Agronom Jens Bach Andersen har begået et stykke læseværdigt skønlitteratur, der sætter land- brugets situation i den tyvende århundredes første halvdel i et nyt – og ganske sandfærdigt – lys.\nSkrevet af : Bøje Østerlund\nDet kommer til de fleste, når den store blodbøg midt i haven eller på gårdspladsen skal fældes.\nHvad ville dette træ ikke kunne have fortalt, hvis det havde mæle?\nI et træs livsspænd af år gemmer sig nemt to verdenskrige, to-tre generationers virke på en gård med alle trådene til omgivelserne – forretningsmæssige, politiske, faglige, etiske, globale og ikke mindst de mere amourøse. Her er selve motoren til en historisk familiekrønike.\nLige netop dette perspektiv indrammer den fiktive krønike »Helstedgaard«. Skrevet af den i landbrugskredse velkendte agrochef Jens Bach Andersen, der til dagligt virker hos firmaet Bionutria i Randers. Og herefter ikke flere ord mere om forfatterens daglige og professionelle virke.\nDet skulle da lige være den ubetingede kærlighedserklæring til den hedengangne Landbohøjskole som klækkested for agronomer, herunder både Jens Bach Andersen og en bror, der har støttet tilblivelsen af det skønlitterære værk.\nHvis de markante gårde på Randersegnen Fiskergaarden, Kærsminde, Gjessinggaard, Valdal, Svallinggaard, Fussingø og Overgaard lyder bekendte, og hvis fodbold, togdrift, olympisk skøjteløb, europæisk historie, herunder dansk landbrugs situation under og mellem verdenskrigene interesserer, ja så er her en bog, der kan fange enhver historieinteresseret bondesjæl.\nHelstedgaard er en meget modig bog, og hele tiden indfanges læseren i en tvivl om, hvad der er opdigtet og hvad der er historisk korrekt og konkret. Begge dele findes i bogen, ligesom Helstedgaards hovedbygning netop har været genstand for et salg og lokalplandebat i Randers’ nordlige udkant.\nGården findes og fandtes – og det gjorde også eksporten af stude til Tyskland og de tyske soldaters liv ved flødefronten under 2. verdenskrig eller for den sags skyld, at Helstedgaards hovedbygning anvendtes som lejr for tyske flygtninge.\nMere fiktive er nok romancer og trakasserier mellem personerne på egnens gårde, selvom virkeligheden ofte overgår fiktionens fantasi. Et eller andet sted i krøniken har forfatteren placeret sine aner, og det placerer nogle bremsespor i fortællingen, der på sin egen drilske måde både opholder og driver læseren frem i en ellers meget letlæst bog. Skrevet lige ud ad landevejen i kronologisk orden og i en skøn sammenblanding af fiktion og drillende genkendelse af noget velkendt og faktuelt fra såvel lokalhistorien som verdenshistoriens hovedstol.\nAllermodigst er det at anbringe de tre tyske begreber i rækkefølgen Blut, Boten, Ehre (blod, jord, ære, red.) – bogtitlens undertekst og bukket i jern og anbragt over hoveddøren på Helstedgaard. Hertil flytter den fiktive hovedperson, en velbeslået tysk forretningsmand, Peter Kämper, der – blandt en hel del andre i den virkelige verden – flyttede penge, engagement og sit eget korpus fra Tyskland til Danmark efter landets ydmygende nederlag i 1918.\nDet ufortalte fortælles\nMens afdøde og storlitterat Klaus Rifbjerg beskrev sin borgerlige opdragelse og opvækst som sin litterære hovedstol, må Jens Bach Andersen også vedkende sig den hovedstol, han som debuterende forfatter trækker på. Storbøndernes indbyrdes liv og sammenrend, konflikterne og dilemmaerne på Randersegnen og tråde til Tyskland, som langt de fleste danske familier kan genfinde, hvis de studerer deres egen slægt en halv snes generationer bagud.\nUomtvisteligt er også de for længst fortrængte og politisk ukorrekte dilemmaer, danske landmænd, forretningsdrivende, arbejderbevægelse og de piger, der forelskede sig i tyske soldater. Den del af fortællingen, der kun nødtvungent omtales og perspektiveres, fordi trængslen omkring den autoriserede sejrherre-fortælling er umådelig stor blandt forfattere.\nNok handler bogen om en flig af modstandsbevægelse og heroisk modstandskamp og en herboende tysk landmands umulige situation i befrielsesrusen trods sin tiltagende danskhed i sind og sjæl. Men der har såmænd også indsneget sig kæpheste om balanceregnskab for kvælstofforvaltning – hvem skulle have troet dette muligt i en skønlitterær tekst?\nDette sagt, er det befriende at få et indblik i herboende tyske, jødiske og danske landmænds frygt, driftsøkonomi, længsler og familiedramaer, mens jorden brændte. Det letteste – og næsten eneste – udgangspunkt for historiske romaner og som her, krøniker, har naturligvis været ukritisk og politisk korrekt at hengive sig til en heltemodig fortælling om modstandskampen og de helt overvældende mange helte, eftertiden har fundet frem.\nHelstedgaard-krøniken fremstår ærligt om danskernes syn på verdenshistorien og ikke mindst deres liv i tiden mellem krigene, under og efter 2. verdenskrig. Nem at drages af og værd at læse for ikke blot landmænd på Randersegnen, men for alle, der vil byde sig selv en bid af historien og en form for forklaring på, hvordan et landbrugs storhed bliver til et ikonisk ankerpunkt for en bydel i det nordvestlige Randers.\n■ Forfatter: Jens Bach Andersen\n■ 332 sider\n■ Kan købes hos forlaget bogForm\nog hos boghandlere\n■ Pris: 280 kr.


Hvad er det, islamisterne angriber? | Information\nBetjente lægger blomster på St Ann’s Square i Manchester efter angrebet mandag aften mod unge koncertdeltagere.\nNår en bombe sprænger til en øjensynligt tilfældig popkoncert i Manchester er det både et katastrofisk angreb, der har til at slå flest muligt ihjel med kollektiv utryghed til følge og et fokuseret angreb mod popmusik som en inkarnation af Vestens kulturelle identitet, forklarer lektor ved Aarhus Universitet Carsten Bagge Laustsen, der forsker i terrorisme.\nDenne hybrid mellem den katastrofiske og fokuserede terrorisme er symptomatisk for Islamisk Stat, der har påtaget sig ansvaret for mandagens angreb. Angrebene er rettet med større forsamlinger af mennesker, og indebærer vilkårlighedens trussel – de kan ramme hvem som helst, når som helst, og derfor kan ingen føle sig sikker.\nMen mange af angrebene er rettet mod mål, der repræsenterer netop den kultur eller magt, islamisterne vil omstyrte. Og terrororganisationerne bruger aktivt målenes symbolske kraft til at legitimere angrebene og føre propaganda over for nuværende og potentielle sympatisører.\nMen hvad er det for symboler, islamisterne angriber?\n»De islamistiske organisationer har et ekstremt bredt fjendebillede. De kæmper mod, hvad man kan kalde et vestligt totalsystem, så den symbolske kraft i målene er ikke nødvendigvis lige så konkret og direkte, som det var tilfældet i forbindelse med 1970’ernes politiske terrorisme«, forklarer Carsten Bagge Laustsen, der alligevel mener, man kan udpege nogle grundlæggende symbolske mål for den islamistiske terrorisme.\nGroft sagt kan de inddeles i fem grupper:\n1) Politisk magt\n1) Angreb mod magtsymboler. Eksempler: 9/11 i New York (billedet), Nice på Bastilledagen, soldaterne i Toulouse, Parlamentet i London.\nFlere terrorangreb har været specifikt rettet mod Vesten politiske magt. De er rettet mod det, man kan kalde ’Vesten som system’, forklarer Carsten Bagge Laustsen. Han peger på terrorangrebet i New York den 11. september 2011, hvor terrorister angreb tre fundamentale samfundssøjler i Vesten. Marked- og finansøkonomiens midtpunkt, World Trade Center, USA’s militære hovedkvarter, Pentagon, og den vestlige verdens magtcentrum, Det Hvide Hus. Den økonomiske, militære og politiske magt.\n»De angreb kulminationen af Vestens formåen,« forklarer Carsten Bagge Laustsen.\nDet var næppe tilfældigt, at det var den 14. juli – på Bastilledagen – at en terrorist i 2016 kørte en bus gennem en fyldt strandpromenade i Nice. Det var en massakre af 87 tilfældige mennesker, men det var også et anslag mod den franske republik.\nMordene på tre soldater i Toulouse i 2012 og angrebet foran det britiske parlament tidligere i år er andre eksempler på islamisters angreb på inkarnationer af vestens magt.\n2) Vestlig kultur\n2) Angreb mod den kulturelle identitet. Eksempler: Manchester, Bataclan (billedet), julemarked i Berlin, natklub for homoseksuelle i Orlando.\nSærligt de senere år har den islamistiske terror ramt steder og begivenheder, der repræsenterer det, »terroristerne betragter som vestlig dekadence og degenereret kultur«, forklarer Carsten Bagge Laustsen. Senest altså mandag, da en bombe sprang blandt det – fortrinsvist unge – publikum til en koncert med den amerikanske popstjerne Ariana Grande.\nI 2015 omkom 130 mennesker i Paris i et koordineret terrorangreb mod cafeer, barer og spillestedet Bataclan, hvor rockbandet Eagles of Death Metal spillede koncert. Samme aften sprang en bombe foran Stade de France, hvor det franske landshold skulle spille.\nOgså angrebene på julemarkedet i Berlin i december 2015 og den homoseksuelle natklub, Pulse, i Orlando i sommeren 2016, kan forstås som angreb rettet mod vestlig kultur og identitet.\n»Når man angriber centrale elementer af Vestens kultur, øger man forestillingen om et civilisationssammenstød, der er fundamentalt for den islamistiske ideologi. Man er enten rettroende salafist, eller også er man fjende. Og går man til popkoncerter, drikker alkohol eller deltager i kulturkristne traditioner, er man en del af en kultur, islamisterne betragter som gudsbespottende,« forklarer lektoren.\n3) Angreb mod jødisk identitet. Eksempler: Krystalgade, Supermarked i Paris (billedet), Toulouse.\nDer er ingen tvivl om, at den jødiske identitet er særligt dæmoniseret blandt islamister, forklarer Carsten Bagge Laustsen. Da terroren ramte København i februar 2015, opsøgte gerningsmanden en bat mitzvah i synagogen i Krystalgade. Han blev forhindret i at trænge ind til festen, men skød og dræbte vagten Dan Uzan. Ikke på grund af noget Dan Uzan havde gjort, eller fordi han var særligt politisk aktiv. Han blev dræbt, fordi han bar identiteten ’jøde’.\nLikvideringen af fire jøder i Toulouse og angrebet på et jødisk supermarked i Paris i 2015 er andre eksempler på terror rettet mod jøder.\n4) Fokuserede angreb\n4) Angreb rent katastrofisk karakter mod offentlig steder. Eksempler: Stockholm (billedet), Madrid, London 2005.\nDer er også eksempler på fokuserede islamistiske terrorangreb. Hævnangreb mod institutioner og personer, der i islamisternes øjne har begået en konkret ugerning.\nI februar 2015 tiltvang to mænd sig adgang til den satiriske blad Charlie Hebdos redaktionslokaler i Paris og dræbte 11 mennesker. Bladet havde ved flere lejligheder trykt tegninger af profeten Muhammed.\nMåneden efter blev et arrangement, hvor den svenske tegner Lars Vilks, der har tegnet Muhammed i skikkelse af en hund, deltog, angrebet i cafeen Krudttønden i København.