nSofaScore cricket live resultater er tilgængelig som iPhone og iPad app, Android app i Google Play og Windows mobil app. Du kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle Gujarat Lions kampe live på din telefon!


Kunne i finde på? Eller har gjort? side 3\nHmm jeg kunne ikke selv gøre det, som jeg har skrevet længere oppe. Men synes du ikke der er forskel på, hvorfor man ikke har job? I mange tilfælde kan det jo f.eks. være en fordel at få børn under uddannelse, hvor tiden er mere fleksible - altså forudsat man er moden og i stabilt parforhold.\nJeg regner slet ikke studerende som arbejdsløse\nmen udover det ser jeg ingen forskel i hvorfor man er arbejdsløs\nJeg står faktisk i samme situation nu og har stillet mig selv samme spørgsmål.\nJeg har altid sagt at jeg selvfølgelig ville være i arbejde. Jeg kunne heller ikke drømme om at blive ansat og så blive gravid med det samme, simpelthen fordi jeg synes det giver et dårligt signal. Jeg ville føle jeg snød min nye arbejdsgiver.\nNu tænker jeg anderledes. Vores nr. 1 er en smutter fra en gangs uforsigtighed. Jeg havde arbejde på det tidspunkt. Da så min barsel sluttede og jeg startede nyt arbejde, var vi faktisk klar til nr. 2. Jeg følte dog ikke jeg kunne tillade mig det. Derfor ville jeg vente i hvert fald et år og komme ordentlig på plads på job osv.\nDa jeg havde været ansat et år, sker der en hel masse ting i den virksomhed jeg var, som gør at jeg pludselig stod uden arbejde.\nSkal jeg så vente til det næste job? Det vil mit planlægningsgen jo helst, men i og med jeg er en erfaring rigere ifm. det job jeg er stoppet hos, er vi blevet enige om ikke at tage højde for det. Vi er i midten af 30'erne og har nu forsøgt nogle måneder. Nummer 2 er åbenbart ikke så nem at lave som vores første. Så vi herhjemme har i hvert fald skiftet holdning efter vi opdagede at vi kan planlægge nok så meget efter det rette tidspunkt med job osv., men man er aldrig sikker.\nDet med at man aldrig ved hvor længe det tager at lave baby er også det der bekymre mig!\nVi bliver jo ikke ligefrem yngre!\nVi har to dejlige børn på 7 og 5,6 år og hvis vi ventet meget længere ender der med at være mange år imellem dem og baby og det synes jeg også vil være træls\nDet er ikke vores første barn.. Vi har to dejlige børn på 7 og 5,6 år og hvis vi ventet meget længere ender der med at være mange år imellem dem og baby og det synes jeg også vil være træls\nAt læse din besked gjorde mig en smule mere rolig og tættere på at beslutte mig..\nFrygten er også lidt at når vi så endelig går i gang at det vil tage lang tid for os at få de gyldne to streger! Det er nok bare meget frygten for hvad andre vil sige der holder mig meget tilbage!\nFor mit vedkommende er det ikke nemt at få job da der er en del skånehensyn der skal tages højde for og det skræmmer arbejdspladserne..\nJeg så også aller helst at jeg havde job, men føler bare heller ikke jeg kan blive ved med at vente da chancerne for at blive gravid bliver mindre og der kommer mange år mellem baby og mine to andre børn..\nmen tak for din mening\nFik i nogen dumme kommentare fra omverdnen? Og hvordan var din samvittighed da i valgte at blive gravid anden gang?\nTillykke med dit lille mirakel!\nJeg synes virkelig det er svært om man skal følge sit hjerte eller fornuften!!\nHåber det snart lykkedes jer at blive gravid!\nJeg så også allerhelst at jeg havde job først men synes også bare det skræmmer mig at vente for meget når jeg høre om hvor længe mange kæmper for at blive gravide!\nForstår godt at i valgte som i gjorde!\nHvad sagde din omverden? Og var det nemt at få job bagefter med så mange år hjemme?


Hvordan kan vi vælge IKKE at lave en tidlig indsats? - Viden til praksis\nHome/Hvordan kan vi vælge IKKE at lave en tidlig indsats?\nJeg har lige siddet og kigget en rapport med nøgletal for udsatte børn igennem. Og der er simpelthen en ting der undrer mig. Udgifterne til udsatte børn har været meget stabile fra 2011-2014. Det der undrer mig er, at udviklingen i fordelingen af forebyggende foranstaltninger for 0-6 årige er faldende og tilsvarende er det stigende for de 13-17 årige.\nDet er formodentlig ikke raketvidenskab, at en tidlig indsats har større indvirkning på barnets udviklingsmuligheder, end at vi først sætter ind når problemerne har vokset sig for store. Så hvorfor sætter vi ikke bare ind så tidligt som muligt? Det tror jeg der er flere årsager til.\nDer mangler personale med de rette kompetencer til at spotte børnene så tidlig som muligt. Ofte opdages for eksempel autisme og ADHD først i skolealderen. Men de udviser mange tegn på mistrivsel tidligt – hvis man ved hvad man skal kigge efter. Dårligt søvnmønster, har det svært i sociale sammenhænge, svært ved at følge spilleregler, svært ved at overskue mange børn, manglende øjenkontakt etc. Det kræver erfaring i arbejdet med disse børn, for at spotte dem tidligt. Og handle på det. Det kræver, at socialpædagoger med denne erfaring i højere grad rekrutteres ind på dagområdet.\nJeg synes der mangler en anerkendelse af, hvilken forskel en vuggestue eller børnehave kan gøre med de rette forudsætninger. Kommunernes fokus på for eksempel uddannelse og kriminalitetsforebyggelse fjerner fokus fra kerneopgaven. Nemlig at sætte ind så tidligt som muligt. Både i forhold til barnet, men også at give familien nogle redskaber til at støtte barnet.\nHvad virker? Og hvad koster det? En mere gennemgribende satsning på tidlig indsats koster. Både i uddannelse af personale og en opnormering af eksisterende personale. Og det koster at implementere modeller, der understøtter den tidlige indsats. Børn med særlige behov, har brug for voksne med særlige kompetencer. Og der er brug for tid til barnet, så barnet ikke samtidig skal forholde sig til 20 venner.\nAarhus kommune har startet et projekt der hedder Tryg start i livet, hvor man allerede inden institutionsstart har kontakt til familien og arbejder målrettet med at støtte familien og barnet. Pædagogerne får supervision på opgaverne og dokumenterer indsatsen. Dette projekt løber indtil slut 2017 og jeg er spændt på at se resultatet af det. Forhåbentlig kommer der en masse læring ud af det og ikke mindst at børnene og familien kommer i trivsel.\nJeg gad godt se den regering, der tør lave en 18 års plan, hvor vi tager udgangspunkt i tidlig indsats og så først ser på de økonomiske tal om 18 år igen. For som den amerikanske nobelsprismodtager James J. Heckman har vist, så er det en langt bedre forrentning for samfundet at investere i de helt små børns udvikling, end at vente til de kommer i skole.\nSå både økonomisk og menneskeligt giver det mening. Kom så i gang.


