Forfatter har gjort seksualiteten nemmere: »Jeg kunne skrive millioner af bøger om vanskelighederne ved at være intim med andre mennesker« - politiken.dk\nForfatter har gjort seksualiteten nemmere: »Jeg kunne skrive millioner af bøger om vanskelighederne ved at være intim med andre mennesker«\nNorske Mona Høvring har skrevet bøger i 20 år, hendes nyeste er netop udkommet på dansk. Vi har mødt hende til en samtale om sexual healing,, skæbner, sammenbrud og om at lade queer seksualitet være naturlig.\n»Når jeg dør, skal I give mig læbestift på«, siger den norske forfatter Mona Høvring.\n»Når jeg dør, skal I give mig læbestift på«, siger den norske forfatter Mona Høvring. Foto: Miriam Dalsgaard\nBøger 17. nov. 2018 kl. 13.16\nFødt 1962 i Haugesund, vokset op på Karmøy.\nDebuterede i 1998 og har i alt udgivet 10 bøger.\nNomineret til Nordisk Råds Litteraturpris i 2013 for romanen ’Camillas lange netter’.\nPå dansk er tidligere udgivet de to romaner ’Noget der hjælper’ og ’Venteværelset i Atlanten’.\n26. oktober udkom ’Fordi Venus passerede en alpeviol den dag jeg blev født’ på Forlaget Lesen, oversat af Ditte Holm Bro.\nSwuush, »den her er til dig, Felix«; en lille papirpakke flyver gennem luften. Jeg når ikke at gribe den, så den lander på gulvet ved siden af mig. Det er den norske forfatter Mona Høvring, der har en gave med til mig, som hun kaster, inden hun skal ud på bagtrappen, så fotografen kan tage billeder.\nDet er mandag formiddag, og vi mødes i boghandlen Nr. 33 på Søllerødgade i København; her holder hendes danske forlag, Forlaget Lesen, til.\nFremragende krimi er kåret som en af de 100 bedste siden 1945. Det forstår man godt\nForfatter nægter at tie stille om muslimske mænds vold mod kvinder


En god hesteshampoo til pels og hud problemer\nEn høj specificeret shampoo med anti-bakteriel virkning. Indeholder blandt andet aloe vera, jojoba, rosmarin og tea tree. Ideel til tør, skællet, kløende og sensitiv hud. Blødgører og løfter skaller og skæl fri fra pelsen. Det er en heste shampoo med pH neutral formel, mild mod huden; dulmer og plejer irriteret, øm og ødelagt hud. Giver exceptionel god pleje til pelsen, en bemærkelsesværdig blødere og mere skinnende pels.\nVed regelmæssig brug: Påfør shampoo'en direkte på våd pels eller opløs 5 til 10 hætter i en spand med varmt vand. Arbejd shampoo'en godt ind i pelsen med en børste, svamp eller hånden til god skum opstår. Skyld herefter grundigt.\nTil brug på hud problemer: Lad shampoo'en virke i ca. 5 minutter for at få en anti-bakteriel rensning. Skyld grundigt specielt på de udsatte områder.\n500ml vil holde til 10 vaske.


Tyveriplaget Meny-købmand: "Samlet set er jeg glad nu" | TV 2 Lorry\nBrian Rosenstand fra Meny i Valby er en hårdt prøvet købmand, hvad angår organiserede butikstyverier. I dag ser han lidt lysere på fremtiden.\n20. nov 2018, kl. 21:21\nBrian Rosenstand har længe stået forrest i rækken af købmænd, som har klaget over manglende indsats fra politiet og manglende konsekvens for grupper af kriminelle, som står bag organiserede butikstyverier.\nOfte af meget store partier af letomsættelige varer eksempelvis som kød, kaffe, barberblade øl og slik.\nOg han synes, der er mange gode ting i den række af nye tiltag, som regeringen vil bekæmpe de organiserede butikstyverier med:\n- Jeg har da en klar forventning om, at det bliver anderledes nu, når man ringer til politiet. Og i modsat fald må vi jo fortælle historien igen, siger Brian Rosenstand.\nTyveriplaget Meny-købmand reagerer på justitsministerens forslag\nBrian Rosenstand så gerne at at tyvene i højere grad risikerede ubetinget fængsel fremfor den forhøjelse af bødestraffen, regeringen har lagt op til:\n- Men det er bedre end ingenting. Det er små skridt i den rigtige retning, siger Brian Rosenstand.\nHan er særligt tilfreds med udsigten til, at butikkerne fremover får bedre mulighed for at få erstatning for deres tab, når gerningsmændene er pågrebet. Regeringen vil nemlig gøre det muligt at trække tyven i løn i erstatningssager:\n- Det er jo sådan i dag, at når kriminelle bliver dømt for tyverierne og skal betale pengene tilbage, så betaler de dem aldrig. Og så skal sagerne køre videre rundt i de forskellige fogedretter. Og vi mister altid pengene. Vi får aldrig nogensinde penge. Så det er rigtig glad for. At tyveknægtene får deres bøde og deres straf og samtidig kommer til at betale pengene tilbage, siger Brian Rosenstand.\nFire iskolde tyve på få sekunder slik for 8.000 kroner fra MENY-butikken i Valby.


Filippinerne | Rejseliv | www.b.dk\nBusiness Politiko Debat GLOBAL Tech Viden Kultur AOK Livsstil Rejseliv Sport Foto TV Filippinerne Sol\nHar du altid drømt om at svømme som en havfrue? Lørdag den 23. maj 2015, 08:00 På palmeøen Boracay i Filippinerne boltrer havfruer sig i det krystalklare hav tæt ved land. Fænomenet kaldes »Mermaid fitness«, og er en ny og populær træningsform i Sydøstasien. Læs mere Filippinerne: Øhop og skjulte strande i El NidoSøndag den 12. januar 2014, 08:00Det er ikke tilfældigt, at forfatteren til The Beach, Alex Garland, fik sin inspiration fra El Nido i Filippinerne. Her kan man hoppe fra ø til ø med dramatiske klipper, smaragdgrønt vand, farverige koraller og uspolerede palmestrande. Læs mere Miljøvenligt ferieparadis i FilippinerneLørdag den 31. august 2013, 05:26Coco Beach er vokset de sidste 20 år, men stedet er stadig et perfekt lille ferieparadishjørne. Læs mere Verdens største krokodille død Manilas oversete skatte Filippinernes naturlige vidunder Søndag den 26. februar 2012, 05:41 En kæmpe champignon, Sharon Stones velsvungne bagdel, den sidste nadver og de hellige tre konger. Man kan nyde synet af dem alle i Filippinerne – formet af drypsten gennem millioner af år langs verdens længste, underjordiske flod, der netop er kåret til et af verdens syv nye natur-vidundere. Læs mere Farverigt dyk i Filippinerne221.01.12 - 08:00 Havet omkring øen Apo Island er en nationalpark i ø-riget og et af de bedste steder i Filippinerne at opleve livet under havoverfladen. Læs mere\nVerdens største krokodille fanget i Filippinerne11.11.11 - 05:00 Det kræver en længere rejse, hvis du vil se et seks meter langt monster af en krokodille - nemlig til øen Mindanao i Filippinerne. Læs mere\nMagisk tropeparadis128.11.10 - 04:17 Den filippinske ø Siquijor er turkisblåt vand, hvidt sand, grøn vegetation – og healere, der efter sigende udøver sort magi. Læs mere\nTurister strømmer til buldrende vulkan30.12.09 - 09:53 Den ulmende vulkan Mayon i Filippinerne er blevet et trækplaster for turister, som imidlertid risikerer at miste livet i lava og mudder. Læs mere\nInge Marie Petersen 29. januar 2012, 15:36 Direkte hjælp til Mangyan-folket på Filippinerne\nDette er en oplevelse vi havde under et ophold på Cocobeach på Filippinerne. Vi havde under opholdet stiftet bekendtskab med en pige (Janeth) på standen som levede af at give massage og arrangere lidt ture for gæsterne. Man møder hende hvís man tager med de gratis både fra stranden og ud til de andre flotte bountystrande Vi aftalte en tur op til den fattige Mangyan stamme i bjergene. Vi mødtes med Janeth i Puerto Galera, hvor hun så havde sørget for en Jeepney, mad og ris til de fattige. Da vi så hvor fattige de var, tømte vi næsten den lille butik, der var i byen for blyanter, slik og kiks. Dette blev så delt ud. Risen blev delt op i poser, og folket stor så i en lang kø, for at få en pose. De holdte selv styr på at ingen fik mere end en pose pr. familie. Det er svært at forestille sig at der er nogle der næsten ikke har råd til en trevl på kroppen og er nødt til at stille sig i kø for en pose ris. Selv vores søn på 14, var kåd inden vi skulle afsted på turen, men fik tårer i øjnene, af at se deres fattigdom, så var han ikke så sej mere. Vi har haft mange gode oplevelser på ferier, men denne er nok den der har sat sig mest.... Kan kun anbetale andre at få kontakt til Janeth og få arangeret en tur med hende, det gør indtryk......Og ikke mindst, hvis I har aflagt tøj, så tag det endelig med til dem, de kan bruge alt.