R Ø D O V R E K O M M U N E - PDF\nDownload "R Ø D O V R E K O M M U N E"\n1 R Ø D O V R E K O M M U N E folkeskolen.dk marts marts 2013 Evaluering af Diamantforløbet, foråret 2012 Baggrund I efteråret 2011 henvendte en af vores nye elever i 8. klasse sig til sin lærer. Han fortalte, at han var rigtig bekymret over sit temperament, som nogen gange blev ukontrollérbart for ham. Han havde allerede oplevet flere gange at hans handlinger gav anledning til uhensigtsmæssige og utilsigtede konsekvenser, både for ham og andre. Han fortalte, at han var bange for at ende som sin far, hvis voksenliv har været stærkt præget af ukontrollérbar aggressionsudøvelse, der har sendt ham ind og ud af fængsler, haft omfattende konsekvenser for hans familie osv. Eleven spurgte sin lærer, om hun vidste, hvor han kunne få hjælp til sit problem. Læreren gik videre med forespørgslen til ledelsen på skolen, som efterfølgende researchede på tilgængelige muligheder for at få hjælp til at styre sit temperament eller håndtere sin vrede og aggression. Det viste sig hurtigt at være svært at finde sådan en hjælp. Ungdomsskolen Nørrekær Rødovre Tlf.: maria. Kontoret er åbent: Maj - medio september: Man-tor: Medio september maj: Man.-tors Kontakt: Maria Dressler Telefon Side 1 af 17 Vi fandt i vores research informationer om Kriminalforsorgens Anger Management -program, som de kører i fængslerne. Angiveligt har programmet, som både indeholder en undervisnings- og en behandlingsdel stor positiv effekt på de deltagende. Deltagerne er mennesker, der pga. deres tidligere aktiviteter, er omfattet af Kriminalforsorgens indsats. Det vil sige for mennesker, hvis vredeshåndteringsstrategier allerede har bragt dem (og ofte andre) ud i seriøse vanskeligheder. Vores umiddelbare tanke var, at det kunne give mening at arbejde med et tilsvarende koncept forebyggende. Hvis programmet vitterligt er virkningsfuldt ville det, i vores optik, give god mening at anvende det, før der har været kriminalitet. Imidlertid er Anger Management programmet et registreret varemærke, og kan derfor ikke uden videre eksporteres fra Kriminalforsorgen. Alternativerne, vi fandt, var individuelle behandlingstilbud, udbudt af psykologer, psykoterapeuter mv. rundt om i landet, med særligt fokus på vredeshåndtering. I vores optik kan det være rigtig hensigtsmæssigt at arbejde med sine håndteringsstrategier i livet i almindelighed og vredeshåndtering i særdeleshed i individuelt tilrettelagte behandlingsforløb. Individuelt tilrettelagte behandlingsforløb mente vi ikke var løsningen for os. For det første koster individuel behandling mange penge, der, såfremt familier ikke selv har ressourcerne, skal bevilliges et eller andet sted fra. For det andet kan det være vanskeligt at vurdere en konkret behandlers tilbud og effekt, hvilket kan gøre det vanskeligt at overbevise eventuelt bevilligende myndigheder om relevansen. For det tredje er en forudsætning for terapeutisk behandling en vis grad af refleksion og indsigt, hvilket ikke nødvendigvis er til stede, og måske netop kan være en del af udfordringen for dem, der har vanskeligt ved at styre temperamentet. Da vi\n2 er et skoletilbud og ikke et behandlingstilbud, var det for det fjerde i vores interesse at etablere et mere undervisnings/kursus orienteret tilbud, som kunne foregå i regi af skolen og de rammer, vi her har for vores virke. Vores research tyder ikke på, at andre kommuner i landet arbejder med en systematisk indsats på dette område. Det finder vi interessant, fordi netop børn og unge, der reagerer med vrede og aggressivt definerede handlinger, ofte giver anledning til store udfordringer i de kommunale systemer, herunder ikke mindst folkeskolen. Ligeledes er det vores opfattelse, at vreden kan være vanskelig at håndtere for os professionelle i de forskellige systemer. Det er ofte et område, hvor vi kan føle afmagt og efterlyser redskaber. Vi ser således en udvikling af initiativer på dette felt, som fx Diamantforløbet, som yderst væsentlig. Den tilgrundliggende forståelse af vrede Der er mange måder at forstå vrede på. Derfor har et væsentligt skridt i vores proces været at forholde os til, hvordan vi forstår vrede. Først og fremmest er vrede en naturlig del af det menneskelige følelsesmæssige repertoire. Det hverken kan eller skal være intentionen i forhold til at arbejde med vrede, at følelsen ikke må være der. Formålet med en intervention kan således være at håndtere følelsen mere hensigtsmæssigt. Og at minimere de utilsigtede konsekvenser, når vreden ureflekteret omsættes i handlinger af aggressiv eller voldelig karakter. Endvidere kan et formål være at arbejde med at dæmpe vredens funktion og indflydelse på et menneskes liv ved fx at undersøge, hvilke andre følelser, den erstatter, og hvilke gode grunde der kan være til det. I tråd med nyere tilknytningsteori er det vores forståelse, at vreden i den dominerende form, som den kan have hos de mennesker, den bliver problematisk for, er opstået som et svar på nogle betingelser i livet. Den kan forstås som den bedst mulige selvbeskyttelse i en familie og et miljø, der har været udfordrende for et barn. Det vil for nogle af vores elever betyde, at det fortsat er en strategi, der i en familiemæssig kontekst vil opleves som den bedst brugbare af eleven. Disse elever kan med fordel få erfaringer i andre kontekster, fx i skolen, der viser dem at det ikke er nødvendigt at beskytte sig med vrede her. Andre af vores elever er ikke længere bosiddende i deres familiemæssige kontekst, hvorfor det for dem må vurderes ikke længere at være en nødvendig strategi. For de unge, der er flyttet hjemmefra, vil det - ligesom for voksne med vredeshåndteringsproblemer - således være en strategi, som domineres af gode, men nu historiske grunde. Den er med andre ord ikke længere nødvendig. Alligevel kan det være yderst vanskeligt at aflære sig. Vreden forstås, når den bliver dominerende, som en sekundær følelse, der er afledt at tristhed, angst, frygt, usikkerhed, ensomhed, afmagt og/eller hjælpeløshed, som alle er primære følelser. Disse følelser har af forskellige grunde præget den unge og gjort selvbeskyttelse nødvendig. Eller også er følelserne ikke blevet mødt adækvat. Et eksempel herpå kan være, at barnet, der græder, får at vide, at det skal tage sig sammen, og at der ikke er noget at græde for. Et andet meget grundlæggende eksempel er, at spædbørn, som ikke opnår adækvate reaktioner på deres såkaldte kaldegråd, ophører med at græde. Side 2 af 17 Den her skitserede forståelse af vreden, dens udtryksformer, dens kompleksitet og dens forandringspotentiale er i god tråd med nyere neurovidenskabelig\n3 forskning vedr. hjernens plasticitet og betydningen af spejlneuroner for den menneskelige udvikling (Hertz 2011). Forskning viser, at hjernen udvikles og forandres ved måden den bruges på i sociale interaktioner og altså ikke, som ofte antaget, kan adskilles eller lineært forudsættes sociale interaktioner. Forskning i spejlneuroner viser (ibid.), at udvikling er defineret ved at være en social proces; en kontinuerlig gensidig afstemning med og i forhold til de forventninger, krav og responser, vi opnår. Det er væsentlig viden, idet netop dette hurtigt kan afstedkomme selvforstærkende processer, hvor den aggressive unge forventes at håndtere situationer aggressivt, hvorved sandsynligheden for at den unge netop honorerer denne forventning styrkes (Borup & Pedersen 2010). Også nyere udviklingsteorier underbygger denne forståelse (Hertz 2011). Diamantforløbet i en teoretisk ramme I arbejdet med Diamantforløbet tages afsættet i de konkrete handlinger, hvor vrede kommer til udtryk på ofte uhensigtsmæssige måder. Udgangspunktet for de processer, der er tilrettelagt i Diamantforløbet, er den såkaldte kognitive diamantmodel (Mørch, Rosenberg & Elsass 1995 mv.). Den kognitive diamant viser, hvordan tanke, handling, følelse og krop gensidigt påvirker hinanden. Fx kan tanken om at være uretfærdigt behandlet, aktivere vrede følelser, hvis styrke kan være betinget af gentagen erfaringsdannelse fra lignende situationer. En kropslig reaktion mærkes, fx spændte muskler, spændt kæbe eller lignende, og der handles aggressivt. Pga. den gensidige påvirkning, vil forandring i et led af modellen forandre de andre led og dermed den samlede reaktion/dynamik. Når det primære fokus i Diamantforløbet således er på konkrete handlinger i konkrete situationer, kan det forstås som et udgangspunkt for at forandre dynamikken i den samlede diamant. Netop dette udgangspunkt vurderes at være det mest hensigtsmæssige i denne målgruppe, idet det er nemmest at forholde sig til. Det er konkret og relateret til de unges eget liv. Som sådan forudsætter det ikke refleksion eller indsigt i følelsesmæssigt materiale. Derved adskiller det sig fra mange former for samtaleterapi, som netop tager afsæt dér. Selv om udgangspunktet er i praktiske, konkrete erfaringer, gennemgås i Diamantforløbet alle Diamantmodellens aspekter. Der arbejdes i forhold til hvert aspekt med håndteringsstrategier fx afspændingsteknikker, der kan bidrage til opnåelse af en højere grad af kontrol over sine kropslige reaktioner. Diamantmodellens aspekter er i Diamantforløbet blevet introduceret i en forenklet, lineær version. Formålet har været at bibringe de unge viden og indsigt, der muliggør, at de kan indbygge et filter, så den automatiske kædereaktion mellem aspekterne i højere grad kan kontrolleres. Et filter kan opstå i alle Diamantmodellens aspekter. Et eksempel er at aktivere afspændingsteknikker, når man mærker den kropslige spænding. Side 3 af 17 Konkret anskues Diamantforløbet som det første skridt i en proces, der kan bibringe de unge mere konstruktive handlemuligheder og derved forebygge evt. utilsigtede konsekvenser for sig selv og andre. Det er herudover et ønsket udbytte at de unge fremadrettet vil arbejde videre med deres vanskeligheder. Særligt vurderer vi, at oplevelsen af selv kan at kunne skabe forandring, kan have positiv betydning ift. det. Sidst, men absolut ikke mindst, vurderer vi Diamantforløbet som en måde at give de unge mulighed for at få en\n4 positiv erfaring med at handle på forhold hos sig selv, som de finder generende, bekymrende mv. Vi anskuer det som yderst væsentligt at understrege betydningen af netop dette, idet netop vrede og aggressive handlinger erfaringsmæssigt ofte er forbundet med oplevelser af kontroltab, nederlag mv. Det er modigt at begive sig ind i en proces, der handler om noget sårbart. Udvikling af Diamantforløbet Diamantforløbet er, så vidt vides, det første systematiske, forebyggende forløb, der har til formål at styrke de unge deltageres kompetence til at håndtere deres vrede og de vanskelige situationer, de møder. Det er, så vidt vides, det første program tilpasset unge som målgruppe. Således har det ikke umiddelbart været muligt at overtage en model eller et program. Det betyder, at der ligger et ganske omfattende forarbejde til grund for det pilotprojekt, som fandt sted primo 2012 på Dagskolen ved Rødovre kommunale Ungdomsskole (RkU). De indledende drøftelser handlede overordnet om at sætte rammerne for og afklare forventningerne til et fælles forløb. De handlede om at sætte en fælles kurs og definere den begrebslige ramme. Udviklingsarbejdet indledtes med drøftelser mellem den tilknyttede eksterne konsulent og Dagskolen ved RkU. Selve udarbejdelsen af det konkrete Diamantforløb er i første omgang alene udviklet af den eksterne konsulent. I forbindelse med evalueringsprocessen har konsulenten og Dagskolen ved RkU igen samarbejdet. Evalueringen har blandt andet bestået af en drøftelse af erfaringer, udviklingsmuligheder for Diamantforløbet og potentialer i en videreførsel af ideerne fra konceptet til andre beslægtede områder. Den eksterne konsulent er oprindeligt uddannet lærer og efterfølgende uddannet kandidat i pædagogisk psykologi fra Danmarks Pædagogiske Universitet. Han har foruden sin erfaring som lærer omfattende erfaring med at arbejde med vredeshåndtering og håndtering af vanskelige situationer. Konsulenten tager i sit arbejde udgangspunkt i en kognitiv forståelsesramme og har fokus på udviklingen af kognitive færdigheder. Vores bidrag fra skolens side har i den indledende fase bestået i et omfattende kendskab til målgruppen, deres generelle forståelser, ønsker og behov. Herudover har vi bidraget ved rammesætningen af projektet. Fx har det været af betydning, at Diamantforløbet kunne defineres som et undervisningsforløb, hvor udvidelse af mentalisering og refleksion var formålet i kontrast til et klart defineret behandlingsobjektiv. I praksis kan det være vanskeligt klart at sondre mellem undervisning og behandling i den forstand, at begge dele overordnet sigter mod forandring. Men vi har arbejdet målrettet mod, at Diamantforløbet kan forstås inden for rammerne af en undervisningskontekst. Det betyder blandt andet, at vi i den indledende udviklingsfase drøftede de nøglebegreber, der er anvendt i beskrivelserne af Diamantforløbet. Side 4 af 17 I tråd med narrativ teori (White 1995) er vores teoretiske udgangspunkt, at de forståelsesrammer og konkrete begrebsliggørelser, der anvendes i en kontekst, er afgørende for de forståelser af sig selv, sine problemer og sine omgivelser, man som menneske har mulighed for. Således vil en problematiserende referenceramme skabe en forståelsesramme for deltagerne i Diamantforløbet,\n5 der stik mod hensigten, fastholder problematiske forståelser. Ligeledes vil en referenceramme, der ikke adskiller person fra problem kunne cementere, at jeg er et problem i modsætning til en forståelse, hvor mine handlinger nogle gange er et problem. I forhold til begrebsafklaringen har det følgelig grundlæggende været vigtigt at tage udgangspunkt i begreber, som er almene og ikke refererer til en problematiserende eller patologisk referenceramme. Ligeledes var det vigtigt, at begreberne tydeligt indikerede en sondring mellem person og handling. Et konkret eksempel er, at asocial adfærd blev diskuteret overfor handlinger, som kan være problematiske. En handling kan være en blandt flere, mens adfærd i højere grad giver associationer til generelle handlemønstre. Ligeledes er det at handle noget, en person gør, mens adfærd umiddelbart er vanskeligere at sondre fra personen. Sidst lå det os på sinde at gøre brug af en terminologi, der tilgodeser, at handlinger udspiller sig i konkrete situationer i konkrete relationer. Således er begrebsliggørelsen at håndtere vanskelige sitautioner fx blevet foretrukket over vredeshåndtering. Diamantforløbet Udvælgelse af deltagere Forud for Diamantforløbets opstart var der en proces, hvor potentielle deltagere skulle udvælges. RkU har forestået udvælgelsen af deltagere. Principperne for udvælgelse af deltagere var: - At de som udgangspunkt er kendetegnet ved at have en håndteringsstrategi præget af vrede og en tendens til/erfaringer med aggressive handlinger - At de havde lyst til at deltage Hertil kom de pragmatiske kriterier: - At der maksimum er fem pladser på et Diamantforløb - At de er drenge. Diamantforløbet optog i pilotprojektet udelukkende drenge. Erfaringer fra andre målgrupper viser tydelig evidens for det fordelagtige i at have kønsspecifikke hold. Den første deltager gav sig selv. Det var den unge mand, der oprindeligt tog initiativ til hele projektet. I forhold til de fire andre pladser blev det drøftet i lærerplenum, hvem der kunne være egnede kandidater. Det viste sig ved denne drøftelse, at der som udgangspunkt var stort set lige så mange piger som drenge, der af lærerne blev vurderet til at kunne drage gavn af et Diamantforløb. Efter drøftelserne blev udvalgt de fire kandidater, som vurderedes at have mest gavn af et forløb her og nu. De konkrete begrundelser for de enkelte kandidater var meget forskellige. En enkelt har en ungdomssanktion bag sig og har i vid udstrækning oplevet at have vanskeligt ved at håndtere kritiske situationer på hensigtsmæssige måder. To af de andre har også mange uhensigtsmæssige erfaringer med sig. Den fjerde bærer præg af en høj grad af tilbageholdt frustration/vrede, uden dog at have mange konkrete negative erfaringer med sig, og den femte har som væsentligste udfordring, at han begår sig i et miljø, der inviterer til/frister med uhensigtsmæssige handlinger. Side 5 af 17 Næste skridt var at tage kontakt til forældrene/værgen til de kandidater, vi havde fundet frem til. Det var væsentligt for os at sikre forældrenes/værgens opbakning, før vi spurgte kandidaterne. Således var vi sikrede, at det reelt var en mulighed for kandidaterne at deltage, såfremt de selv havde interesse i det.\n6 Alle forældre/værger blev først ringet op, orienteret om projektet og spurgt, hvorvidt de var interesserede i, at deres søn deltog. Det blev naturligvis understreget som forudsætning, at deres søn selv skulle have lyst. Alle forældre/værger gav deres umiddelbare samtykke, og samtlige udtrykte tilfredshed med/glæde over, at der blev iværksat et initiativ med fokus på deres sønners håndtering af vanskelige situationer. For mange af deltagerne har netop dét været et opmærksomhedspunkt igennem hele deres opvækst og skolegang - og dermed også ofte kilde til frustration i hjemmet. Vi oplevede, hvordan forældrene tydeligt ønskede at understøtte en proces, der kunne muliggøre andre måder at handle på for deres sønner. Forældrene blev under telefonsamtalen orienteret om, at de ville modtage et brev, der mere detaljeret informerede om Diamantforløbet og indeholdt den konkrete tidsplan over forløbet, såfremt deres sønner gerne ville være med. Dernæst afklarede vi med de konkrete elever, om de kunne tænke sig at deltage i Diamantforløbet. De blev hver især orienteret om projektet, dets indhold og formål. De tilkendegav alle umiddelbar interesse og udtrykte glæde over at være blevet spurgt. Tilmed oplevede vi, at der var en form for stolthed forbundet med at være blevet udvalgt og taget alvorligt. Deltagerne var fra både 8. og 9. klasse. Vi sendte fra skolen en kort beskrivelse af de udvalgte kandidater til den eksterne konsulent. I tråd med den narrative teori, jf. ovenfor, benyttede vi i beskrivelserne begreber, som var genkendelige for kandidaterne, og som kunne forstås og anvendes positivt og konstruktivt i forhold til deres selvforståelser. Med et alment ord ville man kalde sproget respektfuldt. Beskrivelserne bevægede sig mellem fremtrædelsesformer hos kandidaterne og baggrundsviden om kandidaterne, herunder kontekstuelle og historiske forhold af betydning. Det var væsentligt for os at undgå beskrivelser af rene fremtrædelsesformer (uden inddragelse af kontekstuelle og relationelle forhold), ligesom det var væsentligt for os ikke at definere kausale årsagsforklaringer, som fx at han slår fordi han selv er blevet slået. Forløbets form Diamantforløbet løber sammenlagt over fem uger. I den første uge afholdes et eller evt. flere møder afhængigt af behov mellem den eksterne konsulent og ledelse/personale fra RkU. Møderne har som formål i videst mulig udstrækning at etablere et solidt, klart fundament for gruppesessionerne. I samme uge afholder konsulenten individuelle samtaler med alle deltagere af op til to timers varighed. Formålet med disse samtaler er at få et større kendskab til og viden om deltagerne, at etablere en grundlæggende tillidsrelation og at få mulighed for at tilpasse undervisningsmaterialet i forhold til de konkrete deltagere. Side 6 af 17 Selve Diamantforløbet består af otte sessioner fordelt over tre uger. Hver session er af to timers varighed. De første to uger ligger sessionerne mandag, tirsdag og torsdag formiddag, i den sidste uge mandag og tirsdag formiddag. Herudover er afsat tid til en ekstra buffer session, hvis det bliver nødvendigt.\n7 I praksis blev yderligere tilføjet to gange en times individuelle sessioner til de deltagere i Diamantforløbet, som måtte melde sig syge undervejs, og dermed mistede en session. Timerne blev brugt til, forud for den efterfølgende session, at briefe disse elever om, hvad de andre blev undervist i mens de var sygemeldte. I ugen efter Diamantforløbets afslutning mødes den eksterne konsulent igen med ledelsen med henblik på at evaluere forløbet og give mulighed for konkrete tilbagemeldinger, såfremt dette måtte være nødvendigt og er muligt i forhold til tavshedspligten. Forløbets indhold Diamantforløbet er ikke et undervisningsforløb i gængs forstand. Konsulenten agerer primært procesfacilitator og inddrager undervejs elementer af egentlig undervisning, herunder introduktion til modeller mv. Den konkret anvendte tilgang til procesfacilitator-rollen er inspireret af teknikker fra den motiverende samtale, hvor man som facilitator er styrende på en klientcentreret måde (Oprindeligt udviklet af Rogers, 1965). Afgørende for denne tilgang er, at den indholdsmæssige del af forløbet er rammesat af underviseren, mens alle bidrager til at definere det konkrete indhold. I første omgang betød det konkret, at deltagerne på kurset skulle samarbejde om at definere de regler, der skulle gælde på Diamantforløbet. Der blev defineret en række regler, herunder at det ikke var tilladt at have tændte mobiltelefoner under forløbet. Såfremt deltagerne ikke selv havde vedtaget en regel som fx denne, ville den ikke kunne gælde. Udgangspunktet for forløbet er, som tidligere anført, den kognitive diamant, omsat til en simplere linjemodel, tilpasset målgruppen. Der kan være en række udfordringer forbundet med at forenkle en kompleks model, men i første omgang er formålet at give deltagerne i Diamantforløbet et konkret redskab til at differentiere mellem forskellige aspekter i forhold til vrede og aggressive handlinger. Det er en forudsætning for arbejdet i Diamantforløbet, at deltagerne kan bevæge sig ud over initiale forståelser af deres egne handlinger som noget der bare skete og som noget jeg ikke tænkte over. Det søges konkret opnået ved spørgsmål som fx Hvad synes du om at gjorde? Hvad mærkede du? Hvad skete der med din krop? Osv. Spørgsmålene tager udgangspunkt i de unges egne erfaringer, som de til hver session har nedskrevet eller memoreret i en logbog og refererer til linjemodellen. Linjemodellen indeholder seks på hinanden følgende trin: Provokation tanker følelser krop handling Når det går galt. Side 7 af 17 Modellen er gennemgående i Diamantforløbets sessioner. Sessionerne fokuserer på skift på forskellige aspekter ved modellen. Den repeteres samlet stort set hver gang, hvorved det søges sikret, at de unge deltagere får differentieringsmulighederne og deres potentialer ind på rygraden. Det vurderes at være en forudsætning for, at de fremadrettet vil kunne drage nytte af dem i vanskelige situationer.\n8 Logbogen er ligeledes et gennemgående element i forløbet. Den er et skema til notering af eksempler fra deltagernes egne liv, og alle deltagere skal levere eksempler hver gang. Eksemplerne gennemgås i plenum, og en af tankerne bag dét, at Diamantforløbet er et gruppeforløb, er netop, at det skaber mulighed for flere perspektiver på og forståelser af eksemplerne fra logbogen. Det er væsentligt for tilliden i gruppen, at alle leverer og dermed har lige meget på spil. For hvert eksempel fra en deltager, vil de andre fx blive spurgt om, hvad de tænker om det, de hører, og om de har et godt råd. Logbogseksemplerne giver et konkret udgangspunkt for processerne i forløbet de gør det muligt at koble nyt materiale på konkret kendt hverdagsstof. Endvidere vurderes det at styrke deltagernes kompetence til at strukturere et hændelsesforløb. Sidst, men ikke mindst, bruges eksemplerne af underviseren til detailplanlægningen af det videre undervisningsforløb, der som sådan bliver modificeret hele vejen igennem, så det er tilpasset de konkrete deltagere bedst muligt. Eksempler på emner, der arbejdes med i Diamantforløbet er: Kommunikation: Centralt i forhold til dette tema står en udvidelse af mulighederne for at erstattet kropssprog med talt sprog. Der arbejdes med konstruktive dialogformer, samlet under betegnelsen A-kommunikation, inspireret af ideer om assertiv kommunikation. Og der arbejdes med sproglig differentiering fx mellem, hvad der konkret er problemet, og hvad det gør ved deltageren. Kropslig opmærksomhed: Deltagerne styrkes i at mærke deres kropslige spænding og afslapning. Der arbejdes med de unges bevidstgørelse om, hvordan deres krop konkret reagerer, når de fx er vrede eller adrenalinpåvirkede, og der arbejdes med konkrete øvelser, der sigter mod at afspænde og afslappe dele af kroppen. Handlinger og deres konsekvenser: I forhold til dette tema arbejdes med at udfolde de mulige konsekvenser, forskellige handlinger har, ikke kun for den unge selv, men også for familien/vennerne, fremtiden og evt. andet. Der arbejdes ud fra nogle konkrete modeller. Som led i en af disse modeller undersøges også gode grunde til fx at lave kriminelle aktiviteter og gode grunde til at lade være og det relative forhold i mellem dem. Grundene prioriteres hver i sær i de forskellige kategorier og måles op imod hinanden. En øget refleksion over og opmærksomhed på, hvordan vores handlinger har betydning langt ud over det, vi umiddelbart noterer os, nuancerer ofte det grundlag, som handlinger kan udspringe af. Netværk: I forhold til dette tema arbejdes med udfoldelsen af deltagernes netværk ved hjælp af netværkskort. I netværket udpeges risiko- og støttepersoner. Konkret drøftes, hvem man kan gå til, når man fx føler sig fristet til at deltage i noget dumt, eller når man omvendt har lyst til at blive lokket til noget dumt. Side 8 af 17 Begrebsdifferentiering: Fx arbejdes med et begreb som respekt i forhold til en model. Hvad giver respekt? Findes der forskellige former for respekt? Hvordan går grænsen mellem respekt og frygt? Hvad vil man helst respekteres for? Og hvordan?