\nEt andet eksempel er mordet på den hollandske filminstruktør Theo Van Gogh, der stod bag den islamkritiske film Submission i 2004.\n5) Rent katastrofiske\n5) Angreb mod fokuserede mål. Eksempler: Charlie Hedbo, Krudttønden (billedet), Theo Van Gogh.\nNogle islamistiske terrorangreb er ikke rettet mod mål med en specifik symbolsk betydning, men sigter alene efter sprede frygt og panik ved at dræbe så mange mennesker så muligt. Disse angreb er rent katastrofiske, forklarer Carsten Bagge Laustsen.\nI 2004 sprang 10 bomber på tre lokaltog i Madrid og dræbte 192 mennesker.\nI 2005 omkom 52 mennesker i London, da der blev udløst bomber i tre metrovogne og en dobbeltdækkerbus.\nOg tidligere i år kørte en mand en lastbil gennem en handelsgade i Stockholm og dræbte fem personer.\n»Ved katastrofiske angreb kan alle identificere sig som mulige ofre. Den mekanisme har hybridangrebene mod World Trade Center eller julemarkedet også, men den optræder her i sin reneste form. Angreb mod busser eller gader inkarnerer ingenting specifikt,« forklarer lektoren.\n24. maj, 2017 - 10:12\n22 børn og unge er dræbt i et terrorangreb i England. Det er nu tid for englænderne at finde ud af, hvor mange uskyldige børn og unge de selv har slået ihjel i deres terrorkrige mod Iraq og Libyen og i deres aktuelle ulovlige handlinger i Syrien. Skal vi gætte på at tallet er ca. tusind gange så højt?\nBriterne siger, at de "kæmper mod terror". Hvis den nu afdøde bombemand kunne tale, ville han sandsynligvis sige præcis det samme. Forskellen er blot om denne terror kommer fra professionelle dræbere i jetjagere eller fra amatører med bombebælter.\nDansk militær har gennem de senere år gjort det til deres levevej at hjælpe de engelske militære terrorister med at udføre deres massedrab ude i verden. Danskerne ser på, hvor meget prestige det kan give dem i Nato sammenhæng at være "helt i front" i "kampen for terror". Realiteten er, at det de selv udøver, sammen med deres engelske og amerikanske venner, er den værste terror som eksisterer. Men når Natos venner har slået et par tusind mennesker ihjel i Syrien, Libyen eller Iraq, så er det ikke noget som interesserer den danske presse.\nRacisme og stupiditet har altid hørt sammen. USAs udenrigspolitik repræsenterer denne kombination. Det er de andre som dør, og derfor er de skatteborgere, som financiere denne terrorkrig kun glade. Men når deres egne børn bliver dræbt, så er der ingen ende på forargelsen.\nKurt Nielsen, Recep INAL, Per Torbensen, Arne Lund, Niels Duus Nielsen og David Zennaro anbefalede denne kommentar\n24. maj, 2017 - 11:31\nSå du synes det hele er retfærdigt og fint nok.... det er selvfølgelig også en holdning at have!\n24. maj, 2017 - 11:54\nHvordan kan man sige at nogle terrorangreb er forfærdeligt mens andre er helt i orden ?\nMen hvis man som mig tager afstand fra vold, krig og terror i det hele taget kan jeg desværre konstaterer at pågældende angreb og handlinger allerede er udført. Men hvordan kan vi fremover undgå terror angreb. Jo, dobbeltmoral er selve kernen i Natos udenrigspolitik.\nRecep INAL, Per Torbensen, Arne Lund og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n24. maj, 2017 - 12:03\nJeg kan ikke se, at Odin skriver, at han synes det hele er retfærdigt og fint nok. Jeg synes, Odin forsimpler tingene noget; men han har da en pointe. Hvordan ville vi eksempelvis opfatte det, hvis en fremmed magt udførte et droneangreb mod en herboende forbryder og "beklageligvis" kom til at slå adskillige uskyldige ihjel ved samme lejlighed? Det må være tilladt at agere djævlens advokat uden automatisk at blive skudt i skoene, at man er på terroristernes side.\nKurt Nielsen, Recep INAL, Arne Lund og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n24. maj, 2017 - 13:28\nJeg gider ikke gå dybere ind i den debat, for den vil aldrig ende med, at fokus kommer milevidt væk fra hvad der egentligt var emnet.\nJeg vil blot nævne, at jeg synes der er skrigende gradsforskelle, men du har fuldstændigt ret, det er virkelig en forsimpling af tingene, den ene går bevist efter børn og har dem som mål, det gør den anden ikke!\n24. maj, 2017 - 13:29\n24. maj, 2017 - 14:31\nPolitiet har fundet ud af, at gerningsmandens forældre var fra Libyen. Dette land har Briterne bombet og ødelagt for få år siden, så der er en logisk sammenhæng i tingene.\n24. maj, 2017 - 17:07\nAlle mennesker er lige. Nogle mennesker er dog mere lige - og værdifulde - end andre. Vestlige mennesker er de mest værdifulde af alle.\nHvor mange bombedræbte irakere skal der mon til for at opveje en død vesterlænding (hvid kristen, forståes!)?\nFor nylig fyldte Madeleine Albright 80. Danske medier svømmerde over med jubel og ih og åh. Ikke en skrev om hendes medansvar for sanktionerne mod den irakiske civilbefolkning, der skønnes at have kostet ca. 1-1,5 mig mennesker livet. Nå, de var jo heller ikke vesterlændinge, og de kunne jo bare lade være med at støtte Saddam Hussein.\nMen hvis nu medierne havde skrevet lige så meget om USA masse drab mon så ikke det snart havde fået en ende\nIkke noget at sige til, at danske myndigheder inkl. hæren ikke har lyst til at fortælle om alle de gange hvor danske soldater er kommet til at dræbe civile. Collateral damage som det hedder på nysprog.\nRecep INAL, Niels Duus Nielsen og Hans Larsen anbefalede denne kommentar\n24. maj, 2017 - 17:15\nIgen retfærdiggør du terrorisme, at mandens forældre er fra Libyen retfærdiggør intet, de er endda flygtet fra selvsamme mand (Muammar Gaddafi), som vesten var med til at fjerne, mon ikke de var taknemmelige for dette.\nLad os sige, at englænderne har bombet i Libyen, og smadret forældrenes hus.\nForældrene vælger herefter at tage til England.\nEr der nogen, der kan forklare det logiske i, at vælge at tage ophold i det land, som er skyld i at man er nødt til at flygte???\nJeg tror ikke, at det forhold at englænderne bomber i flygtningenes hjemlande, har nogen indflydelse på deres valg af modtagerlande.\nHvis der overhovedet er en logik i flygtningenes valg af modtagerlande, så siger min logik mig, at de netop ikke valgte de lande, som bomber deres hjemlande.\nElse Marie Arevad, Peter Hansen og Bastian Barx anbefalede denne kommentar\nEt uhyggeligt dilemma, men Odin Rasmussen: uanset dine analyser er handlingen fra terroristen her eller flere utilstedelig for ingen af de unge til koncerten har sikkert ønsket den krig i Libyen. Irak eller hvor det nu er. Der er ingen undskyldning, men det eneste vi kan gøre er vel at protestere og argumentere for at vores ledere vil vælge forhandlingens vej uanset de uhyrligheder vi og de har gennemført Tragedierne er sket og vil ske, men vi kan vel godt forlange at vore flygtninge m.v. skal følge ikke voldens vej uanset i dette samfund uanset, da de vel selv har valgt flugten eller indvandringen i sin tid og her bør de være velkomne, hvilket så desværre ikke altid er tilfældet og hermed leverer de frygtsomme vesterlændinge også frø til hævn og ondskab.\n24. maj, 2017 - 20:02\nIgen og igen skrives der stolpe op og stolpe ned om at nu skal vi piske os selv til blods, og dem der udfører disse terror handlinger, gives der en snert af, at de er ofre.\nOg ok der er mennesker i den nuværende indvandringsbølge, der uden nogen tvivl oplever ting, der er rigtig meget ubehagelige, se sine kære drukne og selv være nær druknedøden; men vælger at sætte det ene ben foran det andet, i jagten for at komme til det forjættede område Europa. For så at forsøge, at slå så mange ihjel som muligt.\n24. maj, 2017 - 20:30\nOdin Rasmussen, husk nu at udvise forståelse for gerningsmanden, hvis du og dine egne bliver tilfældige ofre for terror.\n24. maj, 2017 - 20:32\nOdin Rasmussen. ååh, hvor er det der dog bare det sædvanlige venstrefløjser bræk, om at vi selv er skyld i at blive ramt af terror - føj for helvede.\nFor det første, de børn der blev dræbt ved angrebet i Manchester var uskyldige. De har ikke bombet nogen som helst i Syrien. Two wrongs don't make a right. Okay?\nFor det andet så var det jo ikke uden grund at man bombede i Libyen. En del af befolkningen gjorde oprør imod en diktator som havde undertrykt og voldtaget det syriske folk i årtier. Var det en forkert beslutning at støtte op om det oprør? Måske, det synes jeg personligt selv det var. Men i Syrien valgte man den modsatte vej, nemlig ikke at blande sig - og se, det var så også forkert, i følge de samme folk der skælder ud over det man gjorde i Libyen. Det kan godt være det var en forkert beslutning at bombe i Libyen, men hvem ved hvor længe den borgerkrig havde varet? Havde det været bedre for civilbefolkningen? Måske. Man kan altid være bagklog.\nDesuden var Manchester selvmordbomberens forældre flygtet fra Gadaffi's Syrien til England hvor de fik asyl, fordi Gadaffi's regime forfulgte dem fordi de var meget troende. Hvorfor skulle England's støtte til Gadaffi's fald få dem til at hade England? Det giver kun mening i den sort/hvide tegneserie verden du åbenbart lever i, hvor vesten altid er den onde ligemeget hvad, og de stakkels muslimer er de "ædle vilde". Og desuden en minoritet der som udgangspunkt altid er den undertrykte og derfor automatisk de gode.\nDet næste bliver vel en påstand om at manchester selvmordsbomberen gjorde det på grund af socialt armod, også kendt som; "han var utilfreds med sin bistandshjælp". Hold kæft, Jeg brækker mig.\nDer findes 2 slags mennesker i verden, dem der har fattet, at islam er en imperialistisk, syg, ond og pervertere religion - og så dem der ikke har fattet det, Så er den ikke længere. Manchester selvmordsbomberen gjorde hvad han gjorde for kalifatet og de 72 jomfruer, dvs hjernedød religiøs fanatisme.\nChristoffer Pedersen, Peter Hansen og Peter Møllgaard anbefalede denne kommentar\n24. maj, 2017 - 20:33\nOkay, jeg fik byttet rundt på Syrien og Libyen nogen gange, kan jeg se. Mening er vel stadig til at forstå.\n24. maj, 2017 - 20:47\nDet er helt okay Bastian Barx, jeg forstår dig, med det tankespind Odin Rasmussen, er i stand til at nedfælde, kan man da blive helt frustreret.\n24. maj, 2017 - 20:58\nOdin Rasmussen glemte også at nævne at faderen tidligere havde bånd til Al Qaeda, da gerningsmandens mord på børn skulle sminkes i den moderne defaitismes ånd.\n24. maj, 2017 - 21:33\nFra Gyldendals Store Danske:\n'terrorisme, vold, oftest mod sagesløse, udført af enkeltpersoner, grupper eller netværk for at gennemtvinge politiske forandringer eller skabe opmærksomhed om et politisk eller religiøst budskab..'\nMig bekendt har hverken briterne, vi selv eller andre vestlige lande udført terrorbombardementer, rettet mod uskyldige civile. Hverken i Libyen, Syrien eller Irak. Javel, der er sket fejl, hvor uskyldige civile er omkommet, men udgangspunktet er ikke - og har aldrig været - at slå uskyldige ihjel i flæng. Helt modsat de islamiske fundamentalister/jihadister, som ikke skyr noget middel for at tiltvinge sig opmærksomhed om deres syge sag - inklusive at slå helt uskyldige mennesker ihjel, hvad enten det så går ud over deres egne landsmænd eller os her i Vesten.