\nKlag over indlæg hansgaard 13. september 2011, 01:07 Coco Beach Island Resort, Mindoro - luksus i junglen\nCoco Beach ligger på spidsen af en lille halvø i det aller nordligste af Mindoro, hvortil der i store dele af året kun er adgang ad vandvejen. Det er et absolut ”must” for dem, der kan lide et strøg af luksus under jungle-lignende forhold. De fleste bygninger er næsten udelukkende opført af lokale materialer – 100 pct. lokale – som fx bambusrør og bananblade. Man føler virkelig, at man befinder sig i en jungle – med en tilknyttet houseboy og hans familie, der lige så stille hver morgen tropper op med gratis kaffe med tilhørende sukker og fløde.\nNæsten overalt er der en blændende udsigt ud over havet med dets fantastiske øer. Prisen er meget overkommelig, hvis man vel at mærke skal til Filippinerne alligevel. Skal man ikke det, må prisen på flybilletter siges at være noget pebret, selv om enkelte flyselskaber af og til har ”favorable” tilbud, som fx Thai Air.\nMEN: På grund af resortets meget kuperede terræn skal man være godt til bens. Bevægelseshæmmede vil få store problemer.\nFor at komme fra Manila til Coco Beach skal man desuden være indstillet på en enkelt overnatning og at stå tidligt op. Den lille 30-personers ”færge” afgår nemlig oftest kun én gang om dagen. Det er ved 9-tiden om formiddagen, og der er flere timers kørsel til færgen. Desuden skal man være søstærk. Ofte er der en ganske pæn bølgegang, og båden kan kun sjældent anløbe kysten ved resortet. For det meste skal man derfor omlades til små motorbåde i åbent farvand.\nEr man i Filippinerne på egen hånd og inkluderer et besøg på Coco Beach, er det en uomtvistelig nødvendighed, at man har adgang til sms eller email. Først eftermiddagen forud for overfarten kan man få nøjagtig oplysning om, hvorfra der sejles næste formiddag. Har man ikke sms- eller email-adgang, er man ”lost”. Det har forfatteren af denne artikel bevidnet. Et par telefonopkald til Coco Beach’ Manila-kontor for at få nærmere information blev besvaret med bevidst afbrudte forbindelser. Med færgens afgangstid som eneste brugbare information begav vi os til havnebyen Batangas, hvorfra både til andre destinationen på Mindoro afgår – blot for at få at vide, at båden til Coco Beach for det meste afgår en times tids kørsel sydligere. For 7 personer kostede det 3500 pesos ekstra at få en rutebåd til at sejle til kysten ud for Coco Beach.\nI receptionen på Coco Beach er de øjensynlig klar over problemerne med at få informationer fra Manila-kontoret. De var således forhandlingsvillige – og refunderede halvdelen af ekstraudgifterne til bådtransporten.\nFor os var transportproblemerne og halvdårligt vejr imidlertid ikke i stand til at ødelægge oplevelsen af en miniferie i storslåede omgivelser. Eneste store skuffelse var manglen på badestrand. Til gengæld er der særdeles gode muligheder for at snorkle og se flotte koralfisk. Og måltiderne, som med fordel kan bestilles og betales forud, er heller ikke så ringe endda… Blot skal man være indstillet på at afgive en gruppe-reservation, således at alle i gruppen/familien spiser det samme.\nKlag over indlæg Kristina Højholt 11. juni 2011, 07:56 Tag dine gamle klude med på luksusferie\nTuren op gennem de filippinske bjerge viser en fattig, korrupt, men også kærlig side af landet. En side, som sætter alting lidt i perspektiv. Oplev Mangyan-stammens virkelighed, og nyd samtidig et ophold på ét af Filippinernes mest paradisiske ferieresorter.\nJunglen går i ét – de 50 meter høje bambus flankeres af kokospalmer, mahogni-, papir- og bomuldstræer. Alle vegne fristes den søde tand af mango, ananas, pomelo, kakao, jackfruit, kaffe og banan. Selvom det stadig kun er formiddag, hagler sveden af mig – jeg har fire timers eventyr foran mig. Vi er på vej op i bjergene bag Puerto Galera – et filippinsk kystparadis på nordsiden af øen Mindoro. Her ligger kridhvide sandstrande som perler på en snor. Det er hér, man finder den ro, man læser om i bladene. Lige nu er der dog langt til de idyllisk-azurfarvede reklamebilleder. Jeg er midt i virkeligheden: Duften af bål og de fritgående høns, haner og geder minder mig om, at jeg godt kan lægge luksussen bag mig for en dags tid. Et presset folk\n”Om 10 minutter når vi den første landsby,” siger min guide Edwin, som selv er fra Mangyan-stammen, Mindoro-øens oprindelige folk. Han fortæller om stammens stride forhold gennem tiden. Om, hvordan japanerne under 2. Verdenskrig besatte landet, kastede babyer op i luften for at skyde dem som lerduer, og om hvordan gravide kvinder blev dræbt med skud i maven. ”Stammen søgte ly i bjergene. De lavede kun mad om natten, så japanerne ikke kunne se røgen. Sådan gik det år efter år, og stammefolket havde ingen idé om, at krigen faktisk var endt i 1945.” Da de endelig kom ned i ’lowlandet’, måtte de sande, at området var overtaget af ’lowlanders’ – kapitalstærke tilflyttere fra andre af de filippinske øer. Fattigdom og mangel på uddannelse gjorde Mangyan-stammen til tabere fra begyndelsen. De havde pludselig intet krav på jord, kun pletvise områder, som den dag i dag markeres med pigtrådshegn. ”Mindoro betyder ’mining gold’. Vi har meget guld i bjergene, og det har lowlanderne også taget fra os. De presser os længere og længere op ad bjerget, vi har ikke en chance. Nogle af dem er advokatuddannede og ved, hvordan de skal omgås loven for egen vindings skyld,” fortæller Edwin. Derfor må Mangyan-stammen ofte pakke sydfrugterne og flytte over på den anden side af hegnet. Benhård business\nEt sted stiger til røg til vejrs, og Edwin forklarer: ”Vi brænder bjergsiderne af for at kunne plante ris og majs. Ris gror kun i regntiden, og det er svært at dyrke tilstrækkeligt. Sidste år fik min far kun to sække. Det betyder, at måltiderne må reduceres til to eller kun et enkelt om dagen.” Mange af Mangyan-strammens folk bor ikke på egen jord, men har fået lov til at bygge hus på lowlandernes jord mod at plante kokospalmer og mangotræer. Aftalen går ud på, at de giver ejerne 50 eller helt op til 75 % af udbyttet – ”they are stronger than us,” som Edwin opgivende formulerer det. Der er derfor ikke mange skillinger tilovers, når der skal købes småfornødenheder som salt, krydderier, olie og tobak. Småpenge tjenes ved kulproduktion. Edwin viser mig en stor bålplads og fortæller, at når der er samlet nok med træ, brænder bålet i tre dage og tre nætter. Tilbage ligger kulstumperne, som kan sælges for 120 pesos pr. sæk (knap 16 kr.). På to uger kan en familie lave ti sække og altså tjene 1.200 pesos. Det hjælper dog ikke stort, hvis risreserverne er små – en sæk ris koster 1.600 pesos ... Ex-borgmester lukker og slukker\nPludselig kommer vi til en stor og prangende port. ’Hus til salg’ står der på et skilt. Det er ex-borgmesterens, og vi går straks ind på at se på løjerne. Huset er enormt. To etager, udsigt over hele Puerto Galera-bugten, swimmingpool, fine kakler osv. Hele molevitten er sat til salg for 10 mio. pesos.