\n9 Ved Diamantforløbets afslutning var der formel overrækkelse af diplomer ved ungdomsskoleleder Lene Mailund fra RkU. Evaluering Evalueringen af Diamantforløbet består af to dele. Den ene er en professionel evaluering, den anden en evaluering blandt de deltagende. Den professionelle evaluering er foretaget af den eksterne konsulent og efterfølgende reflekteret tematisk med os, samarbejdspartnerne ved RkU. Deltagerevalueringen har form som et spørgeskema bestående af i alt 33 spørgsmål. Skemaet er vedlagt i bilag. Skemaerne er principielt udfyldt anonymt, men alle deltagerne er blevet tilbudt hjælp til at gennemgå og forstå skemaet, og flere har taget imod den. Med det meget begrænsede deltagerantal er den videnskabelige værdi selvsagt begrænset. Det skal således præciseres, at besvarelserne af spørgeskemaerne og bearbejdningen af dem giver et billede at de konkrete deltagendes oplevelser med Diamantforløbet. Samlet er de to evalueringsdele vurderet via en kvalitativ tilnærmning. Den professionelle evaluering: Den professionelle evaluering foregik konkret den på RkU. Deltagere var den eksterne konsulent, Camilla Obel og Maria Dressler, begge afdelingsledere på RkU og projektansvarlige her på Diamantforløbet. Evalueringen foregik på den måde, at konsulenten havde forberedt et oplæg, der indeholdt status, perspektiver og udviklingsmuligheder på Diamantforløbet. Oplægget blev fulgt op af en tematisk refleksion af ca. én times varighed. Nedenfor fremgår centrale temaer herfra: Pædagogisk praksis i forhold til målgruppen Den eksterne konsulent redegjorde i sin fremlæggelse for, hvordan de unge som målgruppe synes at have et stort behov for at arbejde med et konkret materiale, der lægger tydelige rammer for en eventuel refleksion. Erfaringen i det første Diamantforløb er, at de unge kun i begrænset omfang tilbød deres perspektiver og refleksioner på det materiale, de andre fremlagde. Således blev det i højere grad til en én-til-én dialog i en gruppesammenhæng, hvor de andre lyttede mere eller mindre aktivt. Refleksion synes, ifølge konsulentens vurdering, udfordrende og/eller uvant for gruppen. Det betyder, at det umiddelbart kan opleves som vanskeligt at opnå den synergieffekt, som almindeligvis tilstræbes i en gruppeundervisnings/interventionssammenhæng. I hvert fald er dens karakter en anden end den, der gør sig gældende blandt voksne. Der er angiveligt påvist gode resultater hvad angår synergieffekten i gruppeforløb med voksne. Side 9 af 17 Den eksterne konsulent fortæller, at han oplevede, at deltagerne viste større åbenhed og tillid ved de indledende individuelle samtaler end under gruppeforløbet. Vi drøfter, om det betyder at gruppe konceptet ikke er virkningsfuldt for målgruppen. Fra RkU vurderes det at have haft en meget stor betydning, at det var et forløb, som flere elever deltog i sammen. Vi taler om, at det i elevernes optik har betydning at det har form som et kursus. Det har været et samtaleemne både før, efter og under forløbet, at disse elever har deltaget i et kursus også blandt deres klassekammerater. Individuelt tilrettelagte forløb vil hurtigt forbindes med andre associationer af mere behandlingsorienteret karakter. Herudover ville individuelle forløb end ikke potenti-\n10 elt kunne bidrage med den normaliserende effekt, det kan have at høre andre have det svært med det samme som mig og den ekstra erfaringsdannelse, adgangen til andres erfaringer potentielt giver. Hertil kommer, at forløbet potentielt kan være et udgangspunkt for, at deltagerne trænes i at dele andre anliggender med hinanden, end de vanligt ville gøre, og dermed automatisk støtte op om udviklingen og/eller forandringen af håndteringsstrategier. Vi drøfter, at deltagerne sandsynligvis har kunnet drage gavn af at lytte til hinanden, høre hinandens erfaringer og af at opleve hinanden vise tillid ved at tale ud i gruppen, jf. temaerne ovenfor. Men også at det er relevant at få et tydeligere billede af, hvordan de drager gavn af det, og i tillæg hertil få præciseret forhold i de kommende Diamantforløb, der i højere grad sikrer det tilsigtede udbytte. Det vurderes hensigtsmæssigt at systematisere den ekstra erfaringsdannelse for deltagerne i forløbet. Et muligt konkret tiltag er at tilbyde deltagerne konkrete redskaber, der faciliterer den vanskelige disciplin at reflektere/forholde sig til hinandens erfaringer/fortællinger på konstruktive og anvendelige måder. Det vurderes hensigtsmæssigt, at der lægges meget konkrete rammer for netop refleksionen. Det er vores vurdering, at netop refleksion kan være vanskelig generelt for målgruppen. Mangel på refleksion vurderes således at være en del af deres mere komplekse udfordringer, som tilsammen giver anledning til uhensigtsmæssig vredeshåndtering. Samtidig vurderes udviklingen af refleksionen særdeles væsentlig af samme grund. Vi drøfter også, hvordan rammerne for og forventningerne til den enkeltes bidrag i en konkret gruppesituation med fordel kan ekspliciteres tydeligt og konkret, ligesom formålet med bidragene i forhold til forløbet ekspliciteres. Det kan gøre det nemmere at bidrage, hvis det er tydeligt hvilket konkret bidrag, der forventes. Det kan også sænke præstationsforventningerne blandt deltagerne selv. Deltagerne opleves af den eksterne konsulent til tider at lide af høje præstationsforventninger til sig selv, hvilket kan have betydning for deres grad af deltagelse og involvering. At tydeliggøre de ønskede bidrag på en måde, der forekommer mulig for de deltagende, vil fremadrettet vurderes at løsne op herfor. Mange af deltagerne i dette forløb og sandsynligvis også de kommende har negativt prægede erfaringer med sig selv fra undervisningssammenhænge. Det vurderes fremadrettet, at dét at definere en kontekst, der adskiller sig fra tydeligt fra andre undervisningskontekster, er fremmende for processen. Fra forløbet er det en positiv erfaring, at det kan styrke fokus og bidrag fra deltagerne, når der arbejdes med et fælles tredje fx cases, hvor de situationer der er skitseret, ligner deltagernes egne erfaringer med vanskelige situationer, men uden konkret at involvere nogle af deltagerne. Det er konsulentens vurdering, at det kan facilitere åbenhed og mindske sårbarheden. Side 10 af 17 Koncentration og læringsstile\n11 Diamantforløbets form lægger primært op til, at deltagerne sidder og lytter, kigger og taler. Det svarer i grove træk til de mest almene undervisningsformer i almene undervisningstilbud. Formen er inspireret af vredeshåndteringskurser for voksne, hvor den tilsyneladende fungerer rigtig hensigtsmæssigt. Den eksterne konsulent vurderer imidlertid, at det kan være hensigtsmæssigt i højere grad at skifte mellem forskellige former for undervisning med de unge som målgruppe. Han oplevede, at flere af deltagerne kunne have vanskeligt ved at fastholde deres opmærksomhed og koncentration på undervisningen og gruppeprocesser i længere tid ad gangen. Vi drøfter flere forskellige indfaldsvinkler til denne udfordring. En potentiel mulighed er at fordele forløbet over lidt flere kursusdage i et kortere antal timer af gangen. Dog fortsat under hensynstagen til bevarelse af forløbets intensitet, idet den vurderes væsentlig for udbyttet. En anden mulighed er at veksle mellem mere aktive øvelser, der involverer bevægelse eller anden kropslig aktivitet. Den eksterne konsulent fremhæver i den forbindelse sine positive erfaringer fra forløbet med at arbejde med afslapnings- og afspændingsøvelser. Hans oplevelse er, at de unge i høj grad oplevede en kropslig tilgang nyttig og umiddelbart forståelig. Dette afspejles i resultaterne fra deltagerspørgeskemaerne, jf. nedenfor. Vi drøfter endvidere muligheden af at arbejde med andre læringsformer, herunder rollespil, praktiske øvelser af alternative handlemuligheder mv. Det er dog et endnu åbent spørgsmål, hvordan aktiviteter som disse bedst kan bringes i anvendelse i forhold til målgruppen. Det er vigtigt at kompleksitetsgraden er tilpasset målgruppen. Hvis undervisnings/læringsformer og de konkrete processer bliver for avancerede, mister de deltagende fokus på indholdet og de temaer, der konkret øves. Samtidig må det tilgodeses, at målgruppen generelt vurderes at have et meget begrænset erfaringsmateriale med at bruge sig selv på måder, hvor de skal eksponere sig i forhold til en gruppe. Vi drøfter herudover mulighederne for at arbejde i endnu højere grad med visuelt materiale, nemt tilgængelige modeller, evt. muligheden for selv at arbejde med at visualisere materiale mv. Flere af de konkrete deltagere i det netop afsluttede Diamantforløb har vanskeligt ved at formulere sig skriftligt, en har meget svært ved at skrive i det hele taget. Det inviterer til, at eksempelvis logbogen udvides til fx at omfatte muligheden for en lyd-logbog, hvor deltagerne indtaler deres erfaringer og oplevelser på en diktafon eller lignende. Side 11 af 17 Kompleksitetsgradens betydning for udbyttet Punktet her er i al væsentlighed drøftet ovenfor, men vi har valgt at lade det optræde selvstændigt, idet det forekommer at være af overordentlig stor betydning at reducere undervisningens kompleksitetsgrad så meget som muligt. Dels for at sikre et entydigt fokus på indholdet og ikke skabe en situation, hvor energien allokeres til at forholde sig til form og krav forbundet til den. Dels for at sikre sig bedst muligt mod aktivering af følelser forbundet til præstationsforventninger, der ikke kan indfries. Det drøftes, hvordan det er yderst vigtigt at følelser som afmagt, manglende formåen og opgivenhed ikke aktiveres af og i undervisningsforløbet. Ud over at være udfordrende i sig selv, kan de knytte sig til deltagernes subjektive oplevelse af muligheden for at tage\n12 styring over sine problematiske håndteringsformer og muligheder for forandring af dem. Det er væsentligt at såvel Diamantforløbets form som indhold understøtter de deltagendes oplevelse af mestring. I forhold til målgruppen på det første forløb er der en ekstra sårbarhed forbundet med netop dette tema, da de deltagende har mange negative erfaringer med sig i forhold til såvel undervisningssituationer som oplevelsen af at kunne tage konstruktiv styring i forhold til egne handlinger. Det er vores vurdering, at dette til en vis grad er generaliserbart også i forhold til fremtidige deltagere. Blandt andet fordi netop den frustration forbundet med daglige krav, der er vanskelige at honorere, kan bidrage til øget aggression, ifølge vores forståelse. Der er i Diamantforløbet konkrete elementer, der har bidraget til at reducere kompleksitetsgraden. Fx hyppig repetition af konkrete modeller og en gentagen anvendelse af dem i forhold til deltagernes egne erfaringer. Et andet eksempel er at tage konkret udgangspunkt i kropslige oplevelser og håndtering af kropslige reaktioner, jf. nedenfor. I forhold til potentielle ændringer er det en gennemgående opmærksomhed, at nye initiativer honorerer kravene til et afgrænset kompleksitetsniveau. Fx er det blevet drøftet, hvordan arbejdet med nye kommunikationsformer, jf. A-kommunikation, kan gøres lettere tilgængeligt og mindre abstrakt. Vi arbejder videre med udformningen af dette og andre aspekter. Kropsligt fokus Den eksterne konsulent fremhæver, hvordan han gentagent erfarede, at arbejdet med et kropsligt fokus var rigtig meningsgivende i Diamantforløbet. Han introducerede de deltagende i forløbet til en række afslapnings/afspændingsøvelser, som blev meget positivt modtaget, og som deltagerne arbejdede fokuseret og koncentreret med. Deltagerne gav udtryk for, at de fik et godt udbytte af øvelserne. Et andet kropsligt aspekt var arbejdet med at bevidstgøre sig sine kropslige reaktioner, fx i forbindelse med vrede: Hvilke muskler spænder? Hvordan spænder de? Hvordan er de, når de ikke er spændt? Hvordan kan jeg aktivt påvirke, hvor spændte de er? Konsulenten vurderer, at en kropslig indfaldsvinkel med fordel kan udbredes og få en relativt større plads i de kommende Diamantforløb. Vi reflekterer over, hvordan et kropsligt fokus inviterer til en læringsform, som ikke er associeret til negative undervisningsmæssige erfaringer på samme måde som undervisningsformer, der lægger op til refleksion, dialog og skriftliggørelse. Deltagerne har endvidere ofte en historik, hvor de netop har taget kropslige rekations- og håndteringsformer i anvendelse. Således kan de koble undervisningstiltagene konkret til deres egne kropsligt baserede erfaringer med eksempelvis vredeshåndtering. Vi taler om at inddrage simple fysiske øvelser, der giver mulighed for i praksis at erfare sin krop i forskellige spændtheder. Side 12 af 17\n13 Underviseren som proceskonsulent Den eksterne konsulent beskriver, hvordan det er centralt for Diamantforløbet, at underviseren ikke er underviser i gængs forstand, men først og fremmest optræder som procesfaciliterende. Det har generelt en lang række fordele at arbejde procesfaciliterende, men det giver også nogle konkrete udfordringer i forhold til en målgruppe, der kan have behov for en høj grad af styring og fastholdelse. Konsulenten fremhæver, hvordan det eksempelvis blev oplevet som meget meningsfuldt af de deltagende på Diamantforløbet, at de som indledning til forløbet selv forhandlede om rammer og regler for forløbet. Spørgeskemaundersøgelsen understøtter dette til fulde. Samtidig er det konsulentens vurdering, at det i forhold til andre dele af forløbet har været vanskeligt at fastholde en rent procesfaciliterende rolle. Deltagerne er uvante med formen, og den kan opleves som manglende styring, hvilket også understøttes delvist af spørgeskemaundersøgelsen blandt de deltagende. Vi taler om, hvordan man i højere grad kan strukturere processerne, så de bliver konkrete og opleves styrede, uden at procesformen fraviges. Mulighederne for at koble Diamantforløbets temaer til konkrete praktiske erfaringer Ifølge den eksterne konsulent kan der være udfordringer forbundet med at skulle overføre sin nyerhvervede viden og indsigt fra Diamantforløbet til daglig praksis. Det er en udfordring, der knytter sig til mange undervisnings/interventionsforløb generelt. Det handler både om, at det i sig selv er svært at handle på nye måder, at man i sin daglige praksis indtræder i relationer, der er præget af særlige forventninger knyttet til den fælles historie. Og at den daglige praksis ofte byder på situationer, der er anderledes komplekse end Diamantforløbets øvelsessituationer og eksempler. En måde at forsøge at kæde Diamantforløbet sammen med hverdagen er at arbejde med mange gentagelser. Det er gentagne erfaringer, der muliggør automatiserede adfærdsformer. En yderligere mulighed, som rækker ud over Diamantforløbet, men som blev drøftet ved evalueringen, er at videreføre konkrete øvelser fx A-kommunikations tre steps ved konfliktsituationer i daglig praksis. Idet alle deltagerne på Diamantforløbet er elever på Dagskolen ved RkU og dermed deler daglig praksis, kunne det være en mulighed med interessante perspektiver. Imidlertid er det væsentligt at reflektere dette yderligere, idet det forekommer væsentligt for Diamantforløbets design, at det er holdbart uafhængigt af den daglige praksis, som deltagerne træder ud af, når de træder ind i Diamantforløbet. I den forbindelse er det også vigtigt at afgrænse, hvad et sådant forløb ikke formår i sig selv. Samtidig forekommer det meningsfuldt i regi af Dagskolen ved RkU at supplere med få konkrete elementer fra forløbet, som systematisk kan øves i hverdagen efterfølgende. Det kræver imidlertid en mindre opkvalificering af det daglige personale, - og naturligvis at det praktisk er muligt at implementere. Der vil blive arbejdet videre med muligheden for koblingen til hverdagspraksis uafhængigt af de ændringer, der arbejdes med i Diamantforløbet. Side 13 af 17\n14 Elevevalueringen Optakten til Diamantforløbet Spørgsmål 1-5 i spørgeskemaet vedrører optakten til Diamantforløbet. Alle spørgsmål er formuleret som positive udsagn og besvaret på en skala fra 1-5, hvor 5 er helt enig og 1 er helt uenig; 5 mest positiv og 1 mest negativ. Alle besvarelser i denne kategori er faldet indenfor skalaens punkt 3-5. Alle deltagerne var glade for at være blevet udvalgt til deltagelse i Diamantforløbet. Halvdelen syntes, det var en rigtig god idé for dem at deltage i Diamantforløbet og således få hjælp til at håndtere sine vanskeligheder. Den anden halvdel var positivt indstillede. Samtlige deltagende vurderede, at deres forældre/værge var glade for at få tilbuddet. Besvarelserne stemmer således umiddelbart med vores oplevelse af at give tilbuddet både til eleverne og deres forældre/værge. Det synes at bekræfte, at såvel forældre/værge som elever synes det er positivt, at vi som skole sætter ord på noget, vi oplever de har vanskeligheder med. Alle deltagende svarer, at de har fundet det positivt til meget positivt at deltage i den indledende samtale med den eksterne konsulent, og at de blev grundigt informeret om form og indhold i det forløb, de skulle i gang med. Det stemmer overens med konsulentens oplevelse af samtalerne. Han har blandt andet fremhævet, hvor tillidsfuldt de unge mødte ham, og hvor mange af deres erfaringer, de var villige til at dele med ham. Rammer for selve forløbet Alle deltagere i Diamantforløbet satte, ifølge deres besvarelser på spørgeskemaet, stor eller meget stor pris på muligheden for at sidde sammen med andre, der også af og til kan synes, det er svært at styre sine reaktioner. Alle deltagerne havde stor eller meget stor tillid til, at de andre tog godt imod de ting, de fortalte og holdt deres tavshedspligt. Disse resultater er vigtige, idet de understøtter betydningen for de unge af at arbejde med håndteringsstrategier i en gruppesammenhæng. Som det fremgår af den professionelle evaluering ovenfor, var effekten af at arbejde i gruppe ikke helt tydelig for den eksterne konsulent. Men det bliver altså tydeligt, at det har haft stor betydning for de unge selv. De unge har lagt vægt på, at det var positivt for dem at sidde sammen med andre unge, som de kendte i forvejen, og ingen ville foretrække at sidde sammen med nogle, de ikke kendte i forvejen. 50% var dog neutrale i forhold til betydningen af at indgå i en gruppe, hvor de ikke på forhånd kendte de andre. Også gruppestørrelsen var alle deltagere godt eller meget godt tilfredse med, og de følte alle, at de blev taget meget alvorligt i Diamantforløbet. Som det fremgår ovenfor, var deltagerne på Diamantforløbet selv med til at definere rammer og regler for forløbet. Det synes alle deltagerne godt eller meget godt om. Den eksterne konsulent fortæller, at hans generelle erfaring er, at regler, man selv har bidraget til at definere, ofte er nemmere at overholde. Også i det konkrete forløb gjorde konsulenten sig den erfaring. Side 14 af 17 De spørgsmål, der vedrører underviseren som procesfacilitator viser, at 75% syntes godt om, at konsulenten stillede mange spørgsmål. På spørgsmålet om deltagerne syntes, forløbet var styret godt, er besvarelserne fordelt, således at to var tilfredse eller meget tilfredse, mens to er mindre tilfredse. Fordelingen af besvarelser understøtter den eksterne konsulents evaluering og dermed re-\n15 levansen af videre overvejelser om rollen som procesfacilitator i forhold til den konkrete målgruppe, jf. ovenfor. Alle deltagerne var ifølge deres besvarelser på spørgeskemaet glade eller meget glade for, at forløbet blev afsluttet med overrækkelse af et diplom. Det har tydeligvis haft betydning og understreger relevansen af at rammesætte et forløb som et kursus, hvor man ved afslutningen får papir på, at man har erhvervet sig nye kompetencer. Ligeledes kan det forstås på den måde, at det er relevant, at designet overordnet har et formelt præg. Begge dele vurderes at kunne bidrage positivt til motivationen for at deltage og gennemføre Diamantforløbet. Indholdet i selve forløbet 75% synes godt om, at undervisningen tog udgangspunkt i deres egne oplevelser/eksempler fra eget liv. Det tyder således på at det konkrete udgangspunkt virker efter hensigten og med fordel kan fastholdes/udbygges. 75% tilkendegiver i deres besvarelser af spørgeskemaet, at det var godt at arbejde med, hvordan de mærker deres vrede. Ingen synes, det er negativt. 100% synes det var godt at arbejde med, hvordan de kan udtrykke deres vrede på en anden måde. Dette resultat er meget betydningsfuldt, idet det tydeligt viser de deltagendes interesse i at skabe forandring for sig selv. Interessen er af afgørende betydning for motivationen til at deltage i Diamantforløbet og samtidig et rigtig vigtigt argument for at søsætte initiativer som Diamantforløbet. I vores optik er det yderst væsentligt at understøtte de unges egne ønsker om at arbejde med og forandre elementer i deres liv, herunder vredeshåndteringsproblemer, som aktuelt skaber vanskeligheder for dem selv og andre. Samlet giver besvarelserne på de to spørgsmål en mulig indikation på, at de unge foretrækker et perspektiv, der handler om dét, der kan sættes i stedet for og dét, der virker, frem for det der ikke virker pt. Spørgsmålet om betydningen af selv at arbejde for at skabe forandring i sit liv synes at underbygge dette, da 75 % har tilkendegivet, at det har stor betydning, mens én svarer neutralt. Det understøtter vores vurdering af at det er vigtigt at kunne tilbyde en kontekst, hvor de unge tilegner sig erfaringer med mestring af egne tilværelsesvilkår. Side 15 af 17 75% synes, at undervisningen om alternative positive kommunikationsformer (A-kommunikation) var nem, mens 25% synes, det var svært. 75% var glade eller meget glade for de kropslige øvelser/afspændingsteknikkerne. 25% syntes mindre godt om dem. Der synes således også i deltagerundersøgelsen at være et fundament for at arbejde videre med anvendelsen af en kropsorienteret tilgang, jf. ovenfor. Undersøgelsen viser, at de deltagende er neutrale (50%) eller ikke mener (50%), de vil fortsætte med afslapningsøvelser efter endt forløb. Det er interessant, idet interessen for øvelserne tilsyneladende er positiv, og mange var glade for at arbejde med dem i forløbet. Det kan tyde på at det umiddelbart er vanskeligt for deltagerne selv at skulle omsætte elementer fra kurset til egen hverdagspraksis. Mulige overførselsmåder/teknikker kan med fordel opprioriteres.\n16 I forhold til Diamantforløbets tema om handlingers konsekvenser har 75% angivet, at de synes, det var et godt eller rigtig godt tema, mens 25% har svaret neutralt. Dog er det kun 50%, der mener, at temaet har fået dem til at tænke mere over de konsekvenser, deres handlinger har. En usikkerhed i forhold til dette spørgsmål er, at variationen i besvarelserne også kan dække over, at nogle af de deltagende i forvejen tænkte meget over konsekvenserne af deres handlinger. En mulig tolkning er dog også, at det kan være vanskeligt for nogle deltagende at mentalisere på den måde, som det kræver at erhverve sig indsigt i konsekvenserne af sine handlinger. Mentalisering, forstået som evnen til at sætte sig i andres sted og ud over sit eget perspektiv her og nu, kan med fordel styrkes som element i Diamantforløbet. 75% syntes, det var brugbart med temaet om netværk og dets betydning i forhold til, hvordan man handler. 25% syntes ikke, det var brugbart. En deltager fremhæver netop dette tema som en AHA-oplevelse for ham. Han havde ikke tidligere reflekteret over, hvordan forskellige personer i hans netværk havde forskellige betydning ift. hans handlinger. Diamantforløbets fremadrettede funktion 75 % af de deltagende har svaret, at de tror, at de har større muligheder for at handle anderledes efter at have deltaget i Diamantforløbet, 25% er neutrale. Samme fordeling ses ved spørgsmålet om, hvorvidt Diamantforløbet har bidrage til, at deltagerne fremadrettet vil tænke mere over deres egen reaktion i fristende situationer. Usikkerheden er en smule større ved spørgsmålet om, hvorvidt forløbet har bidraget til, at de deltagende fremover vil tænke mere over deres egen reaktion, når de bliver vrede. Her er 50% neutrale, mens 50% er positive eller meget positive. Samlet indikerer besvarelserne, at de deltagende oplever at have fået større muligheder for at gøre noget andet, end de plejer, hvilket vi vurderer som en absolut positiv og ønskværdig effekt. At usikkerheden tilsyneladende er størst i situationer, hvor de deltagende er vrede, kan potentielt hænge sammen med, at det netop er, når vreden tager over, at det kan være vanskeligt for mange at tænke overhovedet. Denne fortolkning understøttes af at 25% ikke tror, de vil tænke anderledes, næste gang de bliver vrede, 25% er neutrale. 50% tror, de vil tænke anderledes, næste gang de bliver vrede. Samlet giver besvarelserne vedr. Diamantforløbets fremadrettede funktion i vores optik en indikation på, at sammenhænge mellem det, der læres på Diamantforløbet, og det liv, der føres efterfølgende med fordel kan fremhæves mere konkret. Fx i form af konkrete eksempler på implementering (Hvordan kunne man arbejde med afslapning/afspænding i sin hverdag? Hvordan ville det give mening? Hvad ville stille sig hindrende i vejen? Mv.) Deltagernes anbefaling Alle deltagere vil klart anbefale undervisningsforløbet til andre, der har det svært med at reagere på gode måder i vanskelige situationer. Side 16 af 17 Et ekstra bidrag til evalueringen Her til sidst vil vi kort nævne, hvad der er sket siden forløbet: Ophavsmanden til forløbet den elev, der oprindeligt satte hele dette arbejde i gang, har ved en forelæsning på Århus Universitet, DPU, sammen med Maria Dressler fortalt om Diamantforløbet, dets effekt og den betydning, det hav-\n17 de/har for eleven, at netop hans historie og idé har udmøntet sig til Diamantforløbet. En anden deltager har efter deltagelsen i forløbet bedt om vores støtte til at vende tilbage til folkeskolen med henblik på at afslutte med fuld 9. klasses afgangsprøve. En af hans overvejelser i den forbindelse er, at han ved at vende tilbage til folkeskolen vil have mindre tid til rådighed til at lade sig friste til uhensigtsmæssige aktiviteter. Direkte adspurgt mener han, at hans deltagelse i Diamantforløbet har betydning i forhold til de overvejelser, der fører til hans tilbagevenden til folkeskolen. Med venlig hilsen Maria Dressler Psykolog og afdelingsleder Rødovre kommunale Ungdomsskole Milestedet, Nørrekær Rødovre Litteraturliste Borup & Pedersen (2010): Træk tempoet ud af det sociale samvær & Erfaringer med indarbejdning af positionsmodellen i en eksisterende institution. I Preben Bertelsen (red.): Aktør i eget liv. Om at hjælpe mennesker på kanten af tilværelsen. Kbh. Frydenlund. Hertz, S (2011): There is a crack in everything, that is how the light gets in. I Brinkmann (red.): Det diagnosticerede liv. Kbh: Klim. Mørch, Rosenberg & Elsass (1995): kognitive behandlingsformer. Kbh: Hans Reitzels forlag. Rogers, C (1965): On becoming a person: A therapist s view of psychotherapy. Boston: Houghton Miffin. Simon, J (2005): Imago kærlighedens veje. Kbh: Dansk psykologisk forlag. White, M (1995): Re-authoring lives: Interviews and essays. Adelaide: Dulwich Centre Publications. Supplerende litteraturliste: Brinkmann, S (2011): Det diagnosticerede liv. Kbh: Klim Hertz, S: Rogers, C: White, M: Side 17 af 17