The Ultimate Linux Command Line Guide - Fuld Bash-vejledning\nVelkommen til vores ultimative guide til Linux Command Line. Denne vejledning viser dig nogle af de vigtigste Linux-kommandolinjeteknologier og introducerer dig til Bash-scriptingsproget.\nHvad er Bash?\nBash (forkortelse for Bourne Again SHell) er en Unix-skal og en kommandosprogstolk. En skal er simpelthen en makroprocessor, der udfører kommandoer. Det er den mest anvendte shell, der er pakket som standard til de fleste Linux-distributioner, og en efterfølger til Korn-shell (ksh) og C-shell (csh).\nMange ting, der kan udføres Linux-operativsystem, kan gøres via kommandolinjen. Nogle eksempler er ...\nRedigering af filer\nJustering af lydstyrken på operativsystemet\nHenter websider fra internettet\nAutomatisering af arbejde, du udfører hver dag\nDu kan læse mere om bash her via GNU-dokumentationen og via tldp-guiden.\nBrug af bash på kommandolinjen (Linux, OS X)\nDu kan begynde at bruge bash på de fleste Linux- og OS X-operativsystemer ved at åbne en terminal. Lad os overveje et simpelt hej verdenseksempel. Åbn din terminal, og skriv følgende linje (alt efter $ -tegnet):\nSom du kan se, brugte vi ekkokommandoen til at udskrive strengen "Hej verden!" til terminalen.\nSkrivning af et bash-script\nDu kan også placere alle dine bash-kommandoer i en .sh-fil og køre dem fra kommandolinjen. Sig, at du havde et bash-script med følgende indhold:\nDet er værd at bemærke, at første linje i scriptet starter med #!. Det er et specielt direktiv, som Unix behandler forskelligt.\nHvorfor brugte vi #! / Bin / bash i begyndelsen af scriptfilen?\nDet er fordi det er en konvention at lade den interaktive shell vide, hvilken slags tolk der skal køres for det følgende program. Den første linje fortæller Unix, at filen skal udføres af / bin / bash. Dette er Bourne-skalens standardplacering på næsten ethvert Unix-system. Tilføjelse af #! / Bin / bash som den første linje i dit script fortæller operativsystemet at påkalde den angivne shell for at udføre de kommandoer, der følger i scriptet. #!kaldes ofte “hash-bang”, “she-bang” eller “sha-bang”. Selvom det kun udføres, hvis du kører dit script som en eksekverbar. For eksempel, når du skriver ./scriptname.extension, vil det se på den øverste linje for at finde ud af tolken, mens kørsel af scriptet som bash scriptname.sh, første linje ignoreres.\nDerefter kunne du køre scriptet sådan: For at gøre filen eksekverbar skal du kalde denne kommando under sudo chmod + x "filnavn".\nScriptet har kun to linjer. Den første indikerer, hvilken tolk der skal bruges til at køre filen (i dette tilfælde bash). Den anden linje er den kommando, vi vil bruge, ekko, efterfulgt af det, vi vil udskrive, som er "Hello World".\nNogle gange udføres scriptet ikke, og ovenstående kommando returnerer en fejl. Det skyldes de tilladelser, der er angivet på filen. For at undgå denne anvendelse:\nOg udfør derefter scriptet.\nLinux-kommandolinje: Bash Cat\nCat er en af de mest anvendte kommandoer i Unix-operativsystemer.\nCat bruges til at læse en fil sekventielt og udskrive den til standardoutput. Navnet er afledt af dens funktion con kat Enate filer.\nMest anvendte muligheder:\n-b, numeriske ikke-tomme outputlinjer\n-n, nummer alle outputlinjer\n-s, klem flere tilstødende tomme linjer\n-v, viser tegn, der ikke er udskrevet, undtagen faner og slutningen af linjetegn\nUdskriv i terminalen indholdet af file.txt:\nSammenkæd indholdet af de to filer, og vis resultatet i terminalen:\nLinux Command Line: Bash cd\nSkift f.ekscd projects. Bibliotek til den angivne sti.\nDer er et par virkelig nyttige argumenter, der kan hjælpe dette:\n. henviser til den aktuelle telefonbog, f.eks ./projects\n..kan bruges til at flytte en mappe op, bruge cd ..og kan kombineres for at flytte flere niveauer op../../my_folder\n/er roden af dit system for at nå centrale mapper, såsom system, usersosv\n~er hjemmekataloget, normalt stien /users/username. Gå tilbage til mapper, der henvises til i forhold til denne sti, ved at inkludere den for eksempel i starten af din sti ~/projects.\nLinux Command Line: Bash-hoved\nHead bruges til at udskrive de første ti linjer (som standard) eller ethvert andet beløb, der er angivet i en fil eller filer. Cat bruges til at læse en fil sekventielt og udskrive den til standardoutput.\ndvs. udskriver hele indholdet af hele filen. - det er ikke altid nødvendigt, måske vil du bare kontrollere indholdet af en fil for at se, om den er den rigtige, eller kontrollere, at den faktisk ikke er tom. Hovedkommandoen giver dig mulighed for at se de første N-linjer i en fil.\nMan, en forkortelse af mennesket ual, er et bash kommando bruges til at vise on-line referencemanualer af den givne kommando.\nMan viser den reletive mand siden (kort for mennesket ual side ) af den givne kommando.\n-f, udskrive en kort beskrivelse af den givne kommando\n-a, viser efter hinanden alle de tilgængelige introduktionsmanualsider indeholdt i manualen\nVis mandsiden til ls:\nFlytter filer og mapper.\nDet første argument er den fil, du vil flytte, og det andet er placeringen, du skal flytte den til.\nAlmindeligt anvendte muligheder:\n-f for at tvinge til at flytte dem og overskrive filer uden at tjekke med brugeren.\n-i for at bede om bekræftelse inden overskrivning af filer.\nDet er alt. Gå ud og brug Linux.