\n”Men hvordan – en filippinsk borgmester tjener jo kun ca. 23.000 pesos om måneden (ca. 3.000 kr.),” spørger jeg igen undrende. ”Alt i Filippinerne er korrupt. En borgmester får en lav løn, ja – men så får han jo også minimum 10 % af alle projekterne. Hvis han bygger et vejanlæg for 23 mio., så ryger 2,3 af dem lige ned i egen lomme.” Den hovedregning får det store hus til at ligne en ondskabsfuld joke midt i al elendigheden. ”Du skal være rig for at komme til magten – du skal have mindst 15 mio. til valgkampen. Dem køber du stemmer for. Ejeren af dette hus blev genvalgt tre gange, men fjerde gang ville vi ikke støtte ham. Da valgresultaterne blev gjort op, måtte han sande, at han ikke havde genvundet borgmesterposten. Den efterfølgende dag lukkede han for hele vandforsyningen i bare raseri. Arbejde er bedre end passiv hjælp\nMagtfulde positioner kommer Mangyan-folket nok næppe nogensinde i besiddelse af. Uddannelsesniveauet er for lavt, og ingen har råd til mere skolegang end det mest nødvendige. Vi kommer forbi et knap 15 m2 lille træskur – det danner klasseværelse for 30 børn i alderen 4-6 år. De andre klassetrin er placeret rundt om i områdets primitive kirker. ”Vi oplever stor diskrimination, så derfor går børnene ikke i skole nede i lowlandet,” fortæller Edwin. Han startede selv et par år for sent i skole, da forældrene var meget fattige, og han derfor måtte gå med dem i junglen for at finde føde. Men Mangyan-folket kan noget, som ingen andre kan. De fletter kurve, fade, smykker, smykkeskrin, bordskånere og krukker af stærke slyngplanter. I takt med, at vi bevæger os hen ad vejen, stiller familierne deres kreationer frem i håb om, at en vesterlænding vil vise et barmhjertigt hjerte. ”Det tager en hel uge at lave dette her,” siger Edwin og holder et smukt mønstret fad i vejret. Jeg betaler, hvad der svarer til 45 kr., og en mund af rådne tænder åbner sig i et bredt smil: ”Thank you so very much!” Jeg har lyst til at hæve hele min bankbeholdning for at få sat lidt skub i familiens miserable forhold. Men en engangssum er kun en midlertidig løsning. Det har det delvist danskejede ferieresort Coco Beach for længst indset, og strategien er derfor en anden.\n”Vi tror på, at arbejdsløn gør en større forskel, end hvis Mangyan-stammen blot modtager passiv hjælp. Derfor har vi valgt at hjælpe dem til at kunne forsørge sig selv og deres familier. Vi køber deres kunsthåndværk og sælger det i vores souvenirshop. Indtægterne går ubeskåret til arbejderne,” fortæller Enrico Harrasser fra rejsebureauet C&C travel, som hvert år sender danskere ned under de tropiske himmelstrøg. Coco Beach opfordrer også gæsterne til at tage deres aflagte tøj med i kufferten. Det vækker langvarig glæde hos dem, der har allermest brug for det. Samtidig organiserer C&C travel diverse indsamlinger hjemme i Danmark. Det har blandt andet resulteret i den årlige ’Julegavepakken’; en kurv til Mangyan-familierne med ris og lidt blandende købmandsvarer.\nVi ender i Edwins egen landsby, 70 hytter på en rig lowlanders jord. De har fået lov til at bygge i lette materialer som bambus, træ og palmeblade – det giver sig selv, for Mangyan-folket har alligevel ikke råd til beton. ”Den rige mand vil bygge et stort shoppingcenter og et hospital i Puerto Galera. Om fem år bliver vi nødt til at rykke alting op og finde et andet sted. Jorden kommer til at stige i værdi, og derfor vil ejeren bygge store og dyre huse her,” forudser Edwin. Inden vi går videre mod havnen for at sejle hjem til Coco Beach, får vi en sød kartoffel, lidt salat vendt i eddike, hvidløg og ingefær – og en kogt yam, som er så rig på stivelse, at jeg næsten drikker den medfølgende kokosnød i én slurk. Edwin følger os ned til båden, og på vejen peger han på en tavle ved en lille bod:\nJeg stikker ham 150 pesos, da jeg stiger ombord:\n”Lov mig, at du køber lottokuponer for alle pengene.” Tilbage under de svajende palmer\nTuren tilbage til Coco Beach tager kun ti minutter. Jeg har rejst i Asien ad flere omgange – også på kryds og tværs i Filippinerne. Jeg forbinder normalt Filippinerne med menneskemængder, tæt udstødning fra de mange dekorerede Jeepneys, larmende karaoke på ethvert gadehjørne, besynderlige ’delikatesser’ som mavesæk, tarme på pind, kyllingefostre, hønsefødder og hund. Coco Beach er noget helt andet. Her er alt lavet i naturmaterialer, ingen larmende trafik, ingen desperate gadesælgere, ingen blinkende diskoteker – kun rendyrket fred og ro.\nDet 1o hektar store areal er en lille landsby i sig selv. De 110 bambushytter er spredt rundt mellem bjergsidens mange kokospalmer; jo højere oppe, jo flere trin – men også desto smukkere udsigt fra verandaen. Resortet har egen sæbefabrik, hvor du kan opleve, hvordan de velduftende sæber, massageolier, cremer mv. bliver til på baggrund af hjemmepresset kokosolie fra Coco Beachs egne kokospalmer. På mange måder er Coco Beach en slags mikrokosmos, hvor respekten for nærområdet har højeste prioritet. Det ved Mangyan-stammen, det ved de fem lokale børn, som hvert år får friplads i skolen, men dyrelivet mærker det også. Coco Beach deltager i oprydninger under vandet og til lands, og pt. arbejder der hårdt på at gøre området omkring Puerto Galera til et hajreservat. Desuden er planen er sikre en højere bestanddel af de udrydningstruede Hawksbill-havskildpadder – projektet er allerede i gang, da Coco Beach for et stykke tid siden sikrede 33 skildpaddeæg, som nu er blevet til babyskildpadder. Æggenes rede var blevet angrebet af en krebs, men skildpadderne lever nu i en stor tank på Coco Beach, indtil de bliver store nok til selv at klare sig sikkert gennem tilværelsen. 110 aktiviteter for store og små\nSelvom omgivelser umiddelbart giver lyst til afslapning og wellness, så er der masser af aktiviteter, hvis du skulle blive træt af at flyde rundt i det krystalklare og næsten kropstempererede hav – eller i den 800 m2 store, laguneformede pool. Coco Beach arrangerer diverse ture ’ud af huset’– som fx Robinson Cruise-agtige overlevelsesture i junglen eller på en øde strand. Vælger du at blive på Coco Beach, er der rig mulighed for at forkæle dig selv i skønhedssalonen, i én af flere barer, i biografen, i hængekøjen eller under vandet, hvor du vil opleve, hvad der mest af alt ligner et ekstremt forsøg på at slå verdensrekorden i blomsterdekoration: Korallerne tårner sig op og folder sig finurligt ud, mens fiskene svømmer forundret forbi din næse.\nMulighederne er mange og ligger lige for fødderne af dig – du bestemmer selv, om turen går til poolen, eller om du vil følge i Edwins fodspor og opleve Mangyan-stammens barske virkelighed. Coco Beach giver dig under alle omstændigheder en helhedsoplevelse, som kun kan siges at være vanedannende. • Coco Beach har egen lægeklinik, hvor en læge og sygeplejerske står\n• Der er rig mulighed for at snorkle i området, og kun 3 min. i båd fra\nCoco Beach kan du springe i vandet med eget eller lånt dykkerudstyr\n• Coco Beach har eget dykkercenter med dansktalende personale.\nCentret udbyder alle kurser fra PADI Open Water til Dive Master.\n• 4 restauranter, 2 barer, tennisbane, basketball, legepladser mv.\n• Rejs for kun 8.888,- i op til 28 dage i perioden 1. juli–5. december\n• Læs mere på cocobeach.com og cctravel.dk Synes godt om\nKlag over indlæg Kristina Højholt 11. juni 2011, 07:54 Tag dine gamle klude med på luksusferie\nKlag over indlæg hansdk 28. april 2011, 13:23 Puerto Galera - "White House" - Mindoro Island\nFilippinerne er Østens uopdagede paradis. Dette tropiske, solbeskinnede ørige har alt, hvad hjertet kan begære: hvide sandstrande, svajende palmer, sublime dykkermuligheder, barokke katedraler, rygende vulkaner, billedskønne rismarker. Tilmed billige priser.\nØen Mindoro og specielt Puerto Galera er udnævnt til et world heritage location og Puerto Galera har fået udemærkelsen "One of the most beautiful bay's in the world". Dette tropiske område er "next door to paradise". Bestil din rejse og kom og oplev det hele ved selvsyn. Det vil være en anderledes og spændende ferie du sent vil glemme. Bo i det moderne hvide hus "White House" eller en af de lækre 2 lejligheder lige uden for byen - op ad en dejlig jungle bjergskråning. Med en fantastisk udsigt udover det Sydkinesiske Ocean. Dejlig badestrand er kun nogle få gåminutter væk.\nKlag over indlæg Ringerne 23. juli 2010, 11:48 Coco Beach og El Nido\nEfter 14 dages fantastisk ferie på Fillipinerne må det være på sin plads at komme med nogle små tips som vi nok ville have været glade for at have haft kendskab til.\nVeksel jeres dollars eller euro i lufthavne i Manila. Der er flere bankfilialer lige inden udgangen og de giver gode kurser. Sørg for at få nogle 20-pesos sedler til drikkepenge, for det slipper man ganske enkelt ikke for. Fillipinerne er særdeles rare mennesker som vil gøre alt for at hjælpe dig/jer, men de forventer også en mønt eller lille seddel for det, hvilket man godt forstår når man ser hvor fattige de er.