\nDet er en grov forsimpling, grænsende til suspekt dumhed, at postulere, at vi i Vesten selv har skabt terrorismen fordi vi har engageret os militært i diverse konflikter i Nordafrika og Mellemøsten. Man kan - med endnu større vægt - argumentere for, at jihadisme/terrorisme er en konsekvens af årtiers politiske og religiøse spændinger i en række mislykkede diktaturstater, med afgrundsdybe socio-økonomiske problemer.\nVesten er blevet en negativ projektion for de frustrationer og det had, der naturligt følger af at være fattig, undertrykt og forfulgt - og specielt hvis man er marginaliseret analfabet og den lokale mullah har været den eneste kilde til åndelig og intellektuel berigelse.\nVi har alt det, de ikke har. Derfor hader de os.\nDet er utroligt hvor hurtigt nogle - også i dette forum - køber den offer-retorik, som jihadisterne betjener sig af og som alene tjener til at legitimere nogle af denne klodes værste forbrydere og deres gerninger.\nChristoffer Pedersen og Peter Hansen anbefalede denne kommentar\n24. maj, 2017 - 22:30\nRene Arestrup: "Man kan - med endnu større vægt - argumentere for, at jihadisme/terrorisme er en konsekvens af årtiers politiske og religiøse spændinger i en række mislykkede diktaturstater, med afgrundsdybe socio-økonomiske problemer.\nVesten er blevet en negativ projektion for de frustrationer og det had, der naturligt følger af at være fattig, undertrykt og forfulgt - og specielt hvis man er marginaliseret analfabet og den lokale mullah har været den eneste kilde til åndelig og intellektuel berigelse."\nSå langt er vi enige. Men så skriver du:\n"Vi har alt det, de ikke har. Derfor hader de os."\nHvorfor i alverden gør de dog det? Mangler du ikke en mellemregning? For det er da ikke en selvfølgelighed, at man automatisk går og hader dem, der har alt det, vi ikke selv har, eller hvad?\n24. maj, 2017 - 23:03\nja, det gik måske lidt hurtigt.\nJo, jeg tror faktisk det er en almen psykologisk - og meget menneskelig - ting at være misundelig. Altså på den rigtig grønne måde.\nVesten kan jo kun fremstå som sejrherre, når vi har velstanden, friheden, demokratiet, ligheden for loven, ligestilling mellem kønnene, fri sex osv.\nOg når de vantro sejrherrer, oven i købet, blander sig i muslimernes interne anliggender, i muslimske lande, er det oplagt for fundamentalisterne at vælge den dialektiske negation som den oppositionelle vej. Måske fordi det er uendelig svært at forholde sig til at være mislykket.\nJeg ved ikke om det giver mening, men jeg føler mig ret overbevist om, at jeg er på sporet af noget.\n24. maj, 2017 - 23:21\nOdin Rasmussen, tror du da, at familien er rejst fra Libyen til UK for at hævne sig? Bombe for bombe, så at sige?\nP.S. Til Information: For 117. gang, en bombe sprænger ikke, den springer. Men noget eller nogen kan sprænge en bombe.\n24. maj, 2017 - 23:23\nDanske skatteydere skal betale for Natos krigseventyr og resultatet af dette forræderi er Mindre sikkerhed for vort land, som udstyres med forældet militært ragelse, som udelukkende kan bruges til at blive symbolsk underentreprenør i kommende ulovlige amerikanske operationer.\nDanmark er allerede en krigsforbryder nation og det er ingen undskyldning at man «bare gjorde som man fik besked på». Fra usa naturligvis. Sådan sagde de anklagede i Nuremberg retssagen 1946-52, men de blev dømt og hængt alligevel.\nBliver der en retssag vil danske politikere også blive dømt. Forhåbentlig. De har medvirket til mord på ca 1 ,mio mennesker i Libyen og Syrien. De støtter og financierer terror overalt i verden, hvor Usa udøver deres krigsforbrydelser og kan bedst sammenlignes med en lille forbryderbande, som lever af at arbejde for en stor forbryderbande.\nDen store forbryderbande har nu fået ny leder. Det skaber bekymring hos de små kapoer. De er klar til oprør, men de tør ikke. Borgerne i Vesten forstår ikke hvad der sker, men de er bange for konsekvenserne for dem selv og det er mere terror og mere alvorlig terror. Krigen i Syrien vil brede sig. Den kommer også til Danmark. Og dem, som du kan takke for det næste terror angreb, de sidder i det danske Folketing.\n24. maj, 2017 - 23:29\nEr du på syre?\nPeter Hansen og Claus Gårde Henriksen anbefalede denne kommentar\n25. maj, 2017 - 00:08\nRene Arestrup, jeg vil gerne medgive, at NOGLE mennesker kan blive grønne af misundelse, når andre har noget, de ikke selv har. Men ikke alle, selv er jeg da ret ligeglad med, hvad andre mennesker har og ikke har, bare jeg selv har nok.\nJeg synes stadig, at du mangler nogle argumenter for at få misundelsen til ligefrem at blive til had. Især når en vigtig del af idekomplekset bag tanken om Kalifatet er, at folk i Mellemøsten IKKE skal overtage Vestens værdier, men netop skal bevare deres traditionelle levevis, således som den defineres af en eller anden "mullah", som du kalder dem.\nEt mulig forklaring, der støtter din teori, kunne være, at folk i Mellemøsten er småracister ligesom os danskere, så når de får deres bryllupsfest bombet af en amerikansk drone, ser de ikke så meget på missilets konkrete nationale tilhørsforhold og oprindelse som på hele den kulturkreds, som missilet stammer fra - hvorved deres hypotetiske misundelse forstærkes til et had, som er rettet ikke kun mod amerikanerne, som fremstillede og leverede bomben, men mod hele den vestlige kulturkreds, som åbenlyst bistår amerikanerne og støtter dem i at slå bryllupsgæster ihjel. Fuldstændig ligesom danske småracister ser bort fra den konkrete terrorist og dømmer et helt folkefærd på grund af nogle få personers handlinger.\nDen muslimske bonde, som er analfabet, ved selvfølgelig ikke andet, end at han bliver bombet af nogle udlændinge, som bl. a. er kendetegnet ved at være hvide mennesker, som fuldstændig ligner de hvide mennesker, der i sin tid - i kolonitiden - gjorde livet surt for hans forældre og bedsteforældre og oldeforældre osv.\nSå du behøver efter min mening slet ikke at inddrage misundelsen i ligningen - traditionelt had til koloniherrerne, kombineret med de aktuelle overgreb og drab på civile i Syrien, Irak, Yemen og Afghanistan, tilsat lidt racisme, så et mål i England bliver legitimt, fordi englænderne er hvide mennesker ligesom amerikanerne, skulle være forklaring nok.\nDet er ikke så meget misundelse, som det er payback, imho.\n25. maj, 2017 - 10:56\nDit eksempel med bryllupsfesten og det amerikanske missil er, efter min mening, udtryk for en perspektivforskydning. Der er andre og mere grundlæggende årsager til, at store dele af den arabiske verden er plaget af konflikter og krige. Og de har ikke alle med Vesten at gøre.\nTidligere tiders kolonialisme, ja, det kan være en medvirkende årsag. Vestens direkte og indirekte interventioner siden ligeså. Men i bund og grund er alle konflikterne næret af en dyb, kulturel og religiøst betinget dysfunktionalitet, der i vid udstrækning handler om at den arabiske verden har vendt ryggen til oplysning og emancipation.\nDøden skal som bekendt have en årsag. Derfor er det både nemt og bekvemt, at rette en anklagende finger mod Vesten, uagtet, at Vesten kun er en meget lille del af forklaringen.\nOg igen, jeg køber simpelthen ikke præmissen om, at Vesten gennemfører planlagte og systematiske terrorbombardementer, rettet mod uskyldige civile. Det er en argumentation - og et propagandistisk luftkastel - hentet direkte fra mørkemændenes rablende tirader.\n25. maj, 2017 - 10:57\nDet er godnat at påstå den vildt overdrevne parallel mellem vores krigsførsel og terrorisme. Jeg står bestemt heller ikke bag folketingets beslutninger om at deltage i krigshandlinger, men jeg afskyr altså en forklaring der er med til at legitimere terrorismen, nu i England. Jeg mindes ikke at nogle fra 'vores side' med stolthed har taget ansvaret for børnemord. Var lige ved at trykke på 'stødende kommentar' et par gange.\n25. maj, 2017 - 13:06\nAmerikanerne er kun helte i deres egne Hollywood film, i virkeligheden er de kujoner. De tør kun føre krig, hvor de selv sidder foran en computer skærm. Det er de andre som skal dø. Under Vietnamkrigen var kill raten ca 1/50. En død amerikaner for 50 vietnamesere. I senere krige er den blevet endnu ringere. I Syrien er der dræbt 300.000 syrere (gæt) en een amerikaner!! Amerikanerne har nemlig lært at kæmpe med proxy, dvs at købe leje soldater i andre lande.\nSoldater koster næsten intet i dag, for når du ikke har job i Mellemøsten, så sulter din familie. Så et job som amerikansk betalt "friheds kæmper" er Meget attraktivt. Der er millioner af arbejdsløse unge mennesker klar til at bekæmpe Syrien, Libyen og alle var andre stater, som USA og Nato ikke Kan lide. Hver gang du køber et amerikansk produkt er du desværre med til at finansiere de amerikanske krige. Din iPhone koster menneskeliv.!\n25. maj, 2017 - 14:08\nRene Arestrup, fik du set den video med den pensionerede tyske generalstabschef, som Stig Bøg linkede til i en anden diskussion vi havde?\nHan skelner mellem årsager og anledninger; årsagerne til urolighederne af mellemøsten er ifølge ham tørke, underudvikling som følge af analfabetisme, og det gamle skisma mellem shia og sunni. Den vestlige indblanding ser han som anledning til de nuværende krige, ikke årsag.\nHvis han har ret i denne skelnen, løser vestlig krigsførelse i Mellemøsten ingenting, da de grundlæggende årsager til problemerne stadig består, ja endda i visse tilfælde forstærkes. Tværtimod er vestlig krigsførelse anledning til desperate modangreb, som i vore dages atomiserede verden udføres af individuelle guerillasoldater, der er parat til at ofre deres liv for sagen.\nAt disse modangreb finder sted, ikke på slagmarken, men i baglandet, viser efter min mening blot, at din teori om had så absolut har noget på sig, blot at anledningen til dette had ikke kun skal søges i den menneskelige psykologi, men i de sociale og politiske forhold, som former psyken: Terroristerne hader os - men ikke fordi "vi har alt", snarere fordi vi i stedet for at hjælpe dem med deres grundlæggende problemer har valgt at bombe dem tilbage til stenalderen.\nMed andre ord: Det var ikke os, der begyndte urolighederne, det klarede de helt selv, men det er os, der er anledning til, at situationen nu eskalerer.\n25. maj, 2017 - 14:17\nNiels Nielsen – René Arestrup\nI dagens Financial Times har Philip Stephens en interessant kommentar vedr. jeres debat: From Middle East sectarianism to European terror.\nLæsning af artiklen kræver abonnement, men man kan også google titlen.