Håndbog i Sygepleje: Onkologi | Sund & Hed\nForside Boganmeldelser Håndbog i Sygepleje: Onkologi\nDet første, man bør bemærke sig ved Håndbog i Sygepleje: Onkologi, er, at den med sine 135 sider og cover på kun ca. 10×15 cm passer ned i en bukselomme, og derfor praktisk at have med rundt på gangen i modsætning til så mange andre håndbøger. Det betyder ikke, at indholdet er mangelfuldt, blot at det er strømlinet og nemt at gå til. Som medicinstuderende på 1. semester, læste jeg bogen ud fra en generel interesse i emnet, og på trods af dette fandt jeg, at teksten var let at forstå og meget overskuelig. Den lægger ud med et generelt overblik over, hvad kræft er, og hvilke barrierer der naturligt findes til at blokere sygdommens opståen, og går over i, hvordan man som behandler eller plejer kan inddele de forskellige stadier af kræftsygdomme, og hvordan de diagnosticeres. Det er kort, præcist og ikke mindst nemt at slå op i.\nHerefter følger sygeplejedelen, som er inddelt på forskellig vis efter den ambulante patient, patienter der indlægges etc. Ved første øjekast virker rækkefølgen måske lidt mere arbitrær end logisk, men når man først har lært kapitlerne at kende, fordufter problemet, hvilket er hjulpet godt på vej af en sidebar på hver anden side, som gør det umuligt at miste overblikket, samt gode infobokse.\nDet løfter bogen, at man har valgt at inkludere nogle sider om kommunikation med ikke kun patienten, men også pårørende. Afsnittet er mere en reminder end en guide, men det tror jeg, alle har brug for ind imellem.\nJeg anbefaler bogen til nyuddannede, men er forbeholden for at anbefale den til rutinerede fagpersoner, som har brug for mere dybde.\n1 udgave – 135 sider


Få hjælp når din bil skal repareres | K-power\nFor næsten alle danskere er bilen et meget vigtigt element, når hverdagen skal hænge ordentligt sammen. Bilen bliver nemlig brugt rigtigt ofte og til mange af dagligdagens gøremål, som kan komme til at virke helt uoverskuelige, hvis ikke bilen havde været der. Det betyder dog også, at når bilen en dag skal til reparation, kan det være meget svært at finde tid til at få køretøjet afleveret på et værksted. Det kan få rigtigt mange til at udskyde reparationer på bilen, hvis skaden ikke er værre, end at bilen stadigvæk kan køre. Men det er ikke godt for bilen at køre videre, hvis den har brug for at komme til reparation, og derfor er det vigtigt at få den forbi værkstedet.\nHvis du også er afhængig af en bil i hverdagen og derfor ikke får kørt den på værkstedet i tide, så bør du se på mulighederne ved en Codan kaskoforsikring inklusiv Bilhenter. Med Bilhenter kan du få hentet din bil hos din bopæl og få kørt den på værksted, samtidigt med at du får stillet en lånebil til rådighed i mellemtiden. Hvis dette lyder interessant for dig, så kan du se mere her.\nDet bliver nemt og enkelt at få din bil på værksted\nNår du har Bilhenter, bliver det altså overraskende nemt at få din bil på værkstedet helt uden, at det forstyrrer din hverdag. Således kan du gøre både dig selv og din bil en tjeneste, hvis den en dag får en kaskoskade, men den stadig kan køre lovligt videre. Det fungerer nemlig sådan, at din bil bliver hentet og kørt til værkstedet kvit og frit, samtidigt med at du modtager en lånebil i den tid, hvor din egen bil er til reparation. Når din bil er repareret, bliver den så leveret på din adresse igen, hvorefter du problemfrit kan fortsætte med din hverdag.\nFå også hjælp hvis bilen bryder sammen\nVed at tilkøbe Vejhjælp til bilforsikringen kan du også få din bil hentet, hvis den pludselig bryder sammen, når du er ude og køre i den. Dermed kan du hurtigt blive hjulpet videre, når bilen ikke vil køre længere. Det kan måske være, at du kan få bilen repareret lige på stedet, og hvis ikke bliver din bil bjerget og kørt til et valgfrit værksted, hvorefter du får dækket din videre transport.\nPrevious Post Frikort til unge\nNext Post Drømmen om livet på landet


Sekretariatschef til Business Region Aarhus - Hedensted Kommune\nVi er 12 østjyske kommuner i Business Region Aarhus, der alle ser den synergi, det skaber, når vi arbejder sammen på tværs af administrative grænser. Vi får ganske enkelt mere energi og mere kritisk masse til at understøtte erhvervsudviklingen. Business Region Aarhus skaber bæredygtig vækst til gavn for hele Danmark.\nSom sekretariatschef skal du faciltiere og lede samarbejdet imellem de 12 kommuner. Det betyder, at du skal være god til at skabe udviklende dialoger med forståelse for de vilkår, der gør sig gældende hos de enkelte medlemskommuner. Du skal have visioner og samtidig være bevidst om, at du arbejder for et fællesskab.\nIndrejseVideo-referater fra byrådsmøderLars Poulsen (V)