\nSå er der lige taxaerne. Her skal man passe på, for vores oplevelser med taxachaufførene var de eneste dårlige oplevelser vi havde. Vælg GME-taxaerne, de er gule og venter uden for lufthavnene. Sørg for at de slår taxameteret til og protestér, hvis de lige pludseligt slår det fra eller bed om at blive sat af eller tru chaufføren med at tilkalde politiet, det er det eneste de har respekt for.\nVores 1. uge tilbragte vi på Coco Beach på øen Mindoro og var et fantastisk resort, hvis man som os kan lide at bo lidt primitivt i en dejlig hytte med stråtag. Der er ikke aircondition og varmt vand i hytterne. Der var 1 loftsvifte og 2 blæsere, hvilket gav noget luft om natten. Det varme vand savnede vi ikke, da det var yderst behageligt at tage bad i det kølige vand om morgenen. Maden på Coco Beach kunne vi ikke gøre vrøvl over, der var hvad vi havde forventet på menu-kortet. Morgenbordet havde masser at byde på af både varme retter, omeletter og dejligt friskbagt brød samt frugt og forskellige slags juice. Tjenerne var søde og hjælpsomme og havde et fantastisk humør, når man kom om morgenen blev vi altid mødt at masser af smil og en varm velkomst. Det eneste, vi savnede var vinen til aftensmaden. Vinen var der, men det var ikke billigt. dvs. det kostede det samme som på en restaurant i Danmark, hvilket vi ikke havde forventet, men grunden er, at al vin bliver importeret. Vi kan anbefale deres øl San Miguel, som er god og billig ligesom de laver en helt fantastisk rom og også er rimelig i pris. Om formiddagen kl. 9.30 er der mulighed for at tage en gratis båd, som sejler ud til nogle af de gode strande omkring Coco Beach, så man kan nyde det dejlige vand og evt. snorkle - der er masser af koraller og fisk i området, man er tilbage på Coco Beach igen ca. kl. 12.00.\nUgen efter vores ophold på Coco Beach var vi på cruise til Palawan med skibet Hans Christian Andersen, som er et mindre skib med plads til 40 passagerer. Det var en helt fantastisk oplevelse at se Palawan som består at masser af små øer med hvide strande og palmer og nogle helt fantastiske koraller og alle de farvestålende fisk. Vi så The big Lagoon - The small Lagoon og prøvede at svømme iThe blue Lagoon, som er en ferskvandssø i et gammelt vulkankrater, men husk, at her skal man have myggespray med, for der er en milliard myg, men det er turen værd, for der er bare så smukt og vandet er så klart at man kan se bunden selv om der nogle steder er dybt. Besætningen på skibet er herlige mennesker spm står på pinde for passagererne fra kl. 06.00 til man går i seng. De serverer noget dejlig mad, og vil man som dansker have sin havregryn om morgenen kan man også få det, lige som der også er Nutella til slikmundene. Her gælder det også at man bliver mødt af en masse smil om morgenen - og for den sags skyld på et hvilket som helst andet tidspunkt på dagen. Jeg kan personligt anbefale Michelle, hvis man ønsker en gang massage en times tid i skyggen af en palme på en rigtig Bounty ø - Michelle er ansat på Hans Christian Andersen.\nEn god ting var, at man om aftenen fik en orientering om næste dags program, ligesom man om morgenen fik et a4 nyhedsbrev, som indeholdt en vejrudsigt samt en beskrivelse af de øer, vi skulle opleve den dag ligesom der også stod, hvornår det var spisetid og ikke mindst Happy Hour, hvor man fordøjede dagens oplevelser over et par kølige drinks.\nVi havde 2 x 1 overnatning i Manila. Manila er helt sikkert en spændende by, hvis man er til storby-ferie, men er man ikke til det, er det en larmene oplevelse. Vi boede på Hotel Pearl Garden et kvarters kørsle fra lufthavnen. Det var et udmærket hotel, men deres morgenbord var meget spartansk. Deres aftensmad var helt fortrinligt, hvis man ønskede at spise på hotellet, men der er masser af spisesteder lige i området. Skal man veksle penge er der også masser af vekselkontorer lige i området. Husk at veksle penge til lufthavnsafgift til hjemrejsen. Det koster p.t. 750 pesetas pr. person ved udrejse fra Fillipinerne, men rejser man indenrigs er der også forskellige afgifter - det svingede fra 20 - 200 pesos.\nEr der spørgsmål til Fillipinerne svarer jeg gerne på dem i den udstrækning jeg har kendskab til det.\nKlag over indlæg Majken 16. februar 2010, 22:04 Cebu\nSmag coconut pie, bibingka (dampet riskage) som dessert eller mellemmåltid. Prøv en filippinsk morgenmad: riskage=budbud som spises med en moden mango frugt og skylles ned med en lokal kakao (sikwati) drik. På øen-Cebu, skal man smage "green mango juice". Den findes ikke andre steder på Filippinerne.\nDer er mange forskellige banan typer på Filippinerne som smager lang bedre end de bananer vi kender her in DK. Bananer på filippinerne spises som grillet, stegte, kogte og naturel.\nHusk at bestille ung kokosnød. Du skal precisere at du vil drikke dens vand (vanddrivende) først og bagefter spise dens bløde kød. De kokosnødder vi kan købe her i DK er gamle kokosnødder som er bedst til at udvinde kokosmælk fra.\nKøb det lokale mygge-spray middel, OFF CLASSIC fra supermarkedet. På øen-Bohol, skal I bestille en tur som indebærer: Chocolate hills, en oplevelse med verdens mindste aber, Tarsier og Hinagdanan Cave sammen med flodturen til Lobok falls, Hvis I er interesseret, så skift jeres danske mobil sim kort med en filippinsk sim kort. Det er billigere at ringe eller at sende sms på denne måde. Synes godt om\nKlag over indlæg Judith Nielsen 23. april 2010, 16:01 Rejsemålet: Cebu, Filippinerne\nNå man opholder sig i Cebu, på øen Mactan, er der et vidunderlig resort kaldet Maribago Blue Water. Vi kan anbefale bungalow nr.5 som har et passende afstand til strand, swimmingpool og restaurant. Servicen bliver ydet af et kompetent og venligt personale.\nVi tog ikke Malaria piller da de forskellige resorter som C&C Travel tibyder ikke er omgivet af junglen. Hepatits A+B vaccination er et must.\nHusk ved hjemrejsen at have Filippinske penge til lufthavnsskat ca. 800.00pesos.\nKlag over indlæg Judith Nielsen 15. februar 2010, 21:29 Shop-till-you-drop på Filippinerne\nPak en kuffert med gammelt tøj som du vil af med. Giv tøjet til hvem som helst du synes der fortjener dem på Filippinerne. Det vil blive modtaget med store taknemlighed. Shop-till-you-drop og fyld dine tomme kufferter op med det nyeste amerikanske og europæiske mode tøj, Levis, Wrangler, Fila, Adidas, Puma, og alle andre kendte mærker.\nBestil et to-dags ophold i Manila før man skal tilbage til DK. Hotellet skal være tæt på et mega-shopping mall i Manila eller Cebu. Shop till you drop! Alt er billigt på Filippinerne. Wellness oplevelse, massage, tøj, sko, taske, mad, frugter, transport, CDér, Engelske bøger. Engelske-Americanske og Spanske musik noder, kufferter, etc. er super billige.\nKlag over indlæg Judith Nielsen 15. februar 2010, 21:20 Tips om Filippinerne\nFor at få mulighed at købe billige flyvebilletter til Filippinerne, skal man kontakte rejseselskaber: Premacell Travel, C&C travel eller Singapore Airline 9 måneder før din planlagte rejse. Ring jævnligt for at høre om tilbudspriser. Når man skal veksle valuta på rejsen til Filippinerne, skal man bestille US dollars i 100 dollar sedler. Man får flere filippinske peso ved at veksle 100 dollar sedler end 50, 20, 5 og 1 dollar sedler. Selvfølelig er det også godt at have nogle 5 og 1 dollar sedler til portører i lufthavne og hotellerne. Husk at det er svært at få penge tilbage når man betaler taxaer med stor penge sedler.\nDet er ikke godt at købe spiritus eller lignende i Manila´s lufthavns taxfree butik(eller andre ikke EU land´s lufthavn´s taxfree butik) når man mellemlander i et EU land. Disse dyre flasker bliver konfiskeret af myndighederne i for eks. i Hollands international lufthavn-Schipol, når man bliver scannet fra den en gate til den anden. Vi bliver informeret om at når flaskerne ikke er købt i en EU lufthavn bliver det konfiskeret. SURT! ÆRGELIGT!