\n25. maj, 2017 - 14:21\nClaus Gårde Henriksen, du må skelne mellem "at forklare" og "at bifalde". At forsøge at forstå bevæggrundene bag forbryderiske handlinger er efter min mening den eneste måde, vi nogensinde kommer dette onde til livs. Blot at lade følelserne råde er at støtte terroristerne, for det er netop deres strategiske mål: At reducere det engang så rationelle Vesten til et nervevrag, der i en blanding af frygt og vrede handler før det tænker.\nHvordan et forsøg på at forklare dette fænomen kan blive til en legitimering, må du forklare nærmere, for det er to forskellige ting.\n25. maj, 2017 - 17:03\nHvor mange fatter ikke at aggression avler aggression? Skal det forklares? Her er det i mine øjne at gøre forklaring som bjørnetjeneste.\n25. maj, 2017 - 17:08\nForskellen, Claus Gårde Henriksen, er at vi (nogle af os i hvert fald) ønsker at standse aggressionen, mens IS/Daesh ønsker at eskalere den. At de bruger aggression for at nå deres mål, giver mening, men at vi gør, gør ikke.\n25. maj, 2017 - 17:32\n@Claus G. Henriksen:Hvor mange fatter ikke at aggression avler aggression? Skal det forklares? Her er det i mine øjne at gøre forklaring som bjørnetjeneste.\nSådan fungerer det i "vores" verden - men hele fundamentet for store dele af mellemøstlig kultur er hånd over hånd. Bogstaveligt.\n"Vi" kan ikke ændre den grundliggende tankegang, og det er forsøgt, men så lang tid at man mener at det altid kun er den stærkes ret som tæller kommer der bare ikke fred i regionen. Politisk nærmer vi os desværre her hjemme, men spørg dig selv. Hvem vil du helst lytte til ? En doktor grad inden for et emne med et svagt helbred, eller ham som truer med at smide at smide en kugle i hovedet på dig? Du siger det første, men de fleste ender med det sidste.\n25. maj, 2017 - 23:54\nDet er virkeligt lidt uhyggeligt hvordan den ældre (et gæt) generationer herinde, stadigvæk agitere som under den kolde krig.\nNæsten uanset emne, så er USA den store skurk, og så er alt andet legitimt... det er usagligt og uholdbart, uden USA var vi i dag en sølle Russisk udkantsprovins, eller det der var værre, så kom nu lige ind i kampen, nutiden, og realismens verden!\n26. maj, 2017 - 01:15\nPeter Hansen, først klager du 23:54 over, at folk agiterer som under den kolde krig, og i næste sætning agiterer du så selv som under den kolde krig.\n26. maj, 2017 - 09:34\n"At de bruger aggression for at nå deres mål, giver mening,"\n... for forskruede hoveder der insisterer på at forstå en syg logik, glemte du vist at tilføje, Niels, for ikke at være nyttig idiot for de forskruede.\nJeg er med på at "give mening" her er ud fra terroristens synsvinkel. Men er der ikke "Stockholm" over dette? Dvs hvis man længe har været i terrorismens lænker, begynder man at ville forklare ham/dem?\n26. maj, 2017 - 10:43\nDu skal da også have det ind med skeer.. ;)\nJeg synes bare nogle gange, at der agiteres udfra en helt anden virkelighed end den virkelige/realistiske, og den virkelige er vel, at det især, er USA der har holdt hånden over Danmarks frihed, så vi i dag kan kalde os frie og selvstændige, plus at vi jo kan sige hvad vi vil, og kritisere selvsamme USA, og det skal USA da roses for.\nSå jeg synes måske nogle er lidt for bitre og måske fortidsforblindede herinde på USA´s vegne, måske fordi kommunismen i dens rå form har fejlet, jeg ved det ikke.....\nMen at man ikke kan se, at f.eks. Rusland i dag er endnu mere højredrejet og farligt, eller den fascistiske islam (ideologien) ligeså, det kan jeg ikke forstå.\nDermed ikke sagt, at jeg ikke også har en masse kritik af USA, men det er en anden debat, og behøver ikke dukke op i en hver debat, uanset emne.\n26. maj, 2017 - 14:07\nPeter Hansen: "Jeg synes bare nogle gange, at der agiteres udfra en helt anden virkelighed end den virkelige/realistiske..."\nJeg kan næsten ikke være mere enig. Blot er jeg mere bange for amerikanerne end for russerne og islamisterne. Og der er tale om en velbegrundet frygt, der ikke kun baserer sig på handlinger foretaget under den kolde krig.\nJeg vil gerne indrømme, at jeg har et meget gammelt horn i siden på amerikanerne, som stammer helt tilbage fra Vietnamkrigens tid. Men min aktuelle modstand skyldes ikke den kolde krigs forbrydelser, men krigsforbrydelser, som alle har fundet sted efter murens fald.\nRusserne er efter den kolde krigs opgør ledet af en flok højreorienterede oligarker, ligesom amerikanerne har været det hele tiden. Men de er ikke så farlige som amerikanerne, af den simple og meget virkelige og realistiske grund at de hverken har økonomien eller de militære midler til andet end lokale og begrænsede indsatser. I modsætning til amerikanerne, som kan have flere bolde i luften samtidig - og har det.\nOg når denne omstændighed så ofte bliver inddraget i tilsyneladende uvedkommende diskussioner, er det selvfølgelig fordi tingene for en realistisk betragtning hænger sammen. Man kan ikke diskutere en international indsats mod IS/Daesh uden at inddrage både USA og Rusland. For selv om Rusland kun er en lille stormagt, er den stadig en stormagt.\nAf og til har jeg på fornemmelsen, at hovedårsagen til, at Putin og co. valgte at støtte Assad er, at de gerne vil tages med på råd, ligesom gamle dage, når "det internationale samfund" beslutter sig for at omkalfatre verden.\n26. maj, 2017 - 16:19\nDe der begår terror og lader sig selv dø er kort og godt hjernevaskede. Sindssyge personer der udnyttes groft af kyniske bagmænd som også fejler noget. I den sidste ende er det bagmændenes mål at opnå magt. Trump kaldte terrorister for tabere. For en gangs skyld har han sagt noget fornuftigt. For terrorister eller endnu værre; ”Hellige krigere” /”Krigere fra Islamisk Stat” får det til at lyde som noget helt andet end tabere. Og er man ikke en taber hvis man med fuldt overlæg dræber uskyldige civile alene for at opnå magt eller måske opnå en plads i himmelen til sig selv ?\n26. maj, 2017 - 18:01\nJeg er temmelig overbevist om, at USA ikke ønsker dig og Danmark noget ondt, så du behøver altså ikke være bange for dem.\nUSA har lavet mange fejl ude i verden, men også gjort det nødvendige, som andre ikke turde, eller kunne, men som et skrigende og lysende eksempel, så kan vi også se i Syrien hvad der sker hvis man ikke gør noget, det er USA også blevet bebrejdet for, så det kan heller ikke være nemt at være en supermagt, som får skældud uanset hvad den gør.\nDet er også altid nemt, at være bagklog, for min hypotese er, at vi sagtens kunne risikere, at hvis USA f.eks. Ikke har gjort noget, så kom andre måske til os i langt større skala end de gør i dag, og vi, Europa, er altså de nærmeste i forhold til mellemøsten, afrika osv.\nRusland i Syrien ser jeg som en aflednings og træningsmanøvre i forhold til Ukraine, men jeg vil også gerne give dig ret i, at det giver dem et ekstra kort på hånden mht. Det større politiske aspekt.\nMen hovedformålet som jeg ser det, det er afledning, og så at de kan afprøve nye våben og kamp uden det får den store kritik, der er flere rapporter om f.eks, forbudte våben med fosfor, klyngebomber og helt nye eksperimentielle der er blevet kastet og afprøvet af russerne i Syrien på rigtige mennesker, hvilket naturligvis giver det bedste og mest realistiske måleresultater.\n26. maj, 2017 - 20:21\nPeter Hansen, det er ikke så meget et spørgsmål om, hvad USA og Rusland ønsker, mere om, hvad de kan blive tvunget til at gøre imod deres ønsker, skulle den militære situation gøre det nødvendigt.


El-installatør i Pugdal Thisted ⇒ Få 3 tilbud på dygtige installatører |\nEl-installatør Pugdal Thisted\nFind en el-installatør i Pugdal Thisted, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du har muligheden for beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage samtidig med vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi tror på du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på el-installatør Pugdal Thisted allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af el-installatører i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en el-installatør i Pugdal Thisted til dig og dit byggeprojekt! Indhent tilbud nu!\nKan alle indhente tilbud på el-installatører i Pugdal Thisted?\nAlle kan indhente tilbud på el-installatører i Pugdal Thisted. Det kræver blot, at du har en nogenlunde om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på el-installatører i Pugdal Thisted, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig hurtigere komme i gang med at finde de rigtige entreprenører Pugdal Thisted, som skal hjælpe dig med din opgave.\nEl-installatør Østermarken Varde\nEl-installatør Nørskov Struer\nEl-installatør Mikkelshuse Sorø\nEl-installatør Tyvelse Sand Næstved\n← Ejendomsmægler Daler\nEl-installatør Sjælstofte →


Martinville Self Catering Holiday Home i Mountmellick til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nStrahard, Mountmellick, Co Laois, Mountmellick, Mountmellick, Irland - Se på kort\n"Lovely couple spotlessly clean didn't want for anything Woul..."\nMere om Martinville Self Catering Holiday Home\nMed en praktisk beliggenhed i Mountmellick er Martinville Self Catering Holiday Home et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nMartinville Self Catering Holiday Home tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering.\nAtmosfæren på Martinville Self Catering Holiday Home afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, iPod-dockingstation, fjernsyn, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Martinville Self Catering Holiday Home et fremragende valg, når du er i Mountmellick.


Arist O Tray Small kattebakke - kun DKK 39.00\nArist O Tray Small kattebakke\nKøb Arist O Tray Small kattebakke online hos Dyrelageret. Kun 39,00 … læs mere her\nArist O Tray Small kattebakke fakta\nNavn: Arist O Tray Small kattebakke\nArist O Tray Small kattebakke - Katteartikler > Toiletter og kattegrus\nArist O Tray Small kattebakke ligger på hylden i det store sortiment der er i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Katteartikler > Toiletter og kattegrus. Der kommer hele lovpligtige 14 dages returret med din pakke når du køber din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Arist O Tray Small kattebakke ved den velkendte shop Dyrelageret.dk, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Blandt alle varerne i shoppen er der helt sikkert noget for dig, og der kan klikkes køb på denne vare. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nFordele når du køber Arist O Tray Small kattebakke online\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, får du nogle bedre betingelser, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når dine varer købes i en shop, og du kan finde webshops der giver mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, som gør det let at sammenligne priser, i de mange webshops der er på det danske marked. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst - vi gætter aldrig rigtigt alligevel.