JMM sætter ny salgsrekord med 130 tons bore-kæmpe | Maskinteknik\n15. apr. | Indrykket af Johs. Møllers Maskiner A/S\nKæmpestor Liebherr-maskine til Hercules Fundering kan bore huller med diameter på tre meter\n”Den er indkøbt til at bore fundamentspæle til bygningerne, der opføres på den nye, kunstige ø, Kronløbsøen, som bygges i Nordhavnen i København. Hele projektet ventes afsluttet ved udgangen af 2023”, siger Jan Eggert.\nLiebherr-maskinen udnytter i virkeligheden ikke hele sin borekapacitet, når den stikker boret i undergrunden i Nordhavnen. Boringen til de store fundamenter er ”kun” i 1,6 meters diameter. Der bores ned i en dybde af 10 til 12 meter i kalken under den kunstige ø, hvor der i alt skal opføres omkring 63.000 kvadratmeter med 233 nye boliger og erhverv. Alt sammen oven på et parkeringshus, som får plads til 1000 biler. Parkeringsdelen bliver i øvrigt under vand.\n130 tons med 523 hk Liebherr-dieselmotor i maskinrummet. I øvrigt en af de mest økonomiske motorer i sin klasse.\nFire centrale Hercules Fundering-folk ved den nye borekæmpe på fabriksbesøg hos Liebherr i Nenzing i Østrig. Fra venstre er det projektleder Frederik Abildtrup, produktionsleder Andreas Christopher Oll, maskinchef Keld Petersen og manden i førersædet, maskinfører Wolfgang Kamm.\nNår man ser det hele sådan lidt fra oven. Liebherr LB 36 XL-410 boremaskinen rager godt op og borer dybt ned. På Kronløbsøen rækker det med 10-12 ned i kalken under øen.\nEn stolt maskinfører Wolfgang Kamm foran den 12 tons tunge boremotor BAT 410, som yder imponerende 410 kNm til boreværktøjet.\nMobil højtryksrenseranlæg fra KSM Maskinservice ApS\nSITECH ny webshop går i luften\nNy mand i Kastbjerg!\nKomatsu-ekspert skal sælge Komatsu på Sjælland\nTilt & Rotate #2\nNu kan vi byde ind på større opgaver\nAnlæg Femern A/S starter i december på arbejdet med at etablere en ny badestrand ved Lalandia i Rødbyhavn.\nErhverv Mange varebiler kører rundt uden ansvarsforsikring\nTeknik/Maskiner Et par nye dytter til Pankas\nTeknik/Maskiner Komatsu WA475-10 gummihjulslæsser bruger cirka 20 procent mindre diesel end forgængeren - og den flytter mere.\nTeknik/Maskiner Egholm introducerer maskinudlejning\nAnlæg Kommunerne får kortlagt behovet for kystbeskyttelse\nTeknik/Maskiner På skuldrene af kæmper vil nyfødt hurtigt vokse sig stor\nAndet Faskiner til kamp mod oversvømmelser\nAnlæg Hercules Fundering gentager utraditionel funderingsmetode i Postbyen\nAndet Sandfygning truer Rubjerg Knude Fyr\nAndet Timer for 50 millioner bogført på fiktive anlægsprojekter i Københavns Kommune\nAnlæg NCC etablerer ny asfaltfabrik\nErhverv Bach Gruppens byggeskandale koster skatteyderne en halv million med pil op\nErhverv Ifølge de seneste tal er beskæftigelsen for udenlandske medarbejdere i Danmark tilbage på før-corona-niveau. Byggeriet trækker godt fra andre erhverv.\nTeknik/Maskiner Liebherrs ældste gummiged får den store tur\nAnlæg NCC når vigtig milepæl for regnvandsprojekt og ruinpark


Pool cover & Bunddækken fra Swim & Fun| Stort udvalg | ELVVS.DK\nDu er her: Forside / Hus & Fritid / Havepools & Pool tilbehør / Pool Covers & Bunddækken\nPool Cover Sommer 5\nPool Cover Vinter 4\nMest Solgte i Pool Covers & Bunddækken\nHos ELVVS kan du finde bunddækkener fra de anerkendte producenter Swim & Fun helt op til 9x4,7 meter. Din pool skal kunne holde til mange varme somre, masser af plask og dasedage. Med et bunddækken kan du forlænge levetiden på din pool ved at beskytte den med et kraftigt filmmateriale. På den måde vil den være i modstandsdygtig overfor små sten, rødder og andre skarpe genstande.\nEn af de ting, som du skal overveje, når du anskaffer dig en pool er at du skal vedligeholde den. Det er nemlig en ting, som mange glemmer og derfor vil levetiden på disse ikke være så lang. Vi anbefaler altid at du anskaffer dig et poolcover beregnet til den rette årstid. Der findes pool covers til flere forskellige formål. Et standard poolcover, vil forhindre at du får snavs i vandet, når din pool står ubenyttet. Et sommercover med termofunktion holder bade temperaturen oppe i badesæsonen samt forhindrer insekter i at falde i. Et vintercover og et all-season cover, vil forhindre solindfald i poolen og herved også kunne reducere alge udvikling. Derudover vil et vintercover også kunne holde grene, blade og sne ude af din pool, så den er klar til brug når tiden kommer.\nEn ting, som er meget vigtig at huske, når du har en pool er at den ikke må få frost imens, der er vand i. Som mange er bekendte med vil frost nemlig få vandet til at ekspandere og det kan derfor få fatale konsekvenser, hvis din pool får frost, uanset om den er nedgravet eller oppustelig.\nEr du i tvivl om, hvilken type pool, pool cover eller poolrobot du skal vælge til din have eller terrasse, så er du altid velkommen til at tage kontakt til vores kundeservice. Vi er et team med adskillige års erfaring i branchen og vi kan derfor vejlede dig til et køb, som matcher din efterspørgsel og kriterier.