Tortoiseshell Rounded Cateye Solbriller | GANNI DK\nTortoiseshell Rounded Cateye Solbriller\nCateye-solbriller med rundede kanter samt diskret udskårne hjørner og GANNI logo ved højre tinding. Perfekt til stranden eller en solrig vinterdag.\nGANNI BIONEDBRYDELIGE SOLBRILLER\nVores nye brillekollektion er fremstillet af acetat, som under kontrollerede industrielle komposteringsbetingelser nedbrydes biologisk med tiden. Det plantebaserede materiale, som stammer fra cellulose af bomuld og træmasse, er et mere bæredygtigt alternativ til traditionel, problematisk plast.\nRundet cateye-silhuet med skrå, ovale linser\nLavet af kraftig acetat af høj kvalitet\nOpbevaringspose og etui med GANNI logo medfølger


Indkøb i flensborg\nIndkøb i flensborg. Indkøb - Citti-Park\nHome | CITTI-PARK Flensburg Allerede fra motorvejen kan du se den kæmpestore rasteplads med parkens grænsebutik, den såkaldte grænsehandel, der byder på mange billige tilbud indenfor alkohol, vin, øl, vingummi, lakrids, chokolade, friske indkøb og meget mere. Scandinavian Parks grænsebutikker og grænsehandel samt rasteplads ved Flensborg i Tyskland har alt, hvad hjertet kan begære. Uanset om der er billige tilbud på alkohol, vin, øl, vingummi, lakrids, chokolade, friske produkter, el-artikler, legetøj eller mere - så er der altid masser af kroner at spare i forhold til priserne i Danmark. Flensborg kan finde de mange billige tilbud indenfor grænsehandel i tilbudsavisen fra grænsebutikken, som udkommer en gang om måneden.\nINDKØB I FLENSBORG - maca pulver erektion. Grænsebutikker - Grænsehandel i Tyskland: Scandinavian Park\nIndkøb i flensborg, farvel til kollega tekst Rejsende, der kiggede på Citti-Park, kiggede også på\nOplev grænsebutikker og grænsehandel i Tyskland med indkøbsscentret Scandinavian Park: Allerede fra motorvejen kan du se den kæmpestore rasteplads med parkens grænsebutik, den såkaldte grænsehandel, der flensborg på mange billige tilbud indenfor alkohol, vin, øl, vingummi, lakrids, chokolade, friske produkter indkøb meget mere. I Fördepark i Flensborg kan du boltre dig med indkøb på hele m2. Her findes alt fra modebutikker til byggemarked - i dette shoppingparadis kan man. Ved Flensborg fjord er shopping en oplevelse! Tag på indkøbstur på Slesvig- Holstens længste shoppingstrøg i Flensborgs bycentrum med sine talrige. Shopping i Flensborg - Hver uge kan du finde de nye tilbudsaviser og spændende artikler her – lige til at bladre igennem inden du skal på shopping- og oplevelsestur til Fördepark i Flensborg. Centret finder du på Schleswiger Strasse i Flensborg – tæt ved motorvejen. Husk også at se alle de spændende kupontilbud. Lastbilvaskehallen ved Flensborg kan også tilbyde specielle service-kontrakter til virksomheder. Du er velkommen til at kontakte lastbilvaskehallens team. Få mere at vide om grænsehandel i Tyskland og vores lastbilvask ved Flensborg her. gave til hele familien Hver uge kan du finde de nye tilbudsaviser og spændende artikler her — lige til at bladre igennem inden du skal på shopping- og oplevelsestur til Fördepark i Flensborg. Centret finder du på Schleswiger Strasse i Flensborg — tæt ved motorvejen.\nCitti-Park, Indkøb - Se 82 anmeldelser fra rejsende, 15 billeder og gode tilbud vedr. Flensborg, Tyskland på TripAdvisor. På disse sider kan du læse mere om CITTI-PARK Flensborg. Om søndagen er der bedre tid til dine indkøb, være sammen med familien og i hyggetempo lede. Vi vil være der, når du har brug for os, og vi vil gøre dit indkøb så let for dig, som det kan blive. Vidste du for eksempel, at du kan bestille via hjemmesiden?. Shopping tur til Flensborg og Tyskland! Shopping ideer og tips i Flensborg . På indkøb hos byens “store”: talrige stormagasiner, internationale sko- og. Scandinavian Park byder på grænsehandel - grænsebutikker i Tyskland! Læs tilbudsavisen fra Scandinavian Park grænsebutik med mange billige tilbud. Oversigt over grænsebutikker i Flensborg. Se tilbudsaviser fra grænsebutikkerne i Flensborg. Fleggaard Calle Otto Duborg og Poetsch .\nINDKØB I FLENSBORG - kenwood multi food grinder. Grænsebutikker - Grænsehandel i Tyskland: Scandinavian Park\nOplev grænsebutikker og grænsehandel i Tyskland med indkøbsscentret Scandinavian Park: Allerede fra motorvejen kan du se den kæmpestore rasteplads med parkens grænsebutik, den såkaldte grænsehandel, der byder på mange billige tilbud indenfor alkohol, vin, øl, vingummi, lakrids, chokolade, friske produkter og meget mere. Scandinavian Parks grænsebutikker og grænsehandel samt rasteplads ved Flensborg i Tyskland har alt, hvad hjertet kan begære. Uanset om der er billige tilbud på alkohol, vin, øl, vingummi, lakrids, chokolade, friske produkter, el-artikler, legetøj eller mere - så er der altid masser af kroner at spare i forhold til priserne i Danmark.\nindkøb i flensborg Real, Flensborg VELKOMMEN TIL REAL,- LAVPRIS VAREHUS, HER ER FLENSBORG`S STØRSTE INDKØBSTED! Velkommen til Real - lavprisvarehus. Vi har varehuse i Tyskland. Vores motto er "ALT, BARE BILLIGERE". Vi har varenumre, hvoraf en del er egne mærker, og vi kan tilbyde billige kvalitetsvarer . real tilbudsavisen i Flensborg - Hver uge kan du finde de nye tilbudsaviser og spændende artikler her – lige til at bladre igennem inden du skal på shopping- og oplevelsestur til Fördepark i Flensborg.\njul Hvad ligger der af store centre og en evt. gågade i Flensburg, og hvorhenne Indkøb i centrum er sjældent mere end man kan bære. Lige efter. De mange sko- og tøjbutikker gør det rigtig spændende at handle ind i Flensborg. Der er tilmed gode penge at spare på indkøb af disse varer. Det kan svinge en. tilbyde-real - i Flensborg - Hver uge kan du finde de nye tilbudsaviser og spændende SMÅ PRISER – STORE INDKØB – VI SER FREM TIL DIT BESØG!.\nFor at vi kan vise dig det rigtige udvalg, skal du vælge hvilken Fleggaard butik du vil handle i. Udfyld eksporterklæring online og vær med i konkurrencen om et gavekort på DKK til en vilkårlig Fleggaard butik.\nVed Flensborg fjord er shopping en oplevelse! Tag på indkøbstur på Slesvig- Holstens længste shoppingstrøg i Flensborgs bycentrum med sine talrige. Citti-Park, Indkøb - Se 82 anmeldelser fra rejsende, 15 billeder og gode tilbud vedr. Flensborg, Tyskland på TripAdvisor. På disse sider kan du læse mere om CITTI-PARK Flensborg. Om søndagen er der bedre tid til dine indkøb, være sammen med familien og i hyggetempo lede. Her finder du grænsehandlens største udvalg på på spirituoser, discount, slik og søde sager, husholdningsartikler, hygiejneartikler, øl og sodavand, Besøg vores butikker i Flensborg, Süderlügum og Burg på Fehmarn og find for eksempel canadian club whiskey, haribo lakrids, tuborg øl, egekilde mineralvand, eller vores billige ja .\nIndkøb i flensborg, hafnia alvei bakterie Rejsende, der kiggede på Citti-Park, kiggede også på\nIndkøbstur til Flensburg fra Aalborg. Dejlig solskinsvejr hvorfor andre også har fundet vejen dertil. angst for angsten\nA 2010 study by Oklahoma State University researchers found that both freshly brewed green tea and extract supplements provided the same body weight and BMI body indkøb index reductions. However, the researchers also found that some other green tea health benefits came only from the freshly brewed tea and not from the supplements. Research studies show that drinking green tea causes your body to burn flensborg.\nVi vil være der, når du har brug for os, og vi vil gøre dit indkøb så let for dig, som det kan blive. Vidste du for eksempel, at du kan bestille via hjemmesiden? Så har vi pakket det hele til dig, når du kommer. Husk - Ingen dåsepant i vore grænsebutikker. Im gewählten Umkreis befindet sich kein real Markt. Bitte erhöhen Sie den Umkreis. Gågaden i Flensborg Citti park Förde Park Læs også: Tyske Sparetips - indkøb over grænsen. Læs også: Nyheder om Grænsehandel. Aldi - Se oversigt over Aldi butikker i Flensborg m.m. - Aldi's aktuelle tilbudsavis. Ved Flensborg fjord er shopping en oplevelse! Tag på indkøbstur på Slesvig-Holstens længste shoppingstrøg i Flensborgs bycentrum med sine talrige indehaverførte specialbutikker og moderne kædeforretninger. Har du været i Citti-Park? Fortæl om dine oplevelser!\nFølge: Næstved stadion » »\nTidligere: « « Odense boldklub