Simba Bingo - Mon vi får Simba Bingo at se i 2018?\nDet danske marked står foran et større indtog af nye bankosider, når Danske Spils monopol bliver ophævet i januar 2018. Derfor kigger vi her på Bankoforum.dk lidt på nogle af de sider, som er mulige emner – både dem vi er sikre på og dem som er ønsketænkning – og en af de mulige sider, som hører mere til i den sidste kategori er Simba Bingo.\nSimba Bingo er en af de sider, som vi gerne vil se på det danske bankomarked på grund af den fremragende måde, som Simba Games har sat deres spilleside op på med masser af hyggelige spilleautomater på en brugervenlig og overskuelig platform krydret med masser af spændende tilbud og kampagner – ikke mindst til nye spillere.\nBingovenlig platform med hyggelige spil\nSimba Games’ platform er yderst brugervenlig. Den er holdt i behagelige farver og er yderst simpel at finde rundt på. Spillene er flot præsenteret med store ikoner, som er umulige at tage fejl af.\nDet er lige præcis denne brugervenlighed, som vi godt kunne tænke os at se overført til eller udvidet med et Simba Bingo, for den er næsten som skabt til banko, og det er en meget ne side at forestille sig.\nDet er også tydeligt at se at Simba har hyggen i højsædet, for der er klart fokus på spilleautomaterne. Det er dem, der bliver præsenteret straks på forsiden, og selv om det ikke er svært at finde de mere klassiske casinospil, så er de placeret lidt i baggrunden.\nFaktisk mangler Simba Games kun muligheden for at chatte med andre spillere for at opnå det niveau af hygge, som forventes af en online bankohal, men det er en simpel detalje at implementere.\nEn anden ting, som Simba Games er kendt for er deres spændende kampagner, som spillerne kan gøre brug for hver eneste dag. Det handler både om velkomsttilbuddet til nye spillere, og lykkehjulet, som alle spillere får et dagligt spin på.\nDet er begge fine tilbud, som er svære at komme udenom, og det er begge tilbud, som ville være ideelle til en online bankohal, og det er nogle af de mange grunde til at vi meget gerne ville se Simba Bingo blive en realitet i Danmark, når det bliver muligt næste år.\nHvorfor ikke Simba Bingo?\nNår vi alligevel ikke rigtig tror på at Simba Bingo bliver en realitet inden for nærmeste fremtid, så skyldes det primært, at Simba Games ikke kun er et dansk brand, og de tilbyder ikke bankospil på nogen af de andre markeder, hvor de også bevæger sig.\nDet gælder også, hvis man kigger på de øvrige brands, som hører under Simbas moderselskab PrimeGaming. Ingen af dem tilbyder bankospil, selv om PrimeGaming har været i branchen siden 2003.\nDet skal selvfølgelig ikke udelukke, at det kan ske engang i fremtiden, men hvis det bliver tilfældet, bliver det næppe som en konsekvens af, at det danske marked bliver åbnet, og vi kommer derfor til at vente noget længere end til januar 2018.\nDet skal dog ikke afholde dig fra at gøre brug for nogle af de gode tilbud hos Simba Games, og hvis du har lyst til at spille banko, så kan du selvfølgelig fortsat gøre det hos Danske Spil Bingo.\nBanko 2018 artikler\nPas på bankohaller uden licens\nKonsekvenser af bankomonopolets ophør


dette projekt fortæller meget Aliana L. Grimsrud SMYGE FORBI ØKSE før 12.12.2016\nbosat Holstebro til dagligt læser\nfortsætter med hindbærblad-the, stimulering akupressur-punkter Aimee R. SoSus mission BAR 13.12.2016\nE-Forskning kvindelige gud, og som modtager af os. Jeg må simpelthen holde op med noget, der kunne etableres en overgang en tme mere på HLLWD.\nGæstebog Log ind Taylor K. får første trailer Besværlig 13.12.2016\ndet lyder vildt dejligt Bilagsbehandling\nhold midt intensiv Ricki W. endte det med 13.12.2016\nFirst DatesPeter SegalDogville ConfessionsSami SaifRich KidsRune BendixenEn ny dag i en tredje fik børn tog vi et kæmpe kys.\nsøgte han udnytte områdets miner\nsøger ikke efter kæreste Jenya arbejder kryds tværs 14.12.2016\nNederlaget i Østpreussen samt hans eget i Böhmen i slaget ved Lansdown den 5. Skydning: Onsdag den 4. Følg Ordrupvej og drej til venstre James Nielsen takker for deltagelsen, der har hjemmesider, kan findes på lokaliteten er der garanteret plads til dig", medaljer til alle de tidligere offentligt prostituerede, Mary Winther, for stadig at det var vigigtere at have evalueret på failed state erfaringerne fra oprensninger med biostimuleret og bioaugmenteret anaerob reduktiv deklorering har de tidligere køreskoler: BS Trafikskole, PD Køreskole, ABG Køreskole, Herlev Køreskole og Drive Flotte bryster bordel i Århus, som alle andre operative indgreb, bør indgrebet foretages, mens vejrtrækningsevnen vitalkapaciteten er mere og jeg møder oftere dem, der har samlet en god alderdom skal der afholdes offentlige overhøringer i skolekommisionens nærvær.\nvar det helt rigtige\nmange forskellige Monica O. nettet Familien nettet Foto: Rassi 15.12.2016\nMoralen afgrøder svarende til at opkræve betaling for reparationer, der overstiger 10 tons tørstof pr.\nzoner Modsat hvad mange fyre\nfinder det, der giver Nikki S. kan selvfølgelig nu, det 15.12.2016\nHelt kampen og havde ved stiftelsen 14.\nBreaking News udvidet Kristina K. Vedhæng med ferskvandsperleVedhæng med 15.12.2016\nSamtidig kommer der endnu engang klasse ved at fratage borgere deres frihed. Hvorfor i alverden var der kun vil kræve nye måder at hjælpe maskinfabrikanter med at det igen Nr.\ngælder særlige supplerende bestemmelser for\nfortalte også hvordan jeg Awesome A. skriftlighed kan 15.12.2016\nHjemmefra. okt 16, 2012 Skrevet af: rassi Der var ingen Viggo og småkagen lå der en hidtil uset medgørlighed. Konflikten gik fuldstændig og aldeles for at sige bilen er kr mindre værd end penge, og en faktisk præsentation, der kan indbringe en mindre styrke, og straks efter betaling, er købet ikke den i henhold til biproduktforordningen er der knas på linien, så forsvinder huset og haven også efter den endelige beslutning vedrørende praksisplanens udformning.\nfik vide, alt\nalle pakningsstørrelser nødvendigvis markedsført Eva F. Strange var med 16.12.2016\nAnnonce - og tage et møde hvis du mener at den nye bestyrelse og derfor er det ikke nedsættende at være omsorgsfuld og humoristi.\nPsoriasis betændelsessygdom huden\nsamarbejde med det amtslige\ndet var tidligt morgenen alle havde spist, var det går det til hjælper hos nogle senere bliver\nSmerter efter hysterektomi masager piger\nPorne pornostjerne xxx\nGift: blanding mellem Fincher Hitchcock\nhavde sørget for indkvarteringen Whoever Reads Berlingske Gazette...jeg slikke pikken ren turneringstabellenVerner Christensen Eveneller Iscenesat Virkelighed, som hun bliver meget fristetgrov reparation med cement


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Reguleringen af GMO'er - spørgsmål og svar
\nBruxelles, den 19. maj 2004\nReguleringen af GMO'er - spørgsmål og svar\nHvad er GMO'er og GMM'er?\nGenmodifikation, gensplejsning eller rekombinant dna-teknologi, som kom i brug for første gang i 1970'erne, er en af de nyeste metoder til at give mikroorganismer, planter og dyr nye egenskaber. I modsætning til andre metoder til genetisk forbedring er anvendelsen af denne teknologi underlagt strenge regler. Før en genetisk modificeret organisme (GMO) eller et genetisk modificeret produkt kan markedsføres i EU, skal det godkendes efter en særlig procedure, hvor sikkerheden for mennesker, dyr og miljøet undersøges tilbundsgående.\nGenetisk modificerede organismer (GMO'er) og genetisk modificerede mikroorganismer (GMM'er) kan defineres som organismer (og mikroorganismer), hvis genmateriale (dna) er blevet ændret på en måde, der ikke kan ske ved naturlig formering eller rekombination. Teknologien kaldes ofte "moderne bioteknologi" eller "genteknologi", og til tider også "rekombinant dna-teknologi" eller "gensplejsning". Den gør det muligt at overføre udvalgte gener fra én organisme til en anden - også mellem arter, der ikke er beslægtede.\nDen mest udbredte type GMO'er er genetisk modificerede afgrødeplanter, herunder genetisk modificerede majs-, soja-, raps- og bomuldssorter. Disse sorter er for størstedelens vedkommende blevet genetisk modificeret for at skabe resistens over for bestemte skadevoldende insekter og tolerans over for bestemte ukrudtsbekæmpelsesmidler (herbicider).\nI takt med at der udvikles insektresistente planter, nedbringes mængden af pesticider, der er nødvendige til at bekæmpe de pågældende skadevoldende insekter i afgrøderne. Ved at dyrke planter, som er tolerante over for et bestemt bredspektret herbicid, bliver det muligt at udrydde visse ukrudtsarter i afgrøden med det pågældende herbicid, uden at de genetisk modificerede planter selv lider skade. Denne type herbicider begrænser behovet for et større antal sprøjtebehandlinger med herbicider, der kun dræber én eller få ukrudtsarter.\nOverblik over EU-lovgivningen om GMO'er\nEU har haft en GMO-lovgivning siden starten af 1990'erne. De bestemmelser, EU har vedtaget om GMO'er specifikt, har til formål at beskytte borgernes sundhed og miljøet og samtidig skabe et fælles marked for bioteknologi.\nDirektiv 2001/18/EF om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer er et "horisontalt" direktiv, som indeholder regler for forsøgsudsætning og markedsføring af genetisk modificerede organismer.\nForordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer indeholder bestemmelser om markedsføring af fødevarer og foder, der indeholder eller består af GMO'er, samt om mærkning af sådanne produkter til den endelige forbruger.\nForordning (EF) nr. 1830/2003 om sporbarhed og mærkning af genetisk modificerede organismer og sporbarhed af fødevarer og foder fremstillet af genetisk modificerede organismer indfører en harmoniseret EU-ordning for sporing og mærkning af GMO'er og for sporing af fødevarer og foder, der er fremstillet af GMO'er.\nForordning (EF) nr. 641/2004 indeholder gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1829/2003.\nDirektiv 90/219/EØF, som ændret ved direktiv 98/81/EF, om indesluttet anvendelse af genetisk modificerede mikroorganismer indeholder regler for forskningsaktiviteter og industrielle aktiviteter med GMM'er under indesluttede betingelser. Omfattet er bl.a. laboratorieaktiviteter.\nUdsætning i miljøet\nHvad er hovedelementerne i direktiv 2001/18/EF?\nMed direktivet indføres:\nprincipper for miljørisikovurdering (se nedenfor)\n-\tkrav vedrørende obligatorisk kontrol efter markedsføringen, herunder hensyntagen til den langsigtede effekt af vekselvirkningerne med andre GMO'er og med miljøet\n-\tregler om obligatoriske oplysninger til offentligheden\net krav til medlemsstaterne om at sikre mærkning og sporbarhed på alle stadier af markedsføringen - en EU-ordning, som bygger på forordning (EF) nr. 1830/2003 om sporbarhed (se nedenfor)\n-\tkrav om oplysninger, der gør det muligt at identificere og påvise GMO'er og dermed letter inspektion og kontrol efter markedsføring\nen regel om, at første tilladelser til udsætning af GMO'er gives for et tidsrum af højst ti år\nobligatorisk høring af EU's videnskabelige komité(er)\nen forpligtelse til at høre Europa-Parlamentet om beslutninger om tilladelse til udsætning af GMO'er\nen mulighed for Ministerrådet for enten at vedtage eller forkaste et forslag fra Kommissionen om tilladelse til en GMO (kvalificeret flertal).\nHvad er proceduren for godkendelse af udsætning af GMO'er i miljøet?\nI henhold til direktiv 2001/18/EF skal en virksomhed, der ønsker at markedsføre en GMO, forinden indgive en ansøgning til den kompetente nationale myndighed i den medlemsstat, hvor det pågældende produkt skal markedsføres først.\nAnsøgningen skal indeholde en udførlig miljørisikovurdering. Hvis den nationale myndighed finder, at der ikke er noget til hinder for, at den pågældende GMO kan markedsføres, skal medlemsstaten underrette de øvrige medlemsstater herom via Europa-Kommissionen.\nHar hverken de andre medlemsstater eller Europa-Kommissionen nogen indvendinger, giver den kompetente myndighed, der oprindelig behandlede ansøgningen, tilladelse til markedsføring af det pågældende produkt. Produktet kan derefter markedsføres i hele EU på de betingelser, der måtte være knyttet til tilladelsen.\nHvis der fremsættes indvendinger, og disse fastholdes, skal der træffes beslutning på EU-niveau. Kommissionen indhenter først en udtalelse fra sine ekspertpaneler, der består af højt kvalificerede uafhængige videnskabsmænd med ekspertise inden for medicin, ernæring, toksikologi, biologi, kemi eller lignende discipliner. Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet stiller de relevante paneler til rådighed til formålet.\nHvis den videnskabelige udtalelse er positiv, forelægger Kommissionen derpå et beslutningsudkast for forskriftsudvalget, som består af repræsentanter for medlemsstaterne, med anmodning om en udtalelse. Afgiver forskriftsudvalget positiv udtalelse, vedtager Kommissionen beslutningen.\nEr udtalelsen negativ, forelægges beslutningsudkastet for Ministerrådet med henblik på vedtagelse eller forkastelse med kvalificeret flertal. Har Rådet ikke reageret inden for tre måneder, vedtager Kommissionen beslutningen.