Slagelse vil indføre gratis borgerbus - men passagererne er ikke begejstrede | TV2 ØST\nBirgit Rasmussen er ikke begejstret for forslaget om en ny gratis busrute. Foto: Toke Sloth Grøndal - TV2 ØST\nEn gratis busrute i Stillinge-området skal måske erstatte tre nuværende Movia-linjer, men det vækker bekymring blandt passagererne.\n22. aug 2019, kl. 13:21 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nSlagelse Kommune har planer om at omlægge tre buslinjer i Stillinge-området til en gratis borgerbus, som blandt andet skal køre skoleelever til og fra Stillinge Skole.\nMen blandt de passagerer, som TV2 ØST har talt med, var der ikke meget begejstring at spore. For kommunens forslag om borgerbussen vil nemlig betyde store ændringer i køreplanen.\n- Jeg kommer til at skulle stå en time tidligere op, end jeg plejer. Så jeg skal op klokken 05.00, og så kommer bussen ude ved os omkring klokken 07.00, for at vi så kan nå rundt til alle sammen og være i skole klokken 08.00, siger Bianca Christensen fra Bildsø.\nLæs også Gratis borgerbus kan være på vej til Slagelse\nHun og omkring 130 andre skoleelever tager de nuværende linjer til og fra skole, og borgerbussens rute er planlagt sådan, at den passer bedst muligt med deres skoleskema. Men selvom bussens afgangstider er afstemt med elevernes skolegang, vil de ændrede bustuter påvirke familielivet i Stillinge-området.\nHvis den nye busrute kommer, skal Bianca Christensen stå op klokken 05.00 for at være i skole klokken 08.00. Foto: Toke Sloth Grøndal - TV2 ØST\n- Vi skal ligge og køre knægten i skole hele tiden, det bliver den største konsekvens, siger Heidi Nielsen fra Næsby Fed, der ikke synes, den nye borgerbus er en god idé.\n- Jeg er ikke tilfreds, for det kommer til at ramme os, siger hun.\nHeller ikke Birgit Rasmussen er begejstret for kommunens planer.\n- Jeg har ikke en bil, så jeg vil være meget ked af, at der ikke kommer nogen busforbindelse til os, siger hun.\n- Jeg er sådan set ligeglad med, at det er gratis, siger Birgit Rasmussen og fortæller, at der kommer til at være 25 minutters gang fra hendes sommerhus til borgerbussens nærmeste stoppested.\nHeidi Nielsen fra Næsby Fed vil blive nødt til at køre sin søn i skole, hvis busruterne lægges om. Foto: Toke Sloth Grøndal - TV2 ØST\nFor få passagerer\nDer er så få passagerer på nogle af de nuværende afgange, at det økonomisk set er en fordel for Slagelse Kommune at afvikle de tre Movia-linjer i Stillinge-området og gøre borgerbussen gratis, fortæller Villum Christensen (LA), der er formand for erhvervs- og teknikudvalget i Slagelse Kommune.\n- Det kan ikke fortsætte, for vi kan ikke finde pengene til det, og jeg synes også, det er dårlig forvaltning af borgernes penge. Vi har regnet ud, at de 130 elever, det primært handler om i Stillingeområdet, der vil det koste næsten 30.000 per elev at fastholde den her ordning, som vi har nu, og det vil jeg altså ikke være med til, siger han.\nVillum Christensen (LA) er formand for erhvervs- og teknikudvalget i Slagelse Kommune. Foto: Toke Sloth Grøndal - TV2 ØST\n- Jeg vil ikke udelukke, at der kan være en eller to, som får længere til busstoppestedet, hvor der kører en bus, men sådan må det jo være, hvis man skal rationalisere. Det her skal jo ikke forhindre, at vi kan gøre rigtig meget godt for mange, hvis det er nogle ganske få, det går ud over, siger Villum Christensen.\nFlere områder kan få en borgerbus\nDen gratis bus vil samlet set spare Slagelse Kommune for 30 procent af den nuværende model, og derfor er Stillinge-området heller ikke det eneste område i kommunen, der måske får en gratis busrute.\nI erhvervs- og teknikudvalget har man allerede fundet flere ruter i kommunen, der kan konverteres til en lignende model.\n- Vi har i forvejen udpeget ni ruter, som også er rigtig, rigtig dårligt belagt, så jeg vil tro, hvis det her går godt, så i løbet af to til tre år, så vil vi få nye borgerbusser, siger Villum Christensen.\nForslaget om den nye busrute er i offentlig høring frem til den 5. september 2019.