Se alle billederne: Kronprinsen kom, så og pustede - sn.dk - Vordingborg\nArtiklen: Se alle billederne: Kronprinsen kom, så og pustede\nSe alle billederne: Kronprinsen kom, så og pustede\nVordingborg - 06. september 2021 kl. 15:09\n- Hold kæft, hvor er vi kongelige.\nBemærkningen faldt fra en af de gæster ved Geocenter Møns Klint, som mandag eftermiddag havde opsnuset, at der var kongerøgelse i farvandet i form af kronprins Frederik. Så ikke alene blev kronprinsen mødt af en mindre mur af pressefotografer og kamerafolk, også turisterne stod på række med deres smartphones klar til at knipse det kongelige besøg.\nAnledningen var den officielle indvielse af havvindmølleparken Kriegers Flak, der stod færdig tidligere i år og nu er klar til at levere strøm fra de i alt 72 og 188 meter høje vindmøller. Møllerne står 16 kilometer fra kysten, og da Klintholm Havn er udpeget som servicehavn, blev indvielsen gennemført på land og på afstand af vindmølleparken - nærmere bestemt på Geocenter Møns Klints terrasse, hvor også erhvervsminister Simon Kollerup dukkede op.\nDet er det svenske vindmøllefirma Vattenfall, der har bygget og driver Kriegers Flak, men det store trækplaster ved indvielsen var altså kronprinsen, der ankom ved 13-tiden og smuttede afsted igen lidt over en halv time senere. I den tid nåede han til gengæld at lytte til tre forskellige taler og - som det vigtigste - at indvie havvindmølleparken med bistand fra 4. og 5. klasse-elever fra Møn Skoles afdeling i Hjertebjerg.\nBørnene, der på forhånd havde fremstillet små vindmøller i pap, fik deres unge livs oplevelse i selskab med en veloplagt kronprins, der meget pædagogisk forklarede, at man skal holde vindmøllen som en blomst og puste på den, for der sker ikke noget, hvis man puster fra siden.\n- Så kommer I tilbage om 25 år, men der får I ikke lov til at puste. Så det er nu, der skal pustes, lød det fra kronprinsen til børnene med henvisning til, at Vattenfalls øverste direktør, Anna Borg, i sin tale havde tilbudt børnene, at de kan komme tilbage, når vindmøllerne skal udskiftes om 25 år.\nDerpå lagde både kronprins Frederik og børnene lunger til pusteriet, og da papvindmøllerne snurrede, kunne man på skærmen også se, møllevingerne på Kriegers Flak tage fat.


Politikere skrotter lokalt kulturcenter | TV2 Fyn\nPolitikere skrotter lokalt kulturcenter\nI Horne på Sydfyn er de skuffede. En lokal projektgruppe har i flere år arbejdet for et idræts- og kulturcenter, men nu har politikerne sagt nej til at støtte dem. Beboerne i Horne føler, at politikerne løber fra deres løfte.\n20. jun 2009, kl. 13:22\nOpdateret: 20. jun 2009, kl. 17:45\nHans Henrik Møller har sammen med resten af Horne haft store visioner. En lokal projektgruppe har siden 2005 arbejdet for at få udvidet det lokale idrætscenter.\n- Vi fik lavet en plan der hed Sportspark Fyn 2016, og det skulle være med aktiviteter og en ombygning af vores anlæg til et idræts- og kulturcenter, siger Hans Martin Møller, der har været projektleder for visionen.\nKommunens økonomi forringet\nI tirsdag skulle kommunalbetyrelsen i Faaborg-Midtfyn tage endelig stilling til om kommunen ville støtte projektet. Et flertal stemte flertallet nej.\n- Jeg har det rigtig skidt. Det er svært at finde ord for hvordan man har det efter sådan en afgørelse, siger Hans Henrik Møller.\nAfslaget kom på trods af at de samme politiker i 2006 havde givet Horne Idrætscenter en hensigtserklæring om at give et årligt driftstilskud på 450.000 kroner.\n- Kommunens økonomi har siden 2006 ændret sig væsentligt, og hvis vi skulle give et driftstilskud på 450.000 kroner ville det betyde, at vi skulle beskære resten af kommunens idrætsforeninger for et tilsvarende beløb, siger borgmester Bo Andersen(V).\nBorgerne i Horne havde også et andet forslag - nemlig at politikerne i stedet gav dem et engangsbeløb på 4,1 millioner kroner. Men det ønskede et flertal i kommunalbestyrelsen heller ikke.\n- Hvis vi skulle tage så stort et beløb ud, ville det gå ud over skoler og børnehaver, og det går ikke, siger Bo Andersen(V).\nMen i Horne føler de sig svigtet.\n- Der er lagt tusindsvis af frivillige timer i det her arbejde, og så får man sådan en dom , som man føler er dybt uretfærdig, lyder det fra Hans Martin Møller.\nBorgmesteren forstår godt skuffelsen og åbner muligheden for at kommunen vil se på projektet igen om 2-3 år.