Billige flybilletter Sverige Mauretanien (SE-MR) - Flyrejser fra Sverige til Mauretanien - eSkytravel.dk\nFlybilletter fra Sverige til Mauretanien\nBillige flybilletter Sverige Mauretanien\nSe de bedste flytilbud fra Sverige til Mauretanien\n✔ Er der særlige tilbud på flyrejser fra Sverige til Mauretanien på eSkyTravel.dk?\n✔ Når jeg booker flyrejser fra Sverige til Mauretanien, kan jeg så tage mig af forsikringen?\n✔ Hvis jeg booker flyrejser fra Sverige til Mauretanien, kan jeg så også booke indkvartering med det samme?\n✔ Hvilke flyselskaber tilbyder flyrejser fra Sverige til Mauretanien?\nHos eSkyTravel.dk sørger vi for, at tilbuddet om flyrejser fra Sverige til Mauretanien ikke kun omfatter lavprisflyselskaber, men også dem, der specialiserer sig i høj standard.\nPopulære lufthavne: Billige fly fra Malmo Sturup Billige fly fra Stockholm Arlanda Billige fly fra Gothenburg Landvetter Billige fly fra Ostersund Are Billige fly fra Lulea Airport Billige fly fra Kungsangen Airport


Zimbabwe i flammer før valget | Information\nGrace Mutandwa Financial Gazette\nUdover de sigende voldsscener har valgkampagnen ført tilhængere af regeringen rundt i landet for at luge ud i oppositionen\nHarare - Vejen til Zimbabwes forestående parlamentsvalg, berammet til lørdag og søndag i denne uge, er brolagt med mere end 30 døde og mange lemlæstede.\nMens kampen for vælgernes gunst fortsætter mellem især regeringspartiet ZANU PF og oppositionen Bevægelsen for Demokratisk Forandring (MDC), som betragtes som ZANU PF's stærkeste modstander siden uafhængigheden for 20 år siden, er vælgerskaren blevet udsat for alle mulige former for overgreb.\nUdover de sigende voldsscener har valgkampagnen ført de politiske partier rundt i hele landet for at bejle til alle, hvis stemme har betydning.\nDe traditionelle valgmøder samler tusinder af zim-babwere under træerne på tørre græspletter eller på sportspladser. I løbet af de sidste fire måneder har de hørt på politiske prædikener om, hvad de forskellige partier har på lager til valget. Det regerende parti startede endda med at bruge psykologisk krigsførelse ved at leje de samme lokaliteter til valgmøder som MDC.\n"Det har helt klart givet bagslag. Se bare hvordan ZANU PF ikke formåede at fylde parkanlægget i Harares tætbefolkede forstad, High-field, som regeringspartiet ellers fyldte til bristepunktet i 1980, da præsident Mugabe vendte tilbage efter frihedskampen. Det var Mugabes første valgmøde, og det blev afholdt i den sorte forstad, fordi Highfield i et historisk perspektiv var det sted, hvor ZANU PF blev dannet tilbage i 1963," mener en politisk iagttager.\nMødet, som blev afholdt syv dage før valget, tiltrak kun omkring 5.000 tilhængere, hvoraf de fleste var blevet transporteret med bus fra andre valgkredse. ZANU PFs indledende valgmøde samme sted i 1980 samlede mere end 250.000 mennesker, og mange blev nødt til at lytte fra træer og gader, da Mugabe talte. I dag er billedet anderledes. Stemningen er skiftet i takt med at zimbabwerne beklager sig over økonomiske trængsler, og det regerende parti anklages for at køre landet i sænk.\nMDC fokuserer fortsat hovedsageligt på ZANU PF's fejl og giver løfter om at udrydde korruptionen, lokke investeringer til og få vendt landets økonomiske nedgang.\nJord - et fast emne\nOm det følsomme emne om jordbesiddelse, som ZANU PF bruger som trækplaster ved hvert eneste valg har MDC's ordfører for jord - og landbrugsspørgsmål, Tendai Biti, sagt:\n"Vi tror fuldt og fast på, at jord-spørgsmålet er et nationalt anliggende af stor vigtighed, som skal betragtes i et realistisk og positivt lys. Jordløse bønner skal tilgodeses, men uden at kompromittere produktiviteten i hhv. sorte og hvide kommercielle landbrug."\nZANU PF har endnu en gang sat jordfordelings-spørgsmålet på dagsordenen og startet en krig, som indtil videre har kostet fire hvide landmænd, en fodermester og en politimand livet, alle dræbt af ZANU PF-tilhængere og krigsveteraner.\nMDC's leder, Morgan Tsvangirai, har sagt til sine tilhængere på valgmøderne, at "hvis Mugabe virkelig ønskede at ændre loven og give jord tilbage til folk uden at skulle betale kompensation, så kunne han have gjort det i 1987, da han i parlamentet gav sig selv mere magt som præsident med den udøvende magt."\nMere end 3,5 mio. hektar land blev opkøbt mellem 1980 og 1998 men kun 70.000 familier blev genbosat. Endnu fem mio. hektar til genbosætning af omkring 100.000 familier mangler at blive erhvervet.\nSelvtægt med samtykke\nSiden uafhængigheden har regeringen hvert år annonceret nye tiltag for at ændre på situationen, hvor 70 procent af landets rige opdyrkelige jord var ejet af hvide som udgjorde mindre end én procent af befolkningen, men uden succes indtil nu.\n20 år senere har veteraner fra uafhængighedskrigen samt tilhængere af ZANU PF grebet til selvtægt og invaderet landbrug og udløst en byge af vold, som har kostet fire hvide landmænd og snesevis af sorte landarbejdere livet.\nBeslaglæggelsen af gårde, som gennemføres med præsident Robert Mugabes samtykke, har bremset produktionen på mere end 1000 landbrug og derved forværret landets i forvejen hårdt trængte økonomi. Mange landmænd har forladt deres afgrøder og søgt tilflugt i byer i nærheden.\nRegeringen meddelte fornylig, at 804 landbrug vil blive tvangserhvervet til genbosættelser uden kompensation som valgflæsk for de tusinde af krigsveteraner og jordløse bønder, som har besat gårdene.\nTsvangirai har beskyldt Mugabes regering for brug af nepotisme i det allerførste jordredistributionsprogram lige efter uafhængigheden. Lister med navne på adskillige ministre og andre med topposter i regeringen, som har nydt godt af programmet på bekostning af jordløse bønder, er blevet sendt i omløb i pressen og offentligheden.\nZANU PF står overfor den største udfordring i 20 år i MDC's skikkelse, men giver ikke plads til forandringer. Bortset fra de fornærmelser som slynges i hovedet på MDC og dets ledere, har Mugabe og hans krigsveteraner sværget at gribe til våben, hvis MDC løber af med sejren ved valget.\nMugabe har på hvert eneste valgmøde erklæret, at en stemme på Tsvangirai vil være forræderi overfor de helte, som kæmpede og gav deres liv under uafhængighedskrigen i 1970'erne fordi: "Tsvangirai har solgt ud. Han vil ganske enkelt forære landet til de tidligere koloniherrer."\nMen Tsvangirai har også nogle hårde ord med på vejen til Mugabe.\n"Hvordan kan en statsleder se gennem fingre med lovløshed. Og hvordan kan nogen fornuftig leder anklage familieoverhoveder for at være under de hvides indflydelse, når de råber, at de er ved at dø af sult," fremfører Tsvangirai.\nValgkampagnen, som startede i byerne fortsatte for to måneder siden til de fjerntliggende landområder, som traditionelt er ZANU PF's højborg. Og i takt med at valg-dagen rykker nærmere, har folk i Mataga, et område i vækst omkring 400 km fra hovedstaden Harare, byttet rundt på nat og dag.\n"Tilhængere af ZANU PF bruger de fleste nætter på at råbe og synge slagsange i gaderne samt at gå fra hus til hus og luge ud i medlemmerne af oppositionen. Det er nu blevet så faretruende, at vi tilbringer nætterne i en stor klynge og venter på at blive angrebet hvornår som helst," fortæller Roy Magwiza, tilhænger af MDC:\n"De ved, at vi støtter MDC, så de gør alt, hvad de kan for at forhindre et hvilket som helst af vores valgmøder. Men det har vi fundet en løsning på. Mens de render rundt uden for vores huse og fordømmer os, holder vi små informationsmøder."\nMagwiza, en ung ca. 18-årig kvinde, fortæller, at MDC's valgkampagner i Mberengwa nu finder sted om natten, og at det er nemmere ved mand til mand-møder at få overbevist nogle folk.\n"Selv vores ledere i hovedstaden har luret det, der foregår her, så de kommer også jævnligt til møder her om aftenen, lige før ZANU PF-tilhængerne starter deres 'pungwes' (natlange politiske møder)," siger hun.\nDet er under disse omstændigheder at zimbabwere, som under trusler om brutal vold, skal gå til stemmeurnerne for enten at bibeholde den nuværende regering af frygt for represalier, eller, at indsætte en ny kost til at rense ud i det rod som Afrikas tidligere juvel befinder sig i.