Hoffmann ”Råhus og Beton” søger projektleder - Karriere - Hoffmann i Danmark\nHoffmann ”Råhus og Beton” søger projektleder\nSøg job som Hoffmann ”Råhus og Beton” søger projektleder\nSom vores nye projektleder bliver du en del af Hoffmann Anlæg i Glostrup, hvor du får ansvar for alle typer råhus, byggeri og betonopgaver, som primært vil være på Sjælland. Du får ansvar, masser af udfordringer og muligheden for at udnytte dit potentiale samt præge vores udvikling og vores løsninger i samarbejde med resten af afdelingen. Hos Hoffmann indgår du i en stærk, sammentømret og decentral organisation, hvor åbenhed, tillid og involvering er nøgleord. Her får du gode muligheder for at videreuddanne dig, påvirke din egen arbejdsdag og have fokus på din personlige udvikling.\nStyre planlægningen og gennemførelsen af entrepriser - fra tilbudsudformning til aflevering\nMed til at opsøge nye kunder og markeder\nIngeniør, konstruktør eller anden byggeteknisk uddannelse\nDu besidder gode menneskelige egenskaber\nDu er beslutningsdygtig og tager ansvar som projektleder\nØnsker du yderligere oplysninger er du velkommen til at kontakte afdelingschef Faruk Kurtis på mobil 6012 9094. Du bedes sende din ansøgning + CV, mrk. ”Hoffmann Råhus & Beton - Projektleder” på https://job.hoffmann.dk/ - vi indkalder løbende til samtale.