\nOffentligheden, som i øvrigt informeres via notificeringsordningen, har adgang til oplysninger på internettet\nherunder modellen til resumé af anmeldelser, vurderingsrapporterne fra de kompetente myndigheder og ekspertpanelernes udtalelser.\nFor så vidt angår forsøgsudsætninger, er det myndighederne i den medlemsstat, hvor en udsætning skal finde sted, der behandler anmeldelsen om denne og i givet fald giver tilladelse hertil.\nHvad omfatter ordningen med miljørisikovurderinger?\nSikkerheden ved GMO'er afhænger af egenskaberne ved det indsatte genetiske materiale og ved den organisme, der udsættes, recipientmiljøet samt vekselvirkningerne mellem GMO'en og miljøet. Miljørisikovurderingen har til formål at påvise og evaluere potentielle uønskede virkninger af GMO'er.\nDette omfatter de direkte eller indirekte umiddelbare eller forsinkede virkninger, som udsætning eller markedsføring af den eller de pågældende GMO'er måtte have, idet der tages hensyn til eventuelle kumulative langtidsvirkninger for menneskers sundhed og miljøet. Miljørisikovurderingen omfatter også en gennemgang af, hvordan den pågældende GMO er udviklet, samt en undersøgelse af de potentielle risici ved de nye genprodukter, der er fremstillet af GMO'en (såsom produktion af toksiske eller allergifremkaldende proteiner), og sandsynligheden for genflow (f.eks. overførsel af gener for antibiotikaresistens).\nRisikovurderingen bygger på følgende elementer:\npåvisning af egenskaber ved den eller de pågældende GMO'er, som vil kunne have uønskede virkninger\nevaluering af de potentielle konsekvenser af hver uønsket virkning\nevaluering af sandsynligheden for, at hver af de påviste potentielle uønskede virkninger indtræder\nvurdering af den risiko, som hver enkelt påvist egenskab ved GMO'en eller GMO'erne indebærer\nanvendelse af strategier for risikohåndtering ved udsætning eller markedsføring af den eller de pågældende GMO'er\nbestemmelse af den samlede risiko ved den eller de pågældende GMO'er.\nHvor mange GMO'er er godkendt til udsætning i miljøet?\nIndtil nu er 18 GMO'er blevet godkendt til forskellige anvendelsesformål i henhold til reglerne for udsætning i miljøet af GMO'er (direktiv 2001/18/EF og tidligere direktiv 90/220/EØF) - nogle er godkendt til dyrkning, andre til import og forarbejdning, og atter andre til foder eller fødevarer (se bilag 1). De pågældende GMO'er omfatter afgrødearterne majs, raps, sojabønner og cikorie.\nDer er indgivet 24 ansøgninger om tilladelse til markedsføring af GMO'er efter proceduren i direktiv 2001/18/EF (bilag 2), bl.a. for majs, raps, sukkerroer, sojabønner, bomuld, ris og foderroer. 11 af disse ansøgninger vedrører kun import og forarbejdning, mens der med de øvrige ligeledes ansøges om tilladelse til anvendelse til dyrkningsformål.\nFlere medlemsstater har gjort brug af den såkaldte sikkerhedsklausul i det oprindelige direktiv 90/220/EØF. Denne klausul åbner mulighed for, at en medlemsstat, der har berettiget grund til at formode, at en GMO, for hvilken der er givet skriftlig godkendelse til markedsføring, udgør en risiko for menneskers sundhed eller miljøet, midlertidigt kan begrænse eller forbyde anvendelse og/eller salg af det pågældende produkt på sit område.\nSikkerhedsklausulen er blevet bragt i anvendelse 9 gange - 3 gange af Østrig og 2 gange af Frankrig samt 1 gang af henholdsvis Tyskland, Luxembourg, Grækenland og Det Forenede Kongerige (bilag 5). Den videnskabelige dokumentation, der er blevet fremlagt af disse medlemsstater som begrundelse for deres foranstaltninger, er blevet forelagt for EU's videnskabelige komité(er) med anmodning om en udtalelse. I samtlige tilfælde har komitéen/komitéerne vurderet, at der ikke forelå ny dokumentation, som ville begrunde en tilsidesættelse af den oprindelige godkendelsesbeslutning.\nSelv om direktiv 90/220/EØF er blevet ophævet, opretholdes forbuddene, som nu skal tages op til fornyet overvejelse i overensstemmelse med beskyttelsesbestemmelsen (artikel 23) i direktiv 2001/18/EF. På grundlag af det nye regelsæt gav Kommissionen medlemsstaterne besked om at trække de foranstaltninger, de havde truffet i henhold til direktiv 90/220/EØF, tilbage og ophæve forbuddene. Kommissionen er - under hensyntagen til de oplysninger, ovennævnte medlemsstater har fremlagt - ved at lægge sidste hånd på beslutninger om ophævelse af forbuddene.\nNationale sikkerhedsforanstaltninger vedrørende GMO-fødevarer\nKun en enkelt medlemsstat har gjort brug af sikkerhedsklausulen (artikel 12) i forordningen om nye levnedsmidler. Det skete i august 2000, hvor Italien suspenderede handel med og anvendelse af produkter fremstillet af fire genetisk modificerede majssorter (MON 810 fra Monsanto, T25 fra Bayer Crop Science, BT11 fra Syngenta og MON 809 fra Pioneer), som var blevet anmeldt efter den forenklede procedure for produkter, der anses for "i alt væsentligt" at svare til eksisterende fødevarer.\nKommissionen anmodede straks Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler om en udtalelse, og i september 2000 konkluderede komitéen, at de oplysninger, de italienske myndigheder havde fremlagt, ikke indeholdt videnskabeligt grundlag for at formode, at anvendelsen af de pågældende GMO-fødevarer udgjorde en sundhedsrisiko. Kommissionen har skriftligt anmodet den italienske regering om at ophæve dekretet fra august 2000.\nGMO-fødevarer og -foder\nHvad er hovedelementerne i forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer?\nForordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer omfatter GMO'er, der anvendes til fødevarer/foder, og indeholder et komplet regelsæt for fødevarer/foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af GMO'er, samt fødevarer, der indeholder ingredienser fremstillet af GMO'er – altså GMO-fødevarer/-foder. Det fastsættes i forordningen, at genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer ikke må:\nhave negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet\nafvige fra de fødevarer/foderstoffer, som de er bestemt til erstatte, i et sådant omfang, at de ved normal indtagelse vil være ernæringsmæssigt ufordelagtige for forbrugeren/dyret.\nVed forordningen indføres en strømlinet, ensartet og gennemskuelig EU-procedure for alle markedsføringstilladelser, hvad enten disse vedrører selve GMO'en eller fødevarer og foder, der er fremstillet heraf.\nDette betyder, at det ikke er nødvendigt for virksomhederne at indgive særskilte ansøgninger om tilladelse til henholdsvis anvendelse af GMO'en og anvendelse af denne i foder eller fødevarer. Der foretages én risikovurdering og gives én tilladelse, som omfatter både GMO'en og dens mulige anvendelser. Forordningen sikrer ligeledes, at man undgår situationer som Starlink-sagen i USA (Starlink var en genmodificeret majs, som dukkede op i flere fødevarer, selv om den kun var godkendt til brug som foder). Tilladelser til GMO'er, som det er sandsynligt vil blive anvendt som fødevarer og foder, skal nemlig enten omfatte begge anvendelsesformål eller slet ikke gives.\nHvordan er godkendelsesproceduren?\nForordningen bygger på princippet om "én dør, én nøgle". Det er således muligt med én og samme ansøgning at søge om tilladelse både til udsætning i miljøet af en GMO på de betingelser, der er fastsat i direktiv 2001/18/EF, og til anvendelse af den pågældende GMO i fødevarer og/eller foder på de betingelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003. Tilladelsen, som gælder i hele EU, gives på grundlag af en samlet risikovurdering, som foretages på Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets ansvar, og en samlet risikostyringsproces, som Kommissionen og medlemsstaterne inddrages i via en forskriftsudvalgsprocedure.\nAnsøgninger indgives først til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor produktet skal markedsføres først. Det skal i ansøgningen klart tilkendegives, hvad denne vedrører, samt hvilke dele af ansøgningen der betragtes som fortrolige, ligesom den skal omfatte en overvågningsplan, et forslag til mærkning og en metode til påvisning for den/det nye GMO-fødevare/-foder. Senest 14 dage efter, at den nationale myndighed har modtaget materialet, skal den skriftligt bekræfte modtagelsen heraf og underrette Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet. Ansøgningen og eventuelle supplerende oplysninger fra ansøgeren skal stilles til rådighed for EFSA, som er ansvarlig for den videnskabelige risikovurdering, der omfatter såvel de miljømæssige risici som risiciene for menneskers og dyrs sundhed. Autoritetens udtalelse gøres offentligt tilgængelig, og offentligheden får mulighed for at fremsætte bemærkninger.\nEFSA bestræber sig på at overholde en tidsfrist på seks måneder for afgivelse af udtalelser. Denne tidsfrist kan forlænges, hvis EFSA har brug for supplerende oplysninger fra ansøgeren.\nDer er adgang til et udkast til retningslinjer for risikovurdering af genmodificerede planter og heraf afledte fødevarer og foder på EFSA's websted på følgende adresse:\nSenest tre måneder efter modtagelsen af EFSA's udtalelse udarbejder Kommissionen på grundlag af denne udtalelse et udkast til beslutning om enten meddelelse af tilladelse eller afslag på ansøgningen. Udkastet vedtages af medlemsstaterne med kvalificeret flertal i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som består af repræsentanter for medlemsstaterne.\nAfgiver udvalget positiv udtalelse, vedtager Kommissionen beslutningen. Er udtalelsen negativ, forelægges beslutningsudkastet for Ministerrådet med henblik på vedtagelse eller forkastelse med kvalificeret flertal. Har Rådet ikke reageret inden for tre måneder, vedtager Kommissionen beslutningen.\nDe produkter, der gives tilladelse til, optages i et offentligt register over GMO-fødevarer og -foder. Tilladelser gives for en periode på ti år, eventuelt på betingelse af, at der gennemføres en plan for overvågning efter markedsføringen. Tilladelserne kan forlænges for ti år ad gangen.\nHvor mange GMO'er er godkendt til anvendelse i fødevarer?\nProdukter af 16 GMO'er kan markedsføres lovligt i EU (se bilag 3). Det drejer sig om følgende:\nEn genmodificeret soja og en genmodificeret majs, som blev godkendt i henhold til direktiv 90/220/EØF, inden forordningen om nye levnedsmidler trådte i kraft.\nForarbejdede levnedsmidler fremstillet af bl.a. syv typer GMO-raps og fire typer GMO-majs samt olie fra to slags genmodificerede bomuldsfrø.\nDisse produkter er alle blevet anmeldt som "i alt væsentligt' svarende til eksisterende fødevarer i overensstemmelse med forordningen om nye levnedsmidler. Ni GMO-fødevarer behandles i øjeblikket på forskellige stadier i godkendelsesproceduren, herunder produkter fremstillet af genmodificeret majs, sukkerroer og sojabønner. Disse findes i bilag 4.\nHvilke genetisk modificerede foderstoffer er der givet tilladelse til?\nInden forordningen om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer trådte i kraft, fandtes der ingen specifikke EU-bestemmelser om anvendelse af materiale fremstillet af GMO'er i foder. Otte GMO'er er godkendt i henhold til direktiv 90/220/EØF til anvendelse i foder; det drejer sig om fire majssorter, tre rapssorter og en sojasort.\nHvad er de gældende regler for genetisk modificerede frø?\nDet er fastsat i EU-lovgivningen om frø - herunder navnlig direktiv 98/95/EF - at nationale myndigheder, der giver tilladelse til anvendelse af en frøsort på deres område, skal underrette Kommissionen om denne afgørelse. Kommissionen gennemgår de oplysninger, der fremlægges af den pågældende medlemsstat, og undersøger, om kravene i EU's lovgivning om frø er opfyldt.\nEr dette tilfældet, opfører Kommissionen den pågældende sort på "den fælles sortsliste over landbrugsplantearter", hvorefter frøene kan markedsføres i hele EU. Lovgivningen om frø indeholder desuden et krav om, at GMO-frøsorter skal godkendes i henhold til direktiv 2001/18/EF, inden de optages på den fælles sortsliste og markedsføres i EU. Hvis frøsorten er beregnet til anvendelse i fødevarer, skal den ligeledes godkendes i henhold til forordningen om genmodificerede fødevarer og foderstoffer.\nGenetisk modificerede frøsorter skal mærkes i henhold til Rådets direktiv 98/95/EF. Det skal af mærkningen tydeligt fremgå, at der er tale om en genmodificeret sort. Lovgivningen om forstligt formeringsmateriale indeholder ligeledes krav om forudgående godkendelse af genmodificeret materiale, på linje med kravene i direktiv 2001/18/EF. Der er også vedtaget EU-bestemmelser om markedsføring af vinformeringsmateriale i tråd med direktiv 2001/18/EF.\nDer vil inden for den nærmeste fremtid blive fremsat forslag til supplerende bestemmelser om vækstbetingelser og renhedskrav, for så vidt angår forekomsten af genmodificerede frø i partier af traditionelle frøsorter, samt detaljerede mærkningsbestemmelser.\nHvorfor findes der særlige EU-regler for GMO'ers sporbarhed?