Gisou med spidskål, bacon og oksekød – Ravfood\nGisou med spidskål, bacon og oksekød\n25. januar 2015 11. marts 2017\nDenne hverdagsgryde er ikke raketvidenskab – og den er garanteret kendt i mange danske hjem. Jeg har tidligere lavet den med hvidkål (gisou), men fordi jeg lige for tiden spiser striks LCHF og derfor tæller kulhydrater, har jeg valgt at lave retten med spidskål. Spidskål indeholder nemlig kun 3,0 g netto kulhydrater/ 100 g mod 4,7 g for hvidkål. Pjat vil nogen måske sige – men det kan altså godt betyde noget, hvis du prøver at holde dig under 20 g kulhydrat/ dag. Retten er super hurtig og enkel at lave og smager rigtig godt. Det blev endda en af de dage, hvor min ikke LCHF spisende mand nød den samme aftensmad som jeg – uden ekstra tilbehør i form af stivelse 🙂 Spidskål indeholder nemlig kun 3,0 g netto kulhydrater/ 100 g mod 4,7 g for hvidkål. Pjat vil nogen måske sige – men det kan altså godt betyde noget, hvis du prøver at holde dig under 20 g kulhydrat/ dag. Retten er super hurtig og enkel at lave og smager rigtig godt. Det blev endda en af de dage, hvor min ikke LCHF spisende mand nød den samme aftensmad som jeg – uden ekstra tilbehør i form af stivelse 🙂\nDet var lidt sjovt at lave gryderetten, fordi jeg skulle afprøve min nye Gefu kålskærer (som også kan bruges som osteskærer). Den er ligeså vild som julienneskæreren fra Gefu – du skærer bare toppen af kålhovedet og herefter er hele kålet snittet i løbet af nul komma fem.\nKålskæreren laver nogle meget tynde strimler, som jeg aldrig ville kunne skære ligeså fint med en kniv. Jeg glæder mig til at bruge den næste gang, hvor jeg skal lave en salat med kål. Så kommer de tynde strimler nemlig mere til sin ret. Gefu´s produkter er en smule dyre – men de er også af rigtig god kvalitet.\nIngredienser ca 8 personer:\n1 spidskål (1200 g)\n400 g oksekød 3-7 % fedt\n2 sp kokosolie uden smag eller olivenolie\n25 g ghee (eller smør)\n200 g friskost med hvidløgssmag (Lidl og Aldi sælger en friskost, der koster under det halve af den fra Philadelphia)\n1 bouillon terning fra Knorr (som er de eneste bouillonterninger med lavt kulhydratindhold)\nevt ekstra salt\nevt friske krydderurter og lidt frisksnittet spidskål til pynt (det giver dejligt knas til retten)\nSvits bacontern i olivenolie og ghee/ smør, indtil de har taget lidt farve\nTilsæt det hakkede oksekød sammen med løgpulver og peber.\nFjern stokken fra spidskålet og skær den i tynde strimler med en kålskærer eller en skarp kniv\nTilsæt det snittede kål ad nogle gange (det falder hurtigt sammen og fylder mindre) og svits det med i 3-4 minutter.\nOpløs bouillonterningen i kogende vand og tilsæt det.\nTilsæt friskosten og lad det småkoge i 5-10 minutter.\nSmag til med friskkværnet peber og evt ekstra salt.\nDrys med friske krydderurter og gerne lidt frisksnittet spidskål inden servering\nNæringsindhold i 1 portion (300 g = 1/8 af portionen):\nNettokulhydrat: 5,7 g\nFedt: 25 g (E% 63)\nKålskæreren er en foræring fra LCHF butikken. Dette indlæg indeholder affiliate links, der giver os en kommission på 8%, hvis du køber noget i den pågældende webshop. Prisen er den samme for dig. Vi linker altid kun til produkter, som vi selv bruger og og kan stå inde for.\nPosted in: aftensmad, LCHF, sukkerfri, glutenfri, sparemad, striks LCHF | Tagged: bacon, hakket oksekød, oksekød, spidskål, svinekød\nFetacreme med hvidløg\n2 thoughts on “Gisou med spidskål, bacon og oksekød”\n25. januar 2015 at 23:02\nHaps og så er den blevet føjet listen af retter jeg skal prøve. Det der fintrevne spidskål ser helt vildt lækkert ud, og jeg elsker alt med hakket oksekød. Tak for inspiration!\n25. januar 2015 at 23:05\nDet var så lidt – det er kun dejligt at kunne inspirere. Du kan også lave det meget fintrevne hvidkål med en gammeldags ostehøvl – det er bare en smule mere besværligt.