Forretningsbetingelser | Nautic Marine\nTelefon: 31 37 61 07\nvia telefon 31 37 61 07\nAlle forsendelser fra Nautic Marine sendes som postpakker med Post Danmark medmindre andet aftales på forhånd. På afsendelsesdagen vil du pr. e-mail modtage en besked om at din ordre er blevet afsendt. Pakken vil så dukke op på leveringsadressen i løbet af 1-2 hverdage – eller blive afleveret på nærmeste posthus hvis ingen er hjemme. Har du bestilt dine varer til afhentning i butikken vil du modtage en e-mail når ordren er klar til afhentning.\nNår du returnerer varen, bedes du angive følgende: En beskrivelse af fejlen. Bemærk – vi modtager ikke pakker sendt pr. efterkrav eller andet. Husk altid at sende varen tilbage i forsvarlig emballage, og få en kvittering for afsendelse, således at vi kan tilbagebetale dig dine omkostninger.\nEn afbestillingsforsikring kan tilkøbes.


Vrinners Kirke skal ikke laves om til biograf\nEt bud på en nyindretning af Vrinners Kirke, kunne tage sig således ud.\nDet er ikke sandt, at Vrinners Kirke skal være ny biograf i lokalområdet, men kirken skal have en ny og moderne indretning\nBrænder du for at få indflydelse på, hvordan en nyindretning af Vrinners Kirke skal tage sig ud, er det en god idé at komme med i det ny menighedsråd. Den altoverskyggende opgave for det kommende menighedsråd i Vrinners og Knebel bliver nemlig den ny indretning af Vrinners Kirke.\n"Debatten i området har været stor, siden TV2-Østjylland proklamerede at Vrinners Kirke skulle laves om til biograf. Det er ikke tilfældet, selvom det dog er meningen, at kirkens indre skal fornyes," forklarer sognepræst Frans Rossing Andersen.\nKirken skal have en mere fleksibel indretning med stole, trægulv med gulvvarme, flygel, en tilbygning med tekøkken og toiletter.\nFormålet er, at Vrinners Kirke i fremtiden vil blive brugt meget mere end i dag.\n"Problemet er, at Vrinners Kirke ikke bliver brugt mere end 2-3 gange om måneden, og det er en stor skam for kirken burde være med til at give liv og glæde til lokalsamfundet. Derfor har menighedsrådet besluttet, at forsøge at puste nyt liv i Vrinners Kirke, blandt andet i samarbejde med det nye ungdomskirkeprojekt i Syddjurs, med et nyt kirkerum, der indbyder til, at man tænker anderledes."\nDet nuværende menighedsråd har besluttet at gå ind i projektet, mens det bliver det nye råds opgave beslutte alle detaljer, samt ikke mindst med deres engagement at bringe mere liv ind i Vrinners Kirke.\nPubliceret 06 September 2012 14:19


Kugler & Karma... - Cancerfamilie.dk\nForside » Hverdagen » Kugler & Karma…\nKugler & Karma…\nDet er med nød og næppe lykkedes os at undgå en indlæggelse! Vi har balanceret på en knivsæg, for at fylde nok væske på Esther, så hun ikke væltede. Ja faktisk er det sådan stadigvæk, for hun er stadig ustabil, kaster op og har maveonde… så har jeg vist ikke sagt for meget vel? For pokker det er hårdt, for vi må ikke komme hverken bagud i skemaet eller presse for meget væske på hende, så hun kaster op. Æggeuret er i den grad kommet på overarbejde, det samme gælder min mand og jeg. Hver 30. min skal vi give hende lidt væske i sonden, plus det løse medicin og sondemad! Derudover er det siden weekenden blevet til ret meget vasketøj, og ret mange bleskift… ADDH! Skal lige hilse at sige spontan opkast, kan nå at komme meget langt og brede sig over et pænt stort areal. Damm, vi er presset max. nu, for vi måtte også kapitulere begge to, se os ramt af samme skæbne… Håber bare snart det stilner af for Esthers vedkommende, så både lever og nyre får ro. Heldigvis har de mange blodprøver vist tegn på at tallene begynder at vende og går nedad igen… Så nu er det bare at have is i maven, finde lidt mere overskud, kæmpe videre og fortsætte med det vi gør. Kære lille Shiva… send go karma…\n17. februar 2016 by Karen Heidelbach |\n« Slået hjem, tilbage til start…\nEsthers vej… »