Subsidieringen af solceller i Danmark Den samfundsøkonomiske hensigtsmæssighed af nye og gamle regler. - PDF\nSubsidieringen af solceller i Danmark Den samfundsøkonomiske hensigtsmæssighed af nye og gamle regler.\nDownload "Subsidieringen af solceller i Danmark Den samfundsøkonomiske hensigtsmæssighed af nye og gamle regler."\n1 D E T N A T U R - O G B I O V I D E N S K A B E L I G E F A K U L T E T K Ø B E N H A V N S U N I V E R S I T ET Bachelorprojekt Pheodora Dyhr Subsidieringen af solceller i Danmark Den samfundsøkonomiske hensigtsmæssighed af nye og gamle regler. Vejleder: Kjeld Rasmussen Afleveret den: 06/06/13\n2 Indholdsfortegnelse Abstract Indledning Problemformulering Underspørgsmål Emneafgrænsning Teori Begrebsafklaring Miljøøkonomisk teori Markedsfejl Afgifter og Subsidier Solceller og deres energiproduktion Solcelle lovgivningens udvikling Solcelleanlægs rolle i opnåelse af 2050 mål Materialer og Metode Litteratur Aktører Telefoninterview Analyse Solcelleloven før og nu Finansiering af subsidier Nettomåleordningen Tilbagebetalingstid Udviklingen af solcellemarkedet Akkumulation af fordele Prisudviklingens bagside Solcellers rolle i omstillingen til VE En samfundsøkonomisk hensigtsmæssig tilskudsordning? Omkostningseffektivitet\n3 5.4.2 Oversubsidiering Fremtidig støtteordning Konklusion Litteratur Bilag Bilag Bilag Bilag\n4 Abstract Name: Pheodora Anna Dyhr Title: The Subsidization of Solar Panels in Denmark; a comparative study. This paper investigates the changes in Danish legislation on solar panels that were brought into effect on November 19 th The subsidies of previous legislation, combined with greatly decreased prices of solar panels, resulted in a dramatic rise in privately owned solar panels in The socioeconomic expediency of the subsidies is examined in the context of economic efficiency, as well as the Danish goal to be independent of fossil fuels by Key words: Solar Panels, Danish legislation on solar power, environmental economics, Sustainable Energy Sources 3\n5 1. Indledning Helt uafhængig af fossile brændstoffer i år Sådan lyder regeringen målsætning i Energistrategi 2050 fra Samtidig har EU en målsætning om at reducere udledninger med % inden Klimaforandringerne er på dagsordenen som aldrig før. Grøn er det nye sort, og ord som bæredygtighed, havspejlsstigninger og klimatopmøder er blevet ord vi jævnligt hører i hverdagen. Grøn energi, grøn vækst og grønne jobs er efterhånden almindelige udryk i regeringens forskellige tiltag og nye love. Omstillingen fra fossile brændstoffer skal bl.a. sikre forsyningssikkerheden, reducere klimaforandringer, skabe grøn vækst og sikre energimæssig bæredygtighed. For at vi kan blive uafhængige af fossile brændstoffer skal vi omlægge energiproduktionen til vedvarende energikilder (VE). Blandt de mest populære VE teknologier er vindmølle og solcelleanlæg. Igennem de sidste 10 år er vindmølleparker blevet bygget flere steder i Danmark for det meste offshore. I 2011 og 2012 skød solcelleanlæg pludselig op på de danske hustage som paddehatte, selvom teknologien havde eksisteret i årevis. Energinet.dk har nu registreret over solcelleanlæg, hvis samlede effekt allerede langt overgår den målsatte solcelle effekt for 2020 på 200 MW. Det ekstreme boom i solceller kan forklares af to faktorer. Et stort prisfald på solcelleanlæg i denne periode har, i kombination med en indtil for nyligt gældende lov om tilskud og skattefradrag til VEanlæg, gjort det til en yderst attraktiv investering for private husstande, som har kunnet opnå en tilbagebetalingstid på helt ned til 5 år. Solcelleanlæg købt efter d.19.november 2012 er imidlertid en væsentligt dårligere investering, med en tilbagebetalingstid på op til 25 år (Bolius, 2013). Dette skyldes at begge de to billiggørende faktorer er blevet ændret; en ny aftale vedtaget i Regeringen ændrer bl.a. den såkaldte nettomålerordning, som tidligere gjorde at husstande med solcelleanlæg kunne lagre deres overskydende elproduktion på elnettet til senere brug. Samtidig er EU blevet opmærksom på, at de store prisfald på solceller skyldes at Kina som producerer størstedelen af de solceller der sælges i Danmark har holdt prisen kunstigt nede gennem statsstøtte til produktion (Ingeniøren, 2012b). EU vil derfor indføre en straftold på solceller fra Kina, så priserne kommer op på et konkurrencedygtigt niveau. Debatten går livligt om solcelle støtten, og mange kilder forudser at de nye regler vil bremse salget af solceller fuldstændigt. Og noget tyder da på at de har ret Energinet.dk, som står for registreringen af nye anlæg, rapporterer kun 10 nye anlæg i det første halve år, efter den nye aftale blev vedtaget. 4\n6 I Regeringens lov om fremme af vedvarende energi formuleres lovens formål som værende at fremme produktion af vedvarende energi i overensstemmelse med klima og miljømæssige samt samfundsøkonomiske hensyn (lov 1074). Det er imidlertid spørgsmålet, hvorvidt hhv. den gamle og nye lov er optimale fra et samfundsøkonomisk synspunkt. I denne opgave vil en sammenligning af de gamle og nye regler for solceller blive foretaget, med henblik på at afdække den samfundsøkonomiske hensigtsmæssighed af begge. Vurderingen af denne hensigtsmæssighed vil ske på baggrund af miljøøkonomisk teori, diverse klimamålsætninger samt den hidtidige udvikling af solcellemarkedet. 2. Problemformulering Har de tidligere regler for solcelle støtte været samfundsøkonomisk hensigtsmæssige og er de nye regler mere eller mindre hensigtsmæssige end de forrige? 2.1 Underspørgsmål Hvordan adskiller den nye lovgivning sig fra den gamle? Hvad siger den hidtidige udvikling af solcellemarkedet om det fremtidige? Hvilken rolle ønsker regeringen at solceller skal have i omstillingen fra fossile brændstoffer, og hvordan vil den nye lov påvirke denne rolle? Hvordan kunne en samfundsøkonomisk hensigtsmæssig støtteordning se ud? 2.2 Emneafgrænsning Denne opgave vil beskæftige sig med subsidieringen af solcelleanlæg i Danmark. International lovgivning og støtteordninger ifm. solceller vil kun blive berørt overfladisk, til brug som kontekst om Danmarks forpligtelser mht. omstilling af energi. Solceller i en international sammenhæng vil dermed ikke blive diskuteret i andre henseender end angående prisudvikling. Der vil derfor også hovedsageligt blive brugt kilder fra og om Danmark. Opgaven ser på ændringer af love om solcelleenergi og deres konsekvenser. En større udredning af solcelleenergi som VE generelt, samt teknologien i solceller, er uden for opgavens rammer. Da solceller er et emne i konstant udvikling, også gennem perioden hvori denne opgave er udarbejdet, har jeg været nødt til at afgrænse hvor meget af udviklingen der vil blive behandlet i opgaven. Grænsen er sat til d , hvorefter ændringer i lovgivning og andre kilder ikke er medtaget i opgaven. 5\n7 3. Teori 3.1 Begrebsafklaring PSO: Public Service Obligations. Opkræves som en tarif på forbrugernes elregning til at dække de udgifter der er til at opnå de formål som er specificeret i Energiloven bl.a. tilskud til VE anlæg. VE: Vedvarende Energi. Med VE menes der teknologier til produktion af energi, som er vedvarende i den forstand at de ikke er baseret på udtømmelige naturressourcer som olie eller kul. 3.2 Miljøøkonomisk teori Som med de fleste politiske tiltag, kræves det at omlægningerne som det givne tiltag vil medføre det være sig økonomiske, sociale eller andet skal være økonomisk effektive (omkostningseffektive). Effektivitet kan defineres på flere måder, men overordnet set kan det forklares som en udregning af, hvor store omkostningerne er i forhold til nytteværdien. Nytteværdi (utility) er et økonomisk begreb der kan beskrives som et abstrakt mål for lykke (Anderson, 2010). Et eksempel på nytteværdi kan være den værdi det giver Fru Hansen at have solceller på taget; det giver hende en følelse af at gøre noget godt for miljøet, det hæver hendes ejendomsværdi etc.. Der skelnes mellem privat og samfundsmæssig nytteværdi, hvor førnævnte eksempel var på privat nytte. Det antages generelt, at nytteværdien kan måles ved folks betalingsvillighed. Omkostningseffektivitet er dermed at maksimere nytteværdien ift. omkostningerne dvs. at en handling er omkostningseffektiv indtil nytteværdien ikke længere overstiger omkostningerne. Til at måle effektivitet bruges ofte begreberne marginalnytte og marginalomkostninger; marginalnytte er den nytte der opnås ved tilføjelse af én enhed af den pågældende ting og omkostninger ligeledes. I solcellernes tilfælde er den private marginalnytte for en husstand høj ved at installere solceller, da de i princippet får 220 øre/kwh solcellerne producerer (efter gamle regler). Når den producerede effekt overstiger husstandens energiforbrug, falder den private marginalnytte til 60 øre/kwh, som er den pris de kan sælge overskydende strøm til energiselskaberne for Markedsfejl Markedsfejl er de faktorer, der gør at det frie marked ikke altid kan allokere ressourcer effektivt (Anderson, 2010). Overordnet taler man om tre typer af markedsfejl; ufuldstændig konkurrence, ufuldstændig information, og eksternaliteter. Inden for miljøspørgsmål er eksternaliteter særligt relevante. En eksternalitet er en effekt af en handling enten en omkostning (cost) eller et udbytte (benefit) som ligger udenfor det egentlige cost benefit regnskab. Eksternaliteter kan både være positive og negative, og kan således sammenlignes med frynsegoder og bivirkninger. 