Malerfirma i Skakkenborg ⇒ Spar penge på 60 sekunder! | Faatilbudnu.dk\nFind nemt og hurtigt en malerfirma Skakkenborg\nHvis du er på jagt efter en malerfirma i Skakkenborg, er det heldigt, at du er landet på vores hjemmeside. Vi har nemlig et stort netværk af malerfirmaer i hele Danmark, det betyder, at vi også kan hjælpe dig med, at finde en malerfirma i Skakkenborg. Det er faktisk super nemt, og det kræver kun, at du trykker på vores “indhent-tilbud-nu-knap”. Herefter vil du blive viderestillet vores indhent tilbuds side. Her får du muligheden for at beskrive din opgave. Et eksempel på dette kunne være:” Jeg søger en malerfirma Skakkenborg, til at hjælpe mig med noget, som jeg ikke selv lige kan finde ud af.” Så lidt krævende er det, og det skal du naturligvis benytte til din fordel. Så hvad venter du på? Indhent tilbud nu og modtag dem inden for 48 timer!\nAlle kan indhente 3 tilbud på malerfirma i Skakkenborg\nMalerfirma Søby Guldborgsund\nMalerfirma Holløse Holbæk\nMalerfirma Emmelev Norddjurs\nMalerfirma Udløbet Køge\n← Malerfirma Kappel\nMalermester Nyrup Aalborg →


Sahamies lukker ned med millionoverskud i dollars - Læs mere!\nSahamies lukker ned med millionoverskud i dollars\n/Highstakesdb.com /Pokernyheder /Sahamies lukker ned med millionoverskud i dollars\nIlari ‘Ilari FIN’ Sahamies har haft et blandet online-år 2012, med store op- og nedture. De seneste 48 timer har han dog sat al modstand godt og grundigt på plads og har i løbet af 3588 hænder malket modstandernes konti for hele $1.030.543!\nIlari ‘Ilari FIN’ Sahamies har netop lukket ned for computeren for denne omgang og nåede i løbet af de sidste par timers spil at skrabe yderligere $55.000 ind på kontoen, og her var det primært Patrick ‘FakeLove888’ Antonius, der donerede.\nFaktisk var Sahamies oppe i knap 1,1 million dollars i plus, men smed altså lidt hen mod slutningen.\nOm det var det ‘lille’ tab på $65.000, der fik finnen til at lukke ned, skal vi lade være usagt, men faktium er, at Sahamies i den grad har givet sig selv en kapitalindsprøjtning af de helt store i løbet af hans seneste 48 timers spil.\nDen finske highroller Ilari ‘Ilari FIN’ Sahamies har i løbet af de seneste 48 timer sat al modstand til vægs og suget hele $977.880, eller hvad der svarer til mere end 5,6 millioner kroner, til sig.\nMed nogle få afstikkere til FLO8 $1000/$2000, er hans 3072 hænder udelukkende blevet spillet på PokerStars PLO $50/$100 – PLO $200/$400-borde.\nMeget passende, at han er de seneste 48 timers største vinder, så har finnen også vundet hele syv ud af de otte største pots, der er blevet spillet det seneste døgn, hvoraf den største var på hele $205.913 dollars.\nI hånden, der foregår på et PLO $200/$400-bord, sidder han i bigblind mod ‘patpatman’, der sidder i small og raiser, efter at Jens ‘Jeans89’ Kyllönen og Ben ‘Ben86’ Tollerene har foldet, til $1200.\nSahamies vil dog have mere i potten og re-raiser til $3920, det bliver dog kun mødt af et 4-bet til $12.080, som hurtigt bliver kaldt af finnen.\n‘patpatman’ overlader nu initiativet til ‘Ilari FIN’ med et check, finnen better nu $9200, som bliver mødt af et raise til $52.075, Sahamies sætter nu ‘patpatman’ ind for sine sidste $38.724, som straks bliver kaldt.\nPotten er nu på enorme $205.913.\nTurn og river kommer nu:\nHjerteren var et rigtig godt kort for Sahamies, der med:\nKunne tage potten ned med en flush, da ‘patpatman’ kun kunne vise:\nNår nogen vinder, giver det sig selv, at nogen skal tabe og netop trekløveret, ‘patpatman’, Ben ‘Ben86’ Tollerene og Jens ‘Jeans89’ Kyllönen har været de ‘glade’ givere, set over de seneste 48 timer, hvor de til sammen er nede med mere end $900.000 samlet.\nSahamies er netop nu online, og har renset fint af den seneste halve time, og fortsætter han stilen er det kun et spørgsmål om tid, før end han rammer de magiske +$1.000.000.\nDu kan følge resultaterne fra de største onlinespil på HighStakesDB.com.\nTagged: Bethighstakesdb.comIlari FINPokernyhederPokerStars


RFC-FCM - Side 6 - Ulvegraven.dk\nIndlæg af Stoffer » 20. apr 2021, 10:28\nDet er godt nok en svær periode lige nu, og det er så enormt ærgerligt, for tænk hvis bare spillerne havde første og fremmest glæde og derfra energi og lyst i spillet. De stod i et forår med gode muligheder for at tage det hele efter en helt ekstraordinær og historisk indsats i efteråret. Og se hvor vi nu står.\nJeg har skrevet flere gange herinde i foråret om problemerne med presset uden bold, opbygningen i fase 1 og 2 og udfordringerne med positionsspillet og fase 3 i det hele taget, men jeg kan simpelthen ikke nå anden konklusion end at det her er et mentalt problem kollektivt i truppen - jeg giver iø ikke fem flade for at bebrejde enkelte spillere sådan som tingene ser ud lige nu.