Få taget dit portrætbillede hos Fotograf Mona Dahl\nPortrætbilleder i Skanderborg\nFå taget dit portrætbillede hos Fotograf Mona Dahls fotostudie. Studiet ligger på egen bopæl i Skanderborg på kanten til Horsens.\nJeg tager portrætbilleder af baby, børn, teenager og voksne. Vi prøver også gerne flere opstillinger og close up men også hel figures. For at varier kan jeg anbefale et tøj skift. Der plejer at være tid nok til at prøve lidt forskelligt.\nJeg tager portrætbillede af voksne, som måske skal bruges til en invitation, facebook eller linkedin eller en jonansøgning. Da behovet ofte er digitalt, levere jeg altid mine billede digitalt, se mine priser her.\nPortrætbilleder af børn tager jeg også rigtig mange af, de kan nemlig være gode at have fremkaldt til hjemmet. Ellers er de ofte også en god gave til fx bedsteforældre. Billederne kan man også bruge på instagram og facebook da jeg levere digtitalt frem for alt.\nJeg har et par skamler, som er særlige godt at bruge ved portræt fotografering af børn. Børn er ofte fyldt med energi, og har svært ved at stå stille, derfor er det godt med en skammel. Skamlen gør det lette for børnen at vide, hvor de skal være, og så kan vi fokusere på at få et smil frem.\nJeg bruger ofte også gerne et par hånddukker til portræt af børn. Dukkerne er forældrene også velkommen til at holde og se om de kan få et par smil frem. Men det er også en god ide at det er mig der får smilet frem, da børnene så kigger på mig og derved også i kameraet.\nHvis du spørg mig, er et godt smil det bedste på portætter. Man ser ofte rigtig venlig ud, og glad. Så tip til jer voksne – smil og grin gerne på billederne selvom det måske kan være svært, når jeg beder jer om det. Det jeg altid selv gør er at grine falsk – ha ha ha. og hvis gerne dine tænder. Så plejer der at komme et godt smil frem, selvom det måske er et stort smil, men det bliver ofte langt bedre, end den lukket mund som prøver at fremkalde et smil. Men det er helt op til jer, hvor meget i gerne vil smile.\nDet anderledes portrætbilleder\nFå taget anderledet portrætbillede. Det kan være hvor du ikke kigger i kameraet, det kan være hvor vi leger lidt med lyset. Det kan også være vi bevæger os over i lidt mere halvfigures billeder, hvor vi har mere af kroppen med. Se nogle eksepler nedenfor.\nDet anderledes lys og positions


Måling: Danskerne er blevet gladere for Zoom og hjemmearbejde\n37 procent af borgerne i beskæftigelse er blevet lidt mere positive eller meget mere positive over for både fleksible arbejdstider og hjemmearbejde. Foto: Gabriel Benois/Unsplash/\nDanskerne er blevet gladere for Zoom og hjemmearbejde\n14. maj 2020 09.06\nBorgerne har i stor stil taget godt imod de nye arbejdsformer, som har bredt sig under coronakrisen, viser Gallup-måling.\nVi er mere positive over for nye arbejdsformer som Zoom- og Skype-møder, fleksible arbejdstider og arbejde hjemme fra privaten, end de var før coronakrisen.\nDet viser en måling, som Kantar Gallup har foretaget for Magisterbladet blandt borgere over 18 år, der er i arbejde.\n- It-infrastruktur er nogenlunde på plads i Danmark, og efterhånden har alle, inklusive 60+’erne, færdighederne til at udnytte de digitale muligheder. Vi har været godt klædt på til at favne de nye arbejdsformer, forklarer Trine Larsen til Magisterbladet.\n- Flere har fået åbenbaringer med Teams, Zoom og Skype. På universitetet er det fx en kæmpe befrielse for underviserne, at de overhovedet kan gennemføre deres undervisning, selv om det pædagogisk kan være frustrerende, siger Henrik Lambrecht Lund til Magisterbladet.\n- Forskning viser, at medarbejdere med stor fleksibilitet også har større arbejdsglæde. Men det får ikke i sig selv arbejdsgiverne til at sætte medarbejderne mere fri. Arbejdsgiverne indgår kun aftaler om hjemmearbejde og fleksibelt arbejde generelt, hvis de også selv har fordel af det, siger Henrik Lambrecht Lund til Magisterbladet.\n- Der vil være ledere og medarbejdere, der tager det nye med videre, og andre, der vil tilbage til business as usual.\n- Vi kommer til at skære kraftigt ned på både transporttid og fysisk mødetid. Forleden havde jeg fx møde med 12 andre over Teams. Folk er tydeligvis blevet trænet i digital etikette, hvordan man tager ordet, og hvad man kan skrive i chatten imens, siger Michael Ziegler til Magisterbladet.\n- Ansættelsessamtaler, fx. Der er meget, man går glip af, når man ikke har det fysiske møde. For yngre, mere uerfarne medarbejdere er det også en udfordring at arbejde hjemmefra, siger Michael Ziegler.\n- Vi bedømmer medarbejderne på, hvilke opgaver de får løst, ikke på hvor mange timer de har været på arbejde. Men vi ved, at mange ikke har disciplinen til at passe ordentligt på sig selv. Så fleks- og hjemmearbejde skal hegnes forsvarligt ind med en grundig forventningsafstemning, siger Michael Ziegler.


Vækstfabrikken i vækst - VD Online - Forside - Slagelse\n17. juli 2018 - kl. 11:18\nChristian Nodskov Duus Nielsen, indehaver af ATE-Denmark, som producerer optiske linser til forsvaret, medicobranchen og energibranchen; Lasse Baungaard, partner i Digitypes - full-service-bureauet inden for kommunikation og markedsføring; Bolette Trier, daglige leder af Vækstfabrikken i Slagelse.\nSend artiklen Vækstfabrikken i vækst til din ven.\nDa Slagelse Erhvervscenter ved årsskiftet rykkede ind i nye lokaler i Det gamle Posthus, flyttede Vækstfabrikken med. Den nye adresse midt i Slagelse by er tilsyneladende en eftertragtet beliggenhed for iværksættere og vækstvirksomheder, for i løbet af de første seks måneder er der kommet otte nye beboere, og belægningen er på nu på hele 95%.\nLÆS OGSÅ: Tingsgaard har udvidet klinikken\nEn af de virksomhedsejere, der har valgt Vækstfabrikken som base, er Christian Nodskov Duus Nielsen.\nEfter i 15 år at have boet og drevet virksomheden ATE-Asia i Thailand flyttede han sammen med sin familie til Slagelse. Efter en kortere periode i Danmark blev det besluttet at starte en dansk afdeling til den asiatiske virksomhed ATE, og Christian flyttede ATE-Denmark ind i et kontor på Vækstfabrikken i Slagelse.\n- ATE-Denmark og ATE-Asia producerer optiske linser til forsvaret, medicobranchen og energibranchen. Mit mål er at åbne en fabrik i Slagelse, der klarer en del af produktionen og så lade den løntunge del forblive i Thailand.\nJeg har mange udviklingsprojekter i gang, og har en stor efterspørgsel på en del af de nye produkter, som jeg arbejder med. Jeg er overbevist om, at vi kan gøre Slagelse til Silicon Vally for optiske løsninger og sensorer. Vækstfabrikken er et godt sted, hvor jeg har ro og fred til mit arbejde, og så er der styr på tingene. Det giver en tryg base for ekspansion, og det er det, jeg har brug for, fortæller Christian Nodskov Duus Nielsen, der har haft kontor på Vækstfabrikken i snart fire måneder.\nKonsulenterne hos Slagelse Erhvervscenter, hvor Vækstfabrikken Slagelse hører til, understreger at de altid står klar til at mødes med iværksættere og etablerede virksomheder, som overvejer om Vækstfabrikken er noget for dem eller har blot interesse for at kigge forbi for at se de fysiske rammer.\nVil man høre mere om Vækstfabrikkens koncept og herunder udviklingsforløb, kurser og andre relevante tilbud, som er en del af pakken, er man altid velkommen til at kontakte Vækstfabrikkens daglige leder Bolette Trier på tlf. 29326362.


2 eller 4 gør ikke forskel i den enkelte gymnasieklasse | Johannes Lebech\n← Grimhøj og demokrati\nParadokser og symbolpolitik →\nDansk Erhverv har åbenbart fået en meget gymnasieinteresseret uddannelseschef, der tilsyneladende ser det som sin fornemste opgave at få færre til at gå i gymnasiet. Og de borgerlige partier lapper de tvivlsomme undersøgelser i sig og benytter dem i diskussionen om en reform af gymnasiet.\nEn undersøgelse fra Dansk Erhverv skulle vise, at eleverne, der kommer fra folkeskolen med kun 2 i snit er med til at ødelægge det for de dygtige elever. Jeg tror ganske enkelt ikke på Dansk Erhvervs talmagi. På Holstebro Gymnasium har man regnet sig frem til at elevantallet med kun 2 i dansk og matematik fra Folkeskolen kun udgør 5 % af skolens elever. Det vil sige ikke engang to elever pr klasse. Jeg har undervist i gymnasieskolen i mere end 35 år. Min erfaring er, at der kan være mange årsager til, at nogle klasser fungerer bedre end andre. En klasse med mange stærke elever har gode chancer for, at alle hæves, men det gør det ikke alene. Holdning og motivering er lige så store faktorer. Og det er oftere de stærke elever, der trækker op end de svage, der trækker ned. Jeg har oplevet klasser, der niveaumæssigt var direkte sammenlignelige. I den ene gik alt godt, mens den anden i alle tre år gik dårligt. Vi måtte som lærere ofte spørge os selv: hvorfor? men det var aldrig de 2-3 fagligt svage elever i klassen, der var afgørende. Ofte var det fagligt dygtige, men meget umotiverede elever, der reelt havde dårlig indflydelse på klassens samlede arbejdsmoral. Allervigtigst er det, når vi tale rom optagelse, at den afgivende folkeskole kan give en god vurdering af elevens mulighed for at gennemføre.\nMan kan selvfølgelig godt vælge at udelukke 5% fra gymnasiet og dermed gøre det sværere at komme i gymnasiet end ind på erhvervsskolerne, men man skal ikke bruge forkerte argumenter for dette. Vælger man 7 som adgangskrav reduceres antallet af gymnasielever med 30-40 %. Det tør end ikke Venstre foreslå. For så får vi et elitegymnasium, og det vil give problemer for mange af partiets potentielle vælgere.\nEn fornuftig justering af den nuværende gymnasieordning kan have god mening. Der er fejl og urimeligheder, men hold fokus på det væsentlige og stop den populistiske talleg.


Velika Gorica - Vejret i August i Velika Gorica, Kroatien 2020\nVelika Gorica Vejr August 2020\nVelika Gorica vejr Vejret i Velika Gorica, Kroatien i August 2020. Rejseguide og råd. Læs en oversigt over klimaet.\nVelika Gorica - Hvad man skal gøre og se Priser i Velika Gorica Velika Gorica - Biludlejning Velika Gorica - Vejret i dag Vejr August 2020 Vejret i dag » Vandtemperatur i lokaliteter i Velika Gorica » Vejrfænomener optaget i de foregående år i Velika Gorica: » Klimaændringer 1881 - 2017 FAQ\nHvordan ser vejret ud i August i Velika Gorica?\nRegner det meget i Velika Gorica i August?\nPå denne tid af året kan du forvente 84 mm atmosfæriske nedbør i løbet af hele måneden i Velika Gorica.\nKort beskrivelse af vejrforholdene i Velika Gorica i August 2020\nNår du rejser til Velika Gorica i August kan du forvente: ofte regn, nogle gange tordenvejr, nogle gange tåge .\nKig på UV-indeks, som er (7) i August og du skal tage forholdsregler: Dække kroppen med sol beskyttende tøj, brug SPF 30 + solcreme Bær en hat og solbriller og forsøge at reducere tiden i solen til tre timer Første Uge er normalt den varmeste i August. Velika Gorica i August erfaringer varme dage. Typisk temperaturen svinger omkring 28℃ og vind er lys air.\nHvad tid indstiller solen August i Velika Gorica?\nSolen sætter mellem 20:27 og 19:39 i August i Velika Gorica.\nBedste tidspunkt for ferie i Velika Gorica 2020. Kontrollere månedlige temperatur diagram i August:\nAugust er en af de bedste måneder om året i forhold til vejret i Velika Gorica. Hvis vejret for dig er den vigtigste forudsætning at rejse, vil August være et godt tidspunkt til ferien. Dette kan være god tid til at gå rundt i området og udforske hovedattraktioner. Den relative humindex typisk spænder fra 20 (Ringe eller ingen ubehag) til 27 (Ringe eller ingen ubehag) i løbet af en typisk August. Dugpunkt er ofte en af de bedste mål for, hvordan komfortable er vejrforhold for en rejsende. Når du rejser til Velika Gorica Husk at lavere dew point føler mere tør og højere dew point føler mere fugtigt. I løbet af en typisk August ændres dugpunkt fra 11 (Meget komfortabel) til 14 (Komfortabel).\nDen korteste dag er søndag d. 31. august kl. og tilbyde 13 timer 23 minutter af dagslys, sunrise er 06:16 og solnedgang er 19:39. Længste dag er fredag d. 1. august kl. med 14 timer 48 minutter af dagslys, sunrise er 05:39 og solnedgang er 20:27. For en rejsende er sunhours vigtige. Denne måned levere på gennemsnitlig 14 dagslys timer.\nHumIndex er en anden interessant ting, fortæller os om graden af komfort eller ubehag baseret på temperatur og luftfugtighed kombineret. HumIndex værdi for Velika Gorica er 34\nNår du rejser til Velika Gorica uden tvivl vil du nyde dejlig udsigt og landskaber. I August kan du forvente store synlighed om 12.75km.\nDen nøjagtige daglige vejrudsigt for Velika Gorica i August (Arkiv vejrdata):\nVejret i Velika Gorica i August\nGennemsnitstemperatur i Velika Gorica gennem årene. Gennemsnitlige vejr i August.\nFAQ Velika Gorica - August vejr - hyppigt stillede spørgsmål\n• Hvordan ser vejret ud i August i Velika Gorica?\n• Skal jeg bekymre sig om nedbør i løbet af August i Velika Gorica?\n• På denne tid af året kan du forvente 84 mm atmosfæriske nedbør i løbet af hele måneden i Velika Gorica.