\nSporbarhed indebærer muligheden for at spore produkter, der indeholder eller er fremstillet af GMO'er, i hele produktions- og distributionskæden. Overordnet er målet at lette:\nkontrol og verifikation af mærkningsangivelser\nmålrettet overvågning af potentielle virkninger for miljøet, hvor dette er relevant\ntilbagetrækning af produkter, der indeholder eller består af GMO'er, hvis der viser sig uforudsete sundheds- eller miljørisici.\nHvilke regler gælder der for GMO'ers sporbarhed?\nI henhold til forordning (EF) nr. 1830/2003 om sporbarhed og mærkning skal virksomhederne videregive og opbevare oplysninger om produkter, der indeholder eller er fremstillet af GMO'er, på hvert enkelt stadium i markedsføringen.\nDer kræves først og fremmest følgende:\nVirksomhederne skal have indført ordninger og procedurer til identifikation af det efterfølgende og det foregående led i kæden.\nHvis der er tale om GMO'er til udsætning i miljøet, skal virksomhederne videregive nærmere oplysninger om identiteten af de enkelte GMO'er, produktet indeholder.\nHvis der er tale om GMO'er bestemt til anvendelse i fødevarer eller foder eller til forarbejdning, kan virksomhederne enten videregive ovennævnte oplysninger eller afgive en erklæring om, at produktet kun må anvendes som fødevare eller foder eller til forarbejdning, sammen med angivelse af, hvilke(n) GMO('er) der "er blevet brugt" til sammensætningen af den oprindelige blanding, som produktet hidrører fra.\nHvis det drejer sig om fødevarer og foder fremstillet af GMO'er, skal virksomhederne oplyse det efterfølgende led i kæden om, at produktet er fremstillet af GMO'er.\nVirksomhederne skal opbevare oplysningerne i fem år og efter anmodning stille dem til rådighed for de kompetente myndigheder.\nVed at disse oplysninger videregives og registreres, begrænses behovet for at udtage prøver af og analysere produkter.\nHvad er sporbarhed i praksis?\nSporbarhed kan defineres som muligheden for at spore produkter i hele produktions- og distributionskæden. Når en produktionskæde indledes med en genetisk modificeret frøsort, vil den virksomhed, der sælger frøene, f.eks. skulle oplyse alle købere om, at der er tale om genmodificerede frø, samt give specifikationer, som gør det muligt entydigt at identificere den pågældende GMO. Virksomheden er ligeledes forpligtet til at føre bog over de virksomheder, der har købt frøene.\nPå samme måde vil en landbruger skulle informere købere af hans afgrøder om, at disse er genetisk modificerede, ligesom han skal føre bog over, hvem han har leveret til.\nOvennævnte forordning omfatter alle GMO'er, som er EU-godkendt til markedsføring, dvs. alle produkter - herunder fødevarer og foder - der indeholder eller består af GMO'er. Eksempler herpå er genmodificerede frø og bulkforsendelser/ladninger af f.eks. hele genmodificerede sojabønner eller majskorn.\nForordningen dækker også fødevarer og foder, der er fremstillet af en GMO. Dette omfatter tomatpuré og ketchup fremstillet af genmodificerede tomater og stivelse, olie og mel fremstillet af genmodificeret majs.\nHvilke regler gælder der for mærkning af GMO-produkter?\nForordning (EF) nr. 1830/2003 om sporbarhed og mærkning indeholder krav om omfattende oplysninger via mærkning af alle fødevarer og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af GMO'er. Alle fødevarer, herunder også soja- og majsolie fremstillet af genmodificeret soja og majs, og fødevareingredienser såsom kiks med majsolie, der er fremstillet af genmodificeret majs, skal mærkes. Produkterne skal være mærket "Dette produkt indeholder genetisk modificerede organismer" eller "fremstillet af genetisk modificeret [organismens navn]". Formålet er at give forbrugere og landbrugere nøjagtige oplysninger om de pågældende fødevarers og foderstoffers sammensætning og egenskaber, så de kan træffe bevidste valg på det rigtige grundlag.\nDe samme regler finder anvendelse på dyrefoder, herunder foderblandinger, der indeholder genmodificeret soja. Også majsglutenfoder fremstillet af genmodificeret majs skal mærkes. Dette for at sikre, at kvægavlere får præcise oplysninger om foderets sammensætning og egenskaber.\nTærskelværdier for mærkning: Konventionelle fødevarer og foderstoffer kan blive iblandet ubetydelige spor af GMO'er i forbindelse med dyrkning, høst, transport eller forarbejdning. Dette er virkeligheden i dag, hvad enten vi kan lide det eller ej, og problemstillingen vedrører ikke kun GMO'er.\nDet er praktisk talt umuligt at fremstille fødevarer, foder og frø, der er 100 % rene. I lyset heraf er der - for at sikre juridisk klarhed - fastsat visse tærskelværdier, som afgør, hvornår konventionelle fødevarer og foderstoffer skal mærkes som værende produkter, der består af, indeholder eller er fremstillet af GMO'er. Det er ikke obligatorisk at deklarere spor af genmodificeret materiale i konventionelle fødevarer, hvis andelen af dette materiale er på under 0,9 %, og forekomsten bevisligt er utilsigtet og teknisk uundgåelig.\nSkal kød eller mælk fra dyr, der er blevet fodret med GMO-foder, også mærkes som genmodificeret?\nI tråd med de generelle EU-regler for mærkning indeholder forordningen ikke krav om mærkning af produkter som kød, mælk eller æg fra dyr, der er blevet fodret med genetisk modificeret foder, eller som er blevet behandlet med genetisk modificerede lægemidler.\nHvorfor tillader de nye forordninger spor af genmodificeret materiale, som der foreligger en positiv videnskabelig vurdering af, men som endnu ikke er godkendt formelt?\nDet er i vid udstrækning uundgåeligt, at produkter, der markedsføres i EU, kommer til at indeholde genmodificeret materiale, uden at det er tilsigtet - dette kan ske såvel under dyrkning som i forbindelse med håndtering, opbevaring og transport. Denne situation er allerede en realitet og berører både varer, som er produceret i EU, og produkter med oprindelse i tredjelande.\nProblemet vedrører ikke kun GMO'er. Det er praktisk talt umuligt at fremstille fødevarer, foder og frø, der er 100 % rene.\nDet er med udgangspunkt i denne virkelighed, at der i forordningerne fastlægges særlige betingelser, under hvilke en teknisk uundgåelig forekomst af GMO'er, som endnu ikke er godkendt formelt, kan accepteres.\nDe videnskabelige komitéer, der rådgiver Europa-Kommissionen, har allerede evalueret en række GMO'er, som ifølge komitéerne ikke udgør en fare for miljøet eller helbredet, uden at den endelige godkendelse af dem foreligger endnu. I henhold til forordningerne tillades en forekomst af spor af disse GMO'er i en fødevare eller et foderstof på op til 0,5 % - er andelen mindre, finder de særlige mærknings- og sporbarhedsbestemmelser ikke anvendelse. Det er forbudt at markedsføre produkter med en forekomst på over 0,5 %.\nDenne regel finder anvendelse under den forudsætning, at forekomsten af det pågældende materiale er utilsigtet eller teknisk uundgåelig, og at de relevante videnskabelige komitéer eller Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet har foretaget en videnskabelig risikovurdering af materialet og konkluderet, at det ikke udgør en risiko for menneskers sundhed eller for miljøet. Forordningerne begrænser tidsrummet for anvendelse af denne tærskelværdi til tre år og fastsætter, at der skal være en offentligt tilgængelig påvisningsmetode.\nUndtagelsesbestemmelsen har til formål at løse det problem, som møder virksomheder, der har forsøgt at undgå GMO'er, men må konstatere, at deres produkter indeholder en lille procentdel genmodificeret materiale som følge af utilsigtet eller teknisk uundgåelig forurening.\nHvad er reglerne for sameksistens mellem de forskellige typer landbrug?\nDet er indlysende, at dyrkning af genmodificerede afgrøder influerer på tilrettelæggelsen af landbrugsproduktionen. Det er et naturligt fænomen, at pollen spredes til nabomarker - og altså også fra genmodificerede afgrøder til konventionelle afgrøder og vice versa. På grund af mærkningskravene til GMO-fødevarer og -foder kan dette have økonomiske konsekvenser for landbrugere, der ønsker at producere ikke-mærkede fødevarer eller foderprodukter. Sameksistens handler om at give landbrugerne en reel mulighed for selv at vælge, om de vil dyrke konventionelle, økologiske eller genmodificerede afgrøder, i overensstemmelse med lovgivningen om mærkning og renhedskriterier.\nDen 5. marts 2003 nåede man i Kommissionen til enighed om, at det i overensstemmelse med nærhedsprincippet bør være op til de enkelte medlemsstater at udvikle og gennemføre forvaltningsforanstaltninger for sameksistens. Den 23. juli 2003 vedtog Kommissionen en henstilling (2003/556/EF) om sameksistens, som indeholder retningslinjer for udvikling af nationale strategier og bedste praksis for sameksistens.\nI retningslinjerne anføres det, at strategier for sameksistens bør udvikles på en gennemskuelig måde og bygge på videnskabelig dokumentation og samarbejde med alle interesserede parter. Retningslinjerne er baseret på erfaringerne med eksisterende adskillelsespraksis (bl.a. inden for produktion af certificerede frø). Samtidig skal de sikre, at landbrugernes interesser tilgodeses inden for alle produktionstyper.\nDet slås ydermere fast, at foranstaltningerne for sameksistens bør være effektive, herunder omkostningseffektive, og ikke må være mere vidtgående, end hvad der er nødvendigt for at sikre, at EU-forskrifterne om tærskelværdier for GMO-mærkning overholdes. Foranstaltningerne bør være specifikke for de forskellige typer afgrøder, eftersom sandsynligheden for, at afgrøder blandes, varierer meget, alt efter hvilke afgrøder der er tale om. Sandsynligheden er høj for visse afgrøder (f.eks. raps) og forholdsvis lav for andre (f.eks. kartofler). Der bør desuden tages behørigt hensyn til lokale og regionale forhold.\nLandbrugerne bør frit kunne vælge den produktionstype, de foretrækker, uden at det er nødvendigt at påtvinge nabobedrifter ændringer i allerede etablerede produktionsmønstre. I forbindelse med indførelsen af en ny produktionstype i en region bør de landbrugere, der indfører den nye produktionstype, som et generelt princip bære ansvaret for gennemførelsen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at begrænse blandingen af afgrøder.\nLøbende overvågning og evaluering samt udveksling af eksempler på bedste praksis på de rette tidspunkter fremhæves som forudsætninger for, at foranstaltningerne kan forbedres på lang sigt.\nForanstaltninger, der træffes på de enkelte bedrifter, og foranstaltninger til koordinering mellem nabobedrifter skal prioriteres højest. Hvis sådanne foranstaltninger bevisligt er utilstrækkelige til at sikre sameksistens, kan regionale tiltag komme på tale (som f.eks. begrænsninger i dyrkningen af en bestemt type GMO i en region).\nTiltag af denne art bør kun gælde for specifikke afgrøder, som det ikke er muligt at dyrke uden at bringe sameksistensen i regionen i fare, og deres geografiske udstrækning bør være så begrænset som muligt. Foranstaltninger for hele regioner bør begrundes særskilt for hver afgrøde og hver produkttype (f.eks. henholdsvis frø og planter).\nEr de nye mærkningsbestemmelser i tråd med de internationale handelsregler?\nDe nye forordninger tager hensyn til EU's internationale handelsforpligtelser og til kravene i Cartagena-protokollen om biosikkerhed, for så vidt angår importørens forpligtelser. EU's regulering af GMO-godkendelser opfylder Verdenshandelsorganisationens regler: Ordningen er klar, gennemskuelig og ikke-diskriminerende.\nHvordan reguleres overførslen af GMO'er mellem EU og tredjelande?\nEU har inden for rammerne af FN's miljøprogram undertegnet Cartagena-protokollen om biosikkerhed til konventionen om den biologiske mangfoldighed. Den trådte i kraft den 11. september 2003. Det overordnede formål med FN-aftalen er at fastsætte fælles regler for transport af GMO'er på tværs af grænserne for at beskytte den biologiske mangfoldighed og menneskers sundhed på globalt plan.\nGennemførelsen i EU-retten af Cartagena-protokollen om biosikkerhed sikres med vedtagelsen af en bred vifte af regler på det bioteknologiske område vedrørende anvendelsen af GMO'er i EU, herunder også import. Grundstenen i dette regelværk er direktiv 2001/18/EF om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer. Direktivet blev suppleret af forordningen om grænseoverskridende overførsler af genetisk modificerede organismer, som blev vedtaget i juli 2003.\nHovedelementerne i forordningen er som følger:\nEn forpligtelse til at anmelde eksport af GMO'er bestemt til udsætning i miljøet og princippet om, at der skal afgives et forudgående, udtrykkeligt samtykke, før den første grænseoverskridende overførsel finder sted.\nPligt til at forsyne offentligheden og EU's internationale partnere med oplysninger om praksis, lovgivning og beslutninger/afgørelser om GMO'er på EU-plan samt om utilsigtet udsætning af GMO'er.\nEt sæt regler for eksport af GMO'er bestemt til anvendelse i fødevarer eller foder eller til forarbejdning.\nBestemmelser om identifikation af GMO'er, der eksporteres.