\nDen er lidt mere svær med Priske og trænerteamet, fordi han/de har stået i fronten for det - imo. - flotteste fodbold og de bedste resultater i klubbens historie, men vi er også langt fra de tinder nu, og det er vel ham, der har ansvaret, når det er stort set hele truppen (nærmest kun minus Scholz og Erik) der kæmper med tingene i større eller mindre grad. Har Bach Bak tabt sin kant ifht. at coache pres eller går hans motivation for døve øre pt.? Er Priske læst i spillet med bolden af resten af SL eller er kvaliteten af spillernes individuelle niveau ringere end det han forsøger at få dem til? Spørgsmålene er mange, men lige nu virker det ikke afgørende - det gør spillernes spændingsniveau. Jeg er ikke i tvivl om, både spillere og stab gerne vil vinde, men det leder ikke automatisk til den rette spænding.\nOm det mentale så bunder i udmattelse, for megen selvtilfredshed eller det modsatte i form af nervøsitet aner jeg ikke, og det kan naturligvis meget vel være forskelligt fra spiller til spiller. Men tingene fungerer ikke lige nu, og det er på en grundlæggende facon. Det ligner på mig, de mangler en grundlæggende glæde og lyst, der leder til frigjort spil med intensitet og koncentration.\nHvis det her mesterskab skal vindes, så bliver det enten et resultat af held eller en markant forbedring af spændingsniveauet i de sidste kampe, jeg krydser alt for det sidste, for det første kan man på ingen måde regne med.\ntl;dr: et langt indlæg om ingenting, jeg skulle bare ud bekymringen.\nSenest rettet af Stoffer 20. apr 2021, 10:31, rettet i alt 3 gange.\nIndlæg af JBT » 20. apr 2021, 10:30\n20. apr 2021, 09:59\n19. apr 2021, 22:30\n19. apr 2021, 22:28\nGuldminen, Brasilien, ballon d or, stadionudvidelse, træningsfaciliteter, drive in markedsføring\nHvis og hvis, min røv var spids..\nJeg håber du er mere positiv til hverdag end du er herinde.\nDit evindelige jammer og dårlig stemning er trættende at høre på. Vi har vidst alle forstået at du er utilfreds med alt og alle og kun dukker op når der er noget at øffe over.\nDet er trættende.\nÅh, nej. Du faldt i, MFKM!\nJeg glæder mig normalt sådan over, at vi kollektivt plejer at ignorere indlæg fra brødrene BT, særligt JBT.\nDe kan være trættende nok i sig selv, men det bliver ulideligt at følge debatten her på Ulvegraven, hvis vi begynder at kaste os ud i diskussioner med dem. Kan du ikke bare betragte dem som baggrundsstøj?\nDu skaber da ingen ordentlig debat heller, med denne type indlæg.\nDer er så lidt fan klasse herinde, så snart man ikke passer ind i remulade klientellet.. Det er mindst ligeså jammerligt at være såkaldt fan på den der måde, “Ulve” Lars\nIndlæg af Ravnen » 20. apr 2021, 13:26\n20. apr 2021, 10:28\nJeg tror .. for det er jo kun gætteri, at Champions League eventyret har givet en tilfredshedsfølelse i truppen, de har som gruppe opnået det hele, først mesterskabet og så CL. Det giver en tilbagelænet-hed om hvor gode "vi er" og at tingene kommer af sig selv.\nMan kunne også frygte at truppen ikke er en samlet trup, der er en meget stor brasiliansk klike nu, Sisto hjem og udfordrer hierarkiet, Jesper Hansen er utilfreds. Der er nogle spillere som mentalt er ved at indstille sig på et klubskifte til sommer, så skal man jo helst ikke skades. Summa summarum er det måske ikke en trup som står skulder ved skulder.\nJeg synes det kendetegnes når vi ser spillet på banen, at det foregår i enheder. Forsvaret synes jeg egentlig står som det skal, men alt derfra og op til angrebet virker uharmonisk og stift.\nMabil får en masse kritik, men ret beset prøver han jo virkelig, det er bare svært når Kaba for det meste står det forkerte sted. Jeg tror det ville pynte på vores spil med to angribere i front, det kunne gøre det mere effektivt når vi angriber, for det er mildest talt ikke særlig effektivt som det er nu, hvor det er svært at finde Kaba derinde.\nIndlæg af Stoffer » 20. apr 2021, 13:36\n20. apr 2021, 13:26\nJeg tenderer efterhånden til at være enig.\nSpil 442 eller 4222 om man vil - der kan man forsøge en masse med systemet på midtbanen, hvor man kan lægge kanter bag angriberne, så det bliver ret klassisk, eller snævret som RBL har gjort, spille med en diamant eller noget fjerde, men så har man under alle omstændigheder Kaba og Brumado og smide bolden op på. Så kan det godt være vi kæmper med at vinde anden bolde men lige nu vinder angriberen ikke engang sin egen duel, fordi alle på banen, samtlige trænere og bolddrengen ved, når den ryger direkte på Kaba/Brumado fra Lossel eller ved indlæg i feltet.\nIndlæg af Stoffer » 21. apr 2021, 15:45\nDet er ret sigende, det var en god præstation mod Randers på xG, men for få store chancer og utilstrækkelig selvtillid er en dræber pt.: https://twitter.com/tapinfodbold/status ... 12001?s=20