Chili con carne | Signes Mad\n← Pandekager med gær\nMadplan uge 40 →\nNår man er på festival skal man altid have chili con carne – det er et must at stå og spise brændende varm chili med en plasticske, mens man svajer let til musikken! I år fik jeg en udmærket model på Skanderborg, som blev fortæret mens jeg lyttede til Kashmir. Derudover fik vi også en lækker chili i Århus Festuge, med peberfrugtsalat “on the side”, og majs som ekstra ingrediens. For en måned siden var vi til drinksfest hos nogle venner, hvor natmaden stod på chili con carne, som åbenbart er husfarens specialitet (den var også GOD!).\nAlt i alt er jeg blevet udsat for nogle forskellige versioner hen over sensommeren, og derfor mente jeg nu at det var tid til at konstruere min egen version. Hanne bloggede fornylig om hendes (og Chili Johns) version, og jeg har også selv blogget om chili før. Pigerne er bestemt ikke vilde med det, selvom jeg laver den forholdsvis mild, men det er altså ikke det samme som at det er bandlyst fra spisekortet herhjemme. Heldigvis havde min store datter en veninde til spisning, som var vild med det, så det hjalp lidt på pigernes lyst til at smage – ellers er der jo altid godt brød til!\nDa jeg som regel har forskellige kogte bønner i fryseren, kom der både sorte og røde bønner i retten, samt friske danske majs. Derudover serverede jeg helt fintskårne peberfrugter til (jeg havde kun røde, men det ser flot ud i forskellige farver), som jeg havde snittet på mandolinen.\nJeg kan godt lide når der er både skært og hakket kød i, det får en ret lækker tekstur, og da jeg havde overordentlig god tid, blev retten sat over kl. 10 om formiddagen og stod og småsimrede hele dagen – 8 timers chili con carne kan bestemt godt anbefales!!! Du kan nu godt nøjes med mindre, det skære kød er allerede mørt efter ca. 1½ time.\nChili con carne (6-7 pers.)\n400 g oksekød i tern (fx. bov)\n3-5 løg (alt efter størrelse)\n½ fennikel (kan evt. udelades)\n1 stout (50 cl.)\n2 chipotlechilier i lage (eller lidt røget paprika og 1 tørret chili)\n25 g mørk chokolade (så højt kakaoindhold som muligt)\nlidt agavesirup eller honning til at smage til med\n2 majskolber (eller 200 g frosne majs)\n300 g kogte bønner\nTil servering: Fintsnittede peberfrugter, jalapenos, cremefraiche og brød.\nAlle grøntsagerne ordnes og hakkes fint. Kødet brunes af i en stegegryde, gerne af to omgange, så det får en fin stegeskorpe. Stil det til side. Svits grøntsagerne til de begynder at tage farve, tilsæt kød og spidskommen samt chipotlechili. Hæld tomater, kaffe og øl på, og tilsæt chokoladen. Kog op, tilsæt salt og peber og skru ned. Sæt låg på gryden og lad retten simre i mindst 1½ time, gerne længere.\nTag låget af gryden; hvis retten ser alt for våd ud, koges den op uden låg, så lidt af væden fordamper. Skær kornene af majskolberne og kom dem i gryden sammen med de kogte bønner. Smag til med agavesirup og evt. lidt mere salt og peber. Når bønner og majs er varme, serveres chilien med en god klat cremefraiche, samt lidt ekstra chilier og lunt brød.\nCremefraiche fra Øllingegård smager skønt, men er desværre ikke så fotogent!\nDette indlæg blev udgivet i hovedret og tagget bønner, chili, kaffe, majs, oksekød, øl, tomater. Bogmærk permalinket.\n4 Responses to Chili con carne version II\nPingback: Løgbrød | Signes Mad\nPingback: Tex-Mex kylling i Römertopf | Signes Mad\nSelv tak for inspirationen 🙂\n3. oktober 2010 kl. 14:29\nÅh Signe, ja – det er bare skøn mad!!\nGod idé med 2 slags kød, det må jeg prøve en gang.


Afskaffelse af iværksætterselskaber | Bliv klogere her\nNyhed – snart slut med iværksætterselskaberneadmin2019-10-03T08:55:36+00:00\nStop for IVS’erne vedtaget – brug for eftersyn af selskabssystemet\n””FSR – danske revisorer er grundlæggende enige i, at det skal være let at drive virksomhed i Danmark. Desværre har erfaringerne med IVS’erne vist, at selskabsformen ikke bidrager med megen vækst. Vi har også set flere eksempler på systematisk snyd. Derfor var vi nået til et punkt, hvor det var nødvendigt at stramme op på reglerne”, siger Tom Vile Jensen, direktør i FSR – danske revisorer.\nIVS-selskaberne nåede på få år at blive yderst populære i erhvervslivet. Fra starten i 2014 og til i dag er der således blevet oprettet over 60.000 IVS’ere, hvilket gjorde selskabsformen til den hastigst voksende selskabsform i forhold til de traditionelle anpartsselskaber.\nStaten har betalt en høj pris\nIfølge Tom Vile Jensen har omfanget af IVS’ere dog haft en høj pris.\n”En ret stor andel af disse selskaber er jo enten blevet tvangsopløst eller gået konkurs. Det har efterladt en regning til statskassen og dermed skatteyderne, der har betalt for at virksomhedsejerne kun har hæftet med, hvad der svarer til panten på en ølflaske, når det er gået galt. Det er ganske enkelt ikke holdbart i længden og risikerer at smitte af på tilliden til selskabssystemet og hele erhvervslivet”, siger Tom Vile Jensen.\nHan peger på, at lukningen af IVS’erne er en god anledning til en kritisk gennemgang af alle selskabsformerne.\n”Vi er tilhængere af, at en kommende regering ser grundigt på hele selskabssystemet og vurderer, hvordan det kan indrettes på en måde, så vi sikrer gode vilkår for virksomhederne samtidig med, at der er en fornuftig kontrol med at tingene foregår efter bogen og at der betales korrekt skat. I en tid, hvor både virksomhedernes skattegab og restancer vokser og skattevæsenet samtidig ligger underdrejet, er der akut behov for at overveje, om vi har indrettet vores selskabssystem og de relevante kontrolinstanser rigtigt”, slutter Tom Vile Jensen.\nKilde: FSR – Danske Revisorer\nSkal vi arbejde sammen\nVi sidder klar med gode råd og løsninger, der hjælper din virksomhed videre.\nAsnæs Centret 45, 4550 Asnæs\nTelefon: + 45 59 65 20 00\nEmail: Mail Asnæs\nTækkemandsvej 1, 4300 Holbæk\nTelefon: + 45 59 43 93 43\nEmail: Mail Holbæk\nVi er dit lokale og nærværende revisionshus. Med to kontorer er vi tæt på dig. Vi sætter en ære i altid at møde vores kunder i øjenhøjde.


Danisco: Opsplitning giver mening - Analytikere\nMandag d. 13. august 2007, kl. 11.56\nOpdateret mandag d. 13. august 2007, kl. 11.56\nEn opsplitning af Danisco som foreslået af en investor giver god mening. Det vurderer flere analytikere i forlængelse af, at forslaget bliver taget op på koncernens generalforsamling i slutningen af august.\n- Vi ser et eventuelt strategiskifte som positivt. Det kan gøre virksomheden mere fokuseret, var kommentaren hos Nordea i forbindelse med forslagets offentliggørelse.\n- En opsplitning i to "rene" selskaber giver god mening, da aktiemarkedet som hovedregel tager sig betalt for at investere i konglomerater, lyder det fra Jyske Bank, mens Dansk Aktieanalyse går lidt længere:\n- Eneste redning for værdiansættelsen på 12 måneders sigt er et bud på virksomheden fra en kapitalfond eller en opsplitning af aktien i to - Ingredienser og Sukker, lyder det.\nMen Danisco afviser en opsplitning:\n- Bestyrelsen kan ikke tilslutte sig forslaget. Derimod vil bestyrelsen tage forslaget til efterretning og arbejde med værdiskabende tiltag, der vil blive meddelt vores aktionærer, så snart dette er muligt, står der i indkaldelsen til Daniscos generalforsamling.\nNår Daniscos ledelse vælger at afvise forslaget på nuværende tidspunkt, skyldes det efter Jyske Banks vurdering især to ting. For det første gør den store usikkerhed om EU's sukkerreform og kommende ændringer heri det vanskeligt at vurdere det fremtidige cashflow i sukkervirksomheden. Det medfører, at det bliver svært at vurdere, hvor meget gæld sukkervirksomheden skal forsynes med, og det bliver svært at værdiansætte den del af virksomheden. Og for det andet skaber sukkerforretningen fortsat knap halvdelen af Daniscos cash flow efter investeringer. Det er derfor attraktiv at fastholde det cashflow tæt på en Ingrediensforretning, som skal styrkes indtjenings- og cashflow mæssigt.\nDet er direktør Ole Steffensen fra investeringsselskabet Olav W. Hansen, som stiller forslag om, at Danisco-bestyrelsen senest på næste års generalforsamling skal fremsætte forslag om spaltning i to selvstændige selskaber, således at alle aktiviteter vedrørende sukker placeres i et selskab, mens alle aktiviteter vedrørende ingredienser og sødemidler placeres i et andet. Begrundelsen for forslaget er, at Danisco har leveret et utilfredsstillende afkast til aktionærerne.