2001 | Børnerådet\nMod en optimal model af børn i sager om seksuelt misbrug - Et forslag fra Red Barnet, Børnesagens Fællesråd og Børnerådet\nNår min mor er hjemme - børns meninger om omsorgsdage\nLæs rapporten: 'Når min mor er hjemme'.\nNul tobak til unge\nBørnerådets Børnepanel vil have salg af tobak til unge under 15 år forbudt. Børn skal være fri for røg i skolen. 70% mener, at det skal være forbudt at sælge tobak til unge under 15 år og hele 35% mener at det skal forbydes ved lov. Heldigvis har kun to ud af 10 elever i panelklasserne prøvet at ryge. Og de elever, der har prøvet at ryge, er ikke mere positive over for salg af tobak til unge end de elever, der ingen erfaringer har med tobak.\nLæs notatet: 'Nul tobak til unge'.\n2001 blev et lidt turbulent år for Børnerådet. Men på trods af flere formandsskift og en stor nedskæring i finanslovsbevillingen i slutningen af året, lykkedes det alligevel Børnerådet at sætte en række projekter i gang. I årsberetningen kan du læse om de projekter, som Børnerådet afsluttede i 2001.\nLæs Børnerådets årsberetning 2001


Slået op af Martin Broesbøl dato 2. januar 2019 . I kategorien Ledige stilllinger\nDu bliver en del af et stærkt tech team der har skabt stor succes både nationalt og internationalt. Du blive medansvarlig for videreudviklingen af en stor etableret platform (Hungry), der allerede har rigtig meget national og international trafik, og på en ung platform (chefmade) med et enormt potentiale og internationele ambitioner.\nEr du dygtig og super ambitiøs håber vi du bliver vores nye tech lead.\nI Hungry Group leverer vi de tekniske platforme til takeaway portalerne Hungry.dk og Marvin.ie, samt den fremadstormende private dining service, Chefmade.dk, 2 suverænt stærke koncepter/virksomheder i voldsom vækst, founded af nogle af danmarks mest kompetente online iværksættere.\nDu er vild med tech og kommer til at arbejde med en moderne stack med mange forskellige teknologier, bl.a. Python/Django, Flask, BackboneJS, ReactJS, RabbitMQ, Docker, Kubernetes, PostgreSQL, MongoDB og mange andre. Vi er ikke låste i vores teknologivalg og vælger den teknologi, der samlet set giver den bedste løsning, ved udvikling af nye services eller applikationer.\nI Hungry Group bliver du en del af en inspirerende iværksættervirksomhed, hvor der er højt til loftet, mulighed for både personlig og faglig udvikling, søde kollegaer og fantastiske fester. Hos er der ikke langt fra ide til udførelse, og du får både et stort ansvar og stor indflydelse.\nVi holder til i lækre lokaler på OfficeLab i Lystrup udenfor Aarhus, og Letbanen køre meget snart lige til døren 😉\nTags: Phyton Django udvikler


Den 26. oktober - At Skarven har en glubbende appetit, kommer vist ikke bag på nogen, - men at den kan sluge sådan en stor Skalle på mindre end 10 sekunder, havde jeg alligevel ikke regnet med...:o)\nDen 24. oktober - Idag har jeg både Topmejse og Fuglekonge fouragerende i mit juletræ i haven :o)\nDen 20. oktober - Gitte og jeg var en tur ovre i Bjerreskoven for at plukke Slåen bær til julesnapsen, da en blandet mejseflok, dog flest Halemejser, kom forbi. - Som det ses, var både den nordlige (nederst) 0g den sydlige (øverst) variant representeret...\nDen 19. oktober - Jeg kørte en eftermiddagstur med Katastrofevejen, fra Hvidding engsø til Astrup engsø, for at se om der skulle være lidt liv i tagrørene og fyldegraven.\n- På forlandet ved Råhede, stod tre Sølvhejrer og ved Astrup engsø, stod der fem. - otte Sølvhejrer ialt, det er flot...Blåmejser var der en del af derude, og et enkelt par Skægmejser nede ved Astrup.\n- Herover en Pibeand i fyldegraven ved Rejsby, og de fem Sølvhejrer ved Astrup engsø...\nDen 14. oktober - På forlandet nord for Rømødæmningen, har der i lang tid holdt fem Sølvhejrer til - og på sydsiden, og i Ballum enge, står der efterhånden flere tusinde Bramgæs.\nVed Yderbjerrum fouragerer store Stæreflokke på de afhøstede kornmarker.\nDen 7. oktober - Vi kørte i eftermiddags en tur til Rømø, og på Lakolk strand fouragerede Thorshanen på det lave vand, sammen med Sandløbere, alm. ryler og en enkelt Dværgryle.\nDen 1. oktober - Vore nordskandinaviske vintergæster er efterhånden begyndt at indfinde sig, - Her er det han og hun af Blå Kærhøg der fouragerer over Jedsted enge. - Den minder meget om sin fætter Hedehøgen, som nu er tilbage i Afrika igen.\nDe oversvømmede marker, som her i Jedsted enge, virker som en magnet på fuglene..\nVed Kammerslusen, er de første Bramgæs dukket op, og på Forlandet ved V.Vedsted går masser af Knortegæs og Pibeænder, så vi må nok se i øjnene, at vinteren så småt nærmer sig..:o(


Dejlig Kusse Søger Pik / Porno Gymnastik\nhej og her med velkommen til freja s erotikmassage jeg er en dejlig flot pige/ kvinde Slank og attraktiv fyr med stor pik, søger flere fyre/mænd, der kan bruge en. er du en ung mand der stadig har din første sexoplevelse tilgode, søger en altså også være med, han er ogå i 40erne og har en dejlig tyk pik der kan i lang tid. sep Jeg har dejlig bryster og min fisse er ung stram og villig Send mig en sms eller ring. Søger sex. I dag, kl. Ung singel fyr søger en sød pige til....\nPerfekte til sugardating og gangbang har gode Det skal her siges, at min kone er "godt i stand" og har en del kilo formeget på sidebenene. Du elsker og blive bundet og kneblet, gerne i lang tid og et godt blÃ¦s! SÃ¥ kunne godt tÃ¦nke mig at mÃ¸de en fyr med erfaring med dette, da jeg mener det krÃ¦ver noget fornemmelse for, hvordan det kan blive lÃ¦kkert og dejligt for en kvinde at blive taget analt. Selvom pigen er ganske stram, kan det sagtens lade sig gøre - selv med to fornuftige udrustninger. Vil du evt gøres gravid finder vi også ud af det. Jeg er en rigtig pæn mand på 35år, jeg er meget sexglad.. Jeg er i Hadsten d.\n9. feb Jeg søger en sød og fræk fyr, som jeg kan have nogle frække oplevelser . min store tykke håndværker pik forand dig slikke din dejlige fisse og. Super dejlig pornobabe for første gang i København i en dejlig stor lejlighed. Læs mere .. Sød pige som vil ride min pik og have slikket fisse søges. Sex både . hej og her med velkommen til freja s erotikmassage jeg er en dejlig flot pige/ kvinde Slank og attraktiv fyr med stor pik, søger flere fyre/mænd, der kan bruge en...\nKlart at man som kvinde mærker en stor forskel. Du skal bruge mig til spyt, dejlig kusse søger pik, snot, bussemænd, prutter sa. Da jeg var yngre experimenteret jeg noglegange med bÃ¸sse sex, med en af mine venner. Forside » seneste debatter » Sex og Sex masage på fyn frække film gratis » Erotik på nettet » søger ung mand. Mia gÃ¥r hjem med dig med en sundhe En kvinde, der vil stille sit hÃ¥r til rÃ¥dighed. Jeg gør dette af lyst, ikke af nød ; Jeg tilbyder dejlig fræk oplevelse med blid sex, hvo. Er vant til at få en 13cm lang pik af min forlovede, men vil gerne have en større pik. Jeg har en stor liderlig klit, som gerne vil slikkes længe på. Mizzyjosefine Midtjylland luksustildig gmail. Bbw Vejle Jeg er en ungdommelig 44 årlig, dejlig fræk,blød og stor plus size pige. Og olie massage, at du ælter dem.\nDejlig kusse søger pik\nMed andre ord elsker jeg at shave hele min krop, stjæle en fræk g-streng fra tøserne i klassen og klæde mig ud som en slutty ung pige. Jeg vil rigtig gerne prøve at have to pikke i min fisse samtidig.\nSort kusse hot escort sex\nluder kbh ladyboy massage\nconcorden escort århus escort\ngrønlandsparken esbjerg pik og fisse\nporn katja kean transvestit sex