Ole Lund Kirkegaard af Jens Andersen (Bog) - køb hos Saxo\nDu sparer 10% fra forlagets pris Du sparer 30% fra forlagets pris\nGenudgivelse i hardbackI 2017 har den moderne danske børnebog 50 årsjubilæum, 1967 var nemlig et helt særligt og skelsættende år: hele fem af nutidens største klassikere og epokegørende værker udkom det år: Ole Lund Kirkegaards Lille Virgil, Cecil Bødkers Silas og den sorte hoppe, Benny Andersens Snøvsen, Flemming Quist Møllers Cykelmyggen Egon og Halfdans Rasmussen og Ib Spang Olsens Halfdans ABC.Gyldendal vil benytte lejligheden til at fortælle historien om, hvordan de fem værker var med til at give et nyt og moderne syn på barndommen, hvor børn betragtes som ligeværdige og kompetente mennesker. Vi vil fortælle om værkernes skoledannende effekt og stærke indflydelse på nutidig børnelitteratur.Der planlægges bl.a. en konference, som bliver gentaget fire gange forskellige steder i landet for bibliotekarer. En af de to hovedtalere på konferencen er Jens Andersen, der har lover at fortælle om Ole Lund Kirkegaards pædagogiske-faglige syn på børn, som et perspektiv på det opbrud, der var i tiden. Og som hans udgangspunkt for forfatterskabet.Om bogen:Dette er den første biografi nogensinde om børnebogsforfatteren Ole Lund Kirkegaard, der døde som 39-årig. Allerede som dreng var han begavet med et alsidigt talent, der med tiden gjorde ham til en fremragende maler, stor forfatter og original skolelærer. Lærer Kirkegaard brugte ikke kun børnenes fantasi og humor som et pædagogisk redskab, men også som løftestang for et af dansk litteraturs mest lysende og læste forfatterskaber. I årene 1967-75 skrev og tegnede han seks klassikere på stribe og blev på papiret far til drengeskikkelser som Lille Virgil, Albert, Orla-Frøsnapper, Hodja fra Pjort, Topper, Gummi-Tarzan, Arnold, Frode, Per og bette Mads. Men i kølvandet af den uafbrudte succes og stigende popularitet følte Ole Lund Kirkegaard sig i 1970'erne mere og mere spærret inde i sit lærerjob, sin kunst og sit ægteskab, vendte ryggen til det meste og kastede sig ud i en kaotisk og selvdestruktiv livsførelse, der endte i en snedrive på en øde kirkegård i marts 1979. Jens Andersen, én af Danmarks førende biografiforfattere, der tidligere har portrætteret Thit Jensen, Tom Kristensen, Tove Ditlevsen, H.C. Andersen samt fodboldlegenden Frank Arnesen, fortæller her den bevægende, dramatiske historie om Ole Lund Kirkegaards alt for korte, men forunderligt rige liv, der løb parallelt med alle de moderne strømninger i det danske samfund, som førte frem til ungdomsoprøret i 1968. Og ikke mindst til Kirkegaards revolutionerende debut som børnebogsforfatter i 1967 med "Lille Virgil". Biografien bygger, udover på Kirkegaards bøger og efterladte papirer, dagbøger og breve, på research i avis-, radio- og tv-arkiver, og ikke mindst på en lang række samtaler med alle de mænd, kvinder og børn, der gennem fire årtier levede, legede, fantaserede, studerede, rejste, underviste og lavede kunst sammen med ham. Bogen er overdådigt illustreret og rummer et væld af ukendte fotos, samt aldrig tidligere offentliggjorte tegninger og malerier fra den unge og ældre Ole Lund Kirkegaards hånd.\nMediernes anmeldelser af Ole Lund Kirkegaard\nKundernes boganmeldelser af Ole Lund Kirkegaard\nGenudgivelse i hardbackI 2017 har den moderne danske børnebog 50 årsjubilæum, 1967 var nemlig et helt særligt og skelsættende år: hele fem af nutidens største klassikere og epokegørende værker udkom det år: Ole Lund Kirkegaards Lille Virgil, Cecil Bødkers Silas og den sorte hoppe, Ben... Læs mereny Andersens Snøvsen, Flemming Quist Møllers Cykelmyggen Egon og Halfdans Rasmussen og Ib Spang Olsens Halfdans ABC.Gyldendal vil benytte lejligheden til at fortælle historien om, hvordan de fem værker var med til at give et nyt og moderne syn på barndommen, hvor børn betragtes som ligeværdige og kompetente mennesker. Vi vil fortælle om værkernes skoledannende effekt og stærke indflydelse på nutidig børnelitteratur.Der planlægges bl.a. en konference, som bliver gentaget fire gange forskellige steder i landet for bibliotekarer. En af de to hovedtalere på konferencen er Jens Andersen, der har lover at fortælle om Ole Lund Kirkegaards pædagogiske-faglige syn på børn, som et perspektiv på det opbrud, der var i tiden. Og som hans udgangspunkt for forfatterskabet.Om bogen:Dette er den første biografi nogensinde om børnebogsforfatteren Ole Lund Kirkegaard, der døde som 39-årig. Allerede som dreng var han begavet med et alsidigt talent, der med tiden gjorde ham til en fremragende maler, stor forfatter og original skolelærer. Lærer Kirkegaard brugte ikke kun børnenes fantasi og humor som et pædagogisk redskab, men også som løftestang for et af dansk litteraturs mest lysende og læste forfatterskaber. I årene 1967-75 skrev og tegnede han seks klassikere på stribe og blev på papiret far til drengeskikkelser som Lille Virgil, Albert, Orla-Frøsnapper, Hodja fra Pjort, Topper, Gummi-Tarzan, Arnold, Frode, Per og bette Mads. Men i kølvandet af den uafbrudte succes og stigende popularitet følte Ole Lund Kirkegaard sig i 1970'erne mere og mere spærret inde i sit lærerjob, sin kunst og sit ægteskab, vendte ryggen til det meste og kastede sig ud i en kaotisk og selvdestruktiv livsførelse, der endte i en snedrive på en øde kirkegård i marts 1979. Jens Andersen, én af Danmarks førende biografiforfattere, der tidligere har portrætteret Thit Jensen, Tom Kristensen, Tove Ditlevsen, H.C. Andersen samt fodboldlegenden Frank Arnesen, fortæller her den bevægende, dramatiske historie om Ole Lund Kirkegaards alt for korte, men forunderligt rige liv, der løb parallelt med alle de moderne strømninger i det danske samfund, som førte frem til ungdomsoprøret i 1968. Og ikke mindst til Kirkegaards revolutionerende debut som børnebogsforfatter i 1967 med "Lille Virgil". Biografien bygger, udover på Kirkegaards bøger og efterladte papirer, dagbøger og breve, på research i avis-, radio- og tv-arkiver, og ikke mindst på en lang række samtaler med alle de mænd, kvinder og børn, der gennem fire årtier levede, legede, fantaserede, studerede, rejste, underviste og lavede kunst sammen med ham. Bogen er overdådigt illustreret og rummer et væld af ukendte fotos, samt aldrig tidligere offentliggjorte tegninger og malerier fra den unge og ældre Ole Lund Kirkegaards hånd. Læs mindre\nH.C. Andersens Klods-H…\n& Solveig Agerbak\nUnder bjælken - et por…


Golfrejser til Hotel Peralada, Costa Brava, Spanien\nHotel Peralada Wine Spa & Golf - 5*\nTag på et spansk livsnyderophold\nHotellet består af bare 64 værelser inkl. helt nye suiter og I vil derfor opleve en dejlig, rolig atmosfære på dette skønne hotel.\nStilen er afdæmpet luksuriøs og gæsterne kan bl.a. slappe af i ‘bibliotektet’, slikke sol på terrassen, snuppe en dukkert i poolen eller nyde en cocktail i hotellets bar.\nTil hotellet hører der 2 restauranter, L’Olivera og Masia Peralada, som virkelig forstår at forkæle hotellets gæster. Desuden har de netop lanceret deres helt egen pro-shop.\nHotel Peralada Wine Spa & Golf resort er sådan et sted, hvor man forstår at sætte pris på livets gode sider.\nSpaniens eneste Wine Spa\nTil hotellet hører en wellness-afdeling med særlige hvilerum, sauna, tyrkisk bad og Jacuzzi samt både indendørs og udendørs pool. Og så finder du også en eksklusiv spa, ’The Wine Spa’, som er indrettet i den del af bygningen, som tidligere har været et gammelt kloster.\nHer kan der bookes tid til en lang række forskellige ansigts- og kropsbehandlinger, der er inspireret af Peralada's lange tradition for vindyrkning. Til behandlingerne bruges en tusindår gammel teknik, inspireret af de gamle grækere og romere med produkter indeholdende druer og vin (Vinterapibehandlinger).\nDet er noget helt særligt for dette sted, og noget man bør unde sig selv at prøve, mens man bor på Hotel Peralada Wine Spa & Golf.\nFra værelserne er der kig til golfbanen, Albera bjergkæden, middelalderbyen Peralada med Pyrenæerne i baggrunden.\nGolfbanen – Golf Club Peralada - ligger lige udenfor døren. Det er en rigtig flot resortbane, hvor naturen er i centrum. De mange villaer, der ofte flankerer den slags baner er skubbet i baggrunden og der er givet plads til at man kan nyde den smukke omkringliggende natur.\nPå Peralada Golf bliver i mødt af brede fairways og store greens og banen er af en beskaffenhed, så den sagtens kan gås rundt. Til golfbanen hører også et træningsområde, drivingrange i to etager samt tre forskellige puttinggreens.\nTæt ved hotellet ligger middelalderbyen Peralada, hvor man bl.a. finder et kasino, et par gode restauranter og et smukt gammelt slot. På slottet produceres nogle af Spaniens bedste cavaer og spørger man på hotellet er de behjælpelige med at finde ud af hvornår der er mulighed for at komme til vinsmagning.\nFlot resortbane, som kan spilles af alle uanset niveau. I forbindelse med banen findes der nogle rigtig gode træningsfaciliteter.\nAfstand til hotel: 71 m


VesterØL, Vesterø Havn - Restaurantanmeldelser - Tripadvisor\nHoteller i nærheden af SeaDog Læsø Vestero Havn\nRestauranter i nærheden af VesterØL\nPopulære køkkener i Læsø\nFastfood restauranter i Læsø\nPizza restauranter i Læsø\nVesterØL, Vesterø Havn\nRestauranter i Vesterø Havn\nSe alle restauranter i Vesterø Havn\n57 anmeldelser#1 af 2 restauranter i Vesterø Havn$$$$Fisk og skaldyrEuropæiskDansk\nHavnepladsen 5 Vesterø Havn, Vesterø Havn, Læsø 9940 Danmark+45 27 26 19 21Website\nNr. 1 af 1 Fisk og skaldyr i Vesterø Havn\nNr. 1 af 2 Restauranter i Vesterø Havn\n65 $ - 295 $\nEuropæisk, Dansk, Fisk og skaldyr\nHavnepladsen 5 Vesterø Havn, Vesterø Havn, Læsø 9940 Danmark\nVi kom, vi spiste, VesterØl sejrede Fantastisk og superb mad og servering - en oplevelse uden sidestykke, der mere end levede op til de anmeldelser, vi havde læst på forhånd. De 8 piger fra Aarhus\nSmags og sanse oplevelse - ud over det sædvanlige🤩\nToppen af kransekagen på vores Læsø tur, var helt klart besøget på VesterØL🤩 Uoriginal på den originale måde Michelin stjerne(r) værdig . En oplevelse ud over det sædvanlige - skal simpelhen opleves .... Overraskende på den den positive måde. Enormt hyggeligt - skøn betjening i...top form Smags og sanse oplevelsen - Fantastisk! Vin menu - virkelig flot og godt afstemte til menuen ....👍🏻 Dessert - en smags bombe 💣 efterfulgt af sød musik 🎼 en himmerigsmundfuld🤩 Menu beskrivelsen - retfærdiggør ikke smagsoplevelsen 🌟🌟🌟 Hyggelig stemning. Helt klart værd at vente på at få et bord og at rejse efter 🌟🌟🌟 Verdensklasse! #vesterøl #visitlæsøMere\nEn aften i verdensklasse!\nVesterØL af hjertet tak!👑. I har fået mig til at spise ting som jeg ikke troede var muligt og klar over jeg kunne lide! 👍🏼. Helt igennem Læsø’s og muligvis også Danmarks bedste spisested! ❤ Så hvis man vil have en madoplevelse langt udover det...sædvanlige og en service og betjening som kun paven normalt oplever så VesterØL vejen frem!Mere\nVesterøl er det suverænt bedste\nVesterøl er det suverænt bedste spisested vi har besøgt. Gourmetmad og så har de den fedeste betjening. Og beliggenhed ved vandet og inklusive solnedgang og små bål. Efterhånden også til den dyre side, men klart pengene værd . Vi elsker det sted.\nIgen en fantastisk oplevelse, mad og atmosfære helt i top❤❤❤\nVi fik igen en spændende menu, nye smagsoplevelser, alt var så godt. Så spændende at være her igen efter to år, meget er forandret, men stadig et dejligt sted. Venlig betjening, særdeles lækker menu, dejlige vine til. Vi savnede dog den charmerende pige, der kom...og satte sig på knæ, da hun fortalte os om aftenens menu ❤❤❤ 10 stjerner, kærlige hilsner fra vikingerne fra MariagerMere\nVirkelig smagfuld og dejlig mad. Hyggelig betjening der tager sig tid gæsterne. Meget overkommelige priser. Kan absolut anbefales.\nStor oplevelse! Og det var både for øjnene og ganen! Alle retter var meget spændende og velsmagende. Stor stor kreativitet og sød betjening. Håber vi ses igen :-)\nAnmeldt d. 11. juni 2020 fra mobile enheder\nVar i går, sammen med familien, på Vesterøl. Vi fik en flerretters menu med tilhørende forskellige vine. Lad mig sige det med det samme, det var en smagsoplevelse af de helt store. Alle retterne smagte fantastisk og var samtidig små kunstværker. Stedets personale var friske...og servicemindede, og var gode til at fortælle om de spændende retter. Kokkene fortalte lidt om stedets historie og tryllede de forskellige retter frem for os. Kan på det allerkraftigste anbefale stedet, som iøvrigt har alt udsolgt frem til august.Mere\nAnmeldt d. 7. juni 2020\nEn stor og anderledes oplevelse til en absolut god pris\nDette sted skal man simpelthen besøge, når man er på Læsø. Er man ikke til eksperimenterende madlavning, er oplevelsen alligevel kæmpe stor. Stedet i sig selv er sjovt, skævt og hyggeligt, og vi nød det i fulde drag på en regnvejrsaften, hvor vinden ruskede udenfor....Maden var virkelig god - ikke mindst snobrødet, jomfruhummeren, og retten med muslinger. Asparges-desserten var mere speciel end god i forhold til vores smagsløg, men det var spændende at smage. Vi følte os meget velkomne, og vi kommer meget gerne igen. Og så lige en sidebemærkning - hvor var musikken, der blev spillet, bare god - den blev man i godt humør af! Og så var den hverken for høj eller for lav;)Mere\nAnmeldt d. 31. maj 2020\nVild smagsoplevelse - gourmetmad på Læsø\nGourmetmad med kreative smagssammensætninger og farverigt blomsterdrys på alle retter. Jeg er totalt begejstret for maden, og stedet og det topprofessionelle personale, der ud over at madkunstnere også er totalt serviceminded med smil og glimt i øjet - og tager sig tid til skønne fortællingerne...om maden. Vi fik tre små tapasretter to hovedretter med bl.a. jomfruhummer (og alternativt til dem, der ikke spiste skalddyr) og hvid fisk på bund af grønne rabarber og porrer toppet med ristet kyllingeskind og blomster. Til sidst en fanfare af hvid chokolade-asparges-is med et strejf af tongabønner. Maden bestod af lokale råvare fra Læsø. Stedet er dejligt uformelt og ud over god vin fås også hjemmebrygget øl med diverse smage. En helt fantastisk oplevelse ud over det normale. VesterØl I er for vilde! Her skal vi tilbage! Husk at bestille bord i forvejen.Mere\n25,22 km væk\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på VesterØL.