6\n8 Eksternaliteter forbundet med den store mængde nye solcelleanlæg er bl.a. en økonomisk vækst i form af et nyt markedsområde, hvor importører, forhandlere og håndværkere kan tjene penge. Dette er naturligvis en positiv eksternalitet fra et samfundsøkonomisk synspunkt, da nye arbejdspladser betyder øgede skatteindtægter. Den vigtigste positive eksternalitet for solceller er, som for andre VE teknologier, at de mindsker CO2 udledningen ved at mindske forbruget af energikilder, der udleder drivhusgasser som olie og kul. En anden positiv samfunds eksternalitet er den øgede forsyningssikkerhed ved at udbygge solcelleandelen, og på den måde øge uafhængigheden af importerede, fossile brændstoffer. En negativ, privat eksternalitet ved solcelle boomet er stigende elpriser for danskerne. Solcelletilskuddene fra energiselskaberne finansieres ved de såkaldte PSO ordninger, som i princippet betyder at tilskuddet finansieres af de borgere der ikke har solceller selv, i form af større elregninger Afgifter og Subsidier Der findes flere måder hvorpå en regering kan regulere for markedsfejl. To af dem er afgifter og subsidier. Afgifter kan bruges til at internalisere negative eksternaliteter, f.eks. ved at få en bilejer til at betale afgift ved køb af en bil. Afgiften skal ses som svarende til værdien af den forurening som bilen forventes at forårsage (Anderson, 2010). Omvendt kan subsidier (økonomiske tilskud) bruges til at internalisere den nytteværdi, der tilkommer samfundet ved at der installeres solcelleanlæg. For at opnå det samfundsmæssigt optimale antal af solceller, bruges subsidier til at udgøre den forskel mellem markedsprisen på et solpanel og den pris der får flere til at købe dem. Subsidiet kan enten gives til slutbrugerne eller til producenterne. 3.3 Solceller og deres energiproduktion Et solcelleanlæg er den overordnede betegnelse for et antal solcellemoduler. Et solcellemodul skal forstås som én enhed eller plade, og altså den mindste mængde af solceller der kan opsættes. Med solcelleanlæg menes der det antal solcellemoduler som en given privatperson eller virksomhed har opsat på deres grund eller tag(e). F.eks. kan familien Hansen have et solcelleanlæg på deres tag bestående af 4 moduler, og Slagelse Kommune har et anlæg på en græsmark bestående af 100 moduler. Et modul består typisk af tynde siliciumplader, som er dem der er solcellerne. De såkaldt første generations solceller er siliciumbaserede mono eller polykrystallinske og udgør i dag ca. 80% af markedet (Bolius, 2010). Anden generations solceller er baseret på tyndfilm, som kan være af forskellige materialer. Tredje generations solceller er de såkaldte PEC (PhotoElectroChemical) og polymer celler, og bygger også på tyndfilmsteknologi. Tyndfilmssolceller kan have lavere produktionsomkostninger end de krystallinske typer, men deres 7\n9 effektivitet er ikke ligeså høj. Solcellerne producerer jævnstrøm når solens stråler rammer modulet. Der skelnes mellem nettilsluttede anlæg og stand alone anlæg. Sidstnævnte lagrer den producerede strøm på batterier, mens nettilsluttede anlæg fører strømmen til det offentlige strømnetværk, efter at jævnstrømmen har været igennem en vekselretter, som omdanner til 230 volt (Bolius, 2010). Det er i denne sammenhæng kun relevant at se på nettilsluttede anlæg, da det kun er disse der har været omfattet af tilskudsordningen. Det vil derfor være disse der menes, når ordet solcelleanlæg bruges. 3.4 Solcelle lovgivningens udvikling Lovgivningen om solcelleanlæg har ændret sig flere gange siden den indførtes i 1997 (lov nr.437). Det er dog uden for denne opgaves rammer at undersøge samtlige ændringer af lovgivningen. Det relevante område består i den lovgivning som har været gældende under de sidste års store boom i salg af solcelleanlæg, samt den nye aftale af 15.november Forvaltningsmæssigt ligger solcelleanlæg under Energistyrelsen, som er en styrelse under Klima og Energiministeriet. Lov nr af 27/12/2008, den såkaldte VE lov, er grundlaget for reglerne om solceller (Retsinformation, 2008). Denne lov blev modificeret i Bekendtgørelse 1074, til at indeholde den årsbaserede nettomålerordning (Retsinformation, 2011). Derfor er det denne bekendtgørelse, der anses for at være medvirkende til solcelle boomet, og den vil herefter blive omtalt som de gamle regler for solceller. Loven omhandler fremme af vedvarende energi og redegør for de pristillæg, der blev givet til nettilsluttet, solcelleproduceret el. Pristillæg skal forstås som den pris, elselskaberne betaler en solcelleejer for den strøm, hans anlæg producerer i overskud. Pristillægget var efter den gamle lov 60 øre/kwh. De gamle regler indebar dog en årsafregnet nettomåleordning, der gjorde at solcelleejeren kunne bruge det offentlige elnet som lagringsenhed, således at overskydende strøm produceret i dagtimerne kunne bruges når solen ikke skinnede. På den måde skulle et solcelleanlæg altså producere mere strøm end ejeren kunne bruge på et helt år, før end pristillægget blev relevant. Med de nye regler er nettomåleordningen ændret til timebaseret afregning. Således kan en solcelleejer kun nå at bruge sin producerede strøm i solskinstimerne. Resten af døgnet køber han strøm til almindelig pris, og ubrugt strøm i solskinstimerne bliver købt for 130 øre/kwh. Dette er en midlertidigt forhøjet sats, som bliver nedtrappet gennem årene indtil 2018, hvorefter den igen vil være 60 øre/kwh (se bilag 2). 8\n10 Gamle regler inkluderede desuden et håndværkerfradrag til montering af anlæggene, som maksimalt kunne udgøre kr. Fradraget fungerede således, at håndværkerens arbejdsløn kunne trækkes fra i skat. Lovgivning for håndværkerfradrag for 2013 og frem er endnu ikke på plads, og det er derfor usikkert hvordan eller om det kommer til at fungere. Aftale af d.15.november 2012 om solcelleanlæg (herefter: de nye regler ) er grundlag for en række lovforslag til ændring af hidtil gældende VE lov. Dens indhold har været gældende for solcelleanlæg købt efter 19.november Aftalen er udmøntet i flere forskellige lovforslag, heriblandt L86 og L199, som har afløst og modificeret hinanden, i perioden fra december 2012 til nu (maj 2013). Da ingen endelig lov er vedtaget endnu, tager denne opgave udgangspunkt i førnævnte aftale. Anlæg etableret før 19/11/2012 kunne skattemæssigt betragtes som en selvstændig virksomhed, og kunne derfor benytte den regnskabsmæssige metode til at betale skat og elafgift. Anlæggets værdi kunne afskrives med 115% over en årrække, og der skulle betales skat af produceret el, både til eget forbrug og til salg. Anlæg etableret efter 19/11/12 skal benytte den skematiske metode, hvor elproduktionen er skattefri optil 7000 kr (Skat, 2012). Udover de ovennævnte ændringer betyder den nye ordning at grænsen på 6 kw installeret effekt ophæves. 3.5 Solcelleanlægs rolle i opnåelse af 2050 mål EU's målsætning angående klimatilpasninger er en reduktion af drivhusgasudledningerne på 80 95% i 2050 ift (Regeringen, 2011). EU ønsker desuden 6 12% af EUs elforbrug dækket af solcelleenergi i 2020 (Energistyrelsen, 2010). Danmark er som en del af EU forpligtet til at være en del af den udvikling, og derudover leve op til de klimaløfter, der er aftalt ved klimatopmøderne i København 2009 og Cancún Dammarks overordnede klimamål er at blive uafhængig af fossile brændstoffer i strategien er resultatet af en målsætning i regeringens energiaftale for , om en plan for planen er på den måde en del af 2050 strategien, og dens indhold er derfor relevant i denne sammenhæng. I 2020 planen er et af hovedmålene en grøn og bæredygtig energiforsyning baseret på vedvarende energi (Klima og Energiministeriet, 2012a). Dette punkt omhandler hovedsageligt vindmøller, men også en pulje på 100 mio. kr. til udvikling og anvendelse af VEanlæg som sol og bølgeenergi. Derudover en pulje til at gøre VE til en større del af varmeforbruget. Støtten til VE finansieres over PSO ordninger, dvs. over elregningerne. Detaljer omkring finansieringen findes senere i opgaven. 9\n11 Solceller fylder dermed en del i 2020 planen. Anderledes er det med 2050 strategien. Som en del af 2050 strategien er det et mål at VE skal udgøre 30% af det endelige energiforbrug allerede i Omstillingen til VE skal sikre en højere grad af forsyningssikkerhed, som er et hovedmål i strategien. Omkostningseffektivitet er en central del af planen, og det nævnes således at der ikke satses på stor skala anvendelse af de teknologier, som kræver meget støtte (Regeringen, 2011). Det er så spørgsmålet hvor meget støtte solcelleanlæg viser sig at kræve. Solcelleenergi nævnes i strategien som muligt supplement til vindkraft på længere sigt, men at den pt. er dyrere at fremstille end vindenergi. Strategien indeholder en pakke af initiativer som skal udgøre energiomstillingen. Disse initiativer indeholder masser af konkrete planer for vindkraft og andet, men ingen for solceller. Det eneste konkrete tiltag angående solceller er den førnævte støttepulje på 100 mio., som allerede indgår i 2020 planen. Det ser altså ud til, at den rolle som Regeringen ønsker at solceller skal have i opnåelsen af 2050 målene er implementeret i 2020 planen, og at der derudover vil blive satset på andre VE kilder primært vindenergi. 4. Materialer og Metode 4.1 Litteratur Litteraturen i denne opgave består for en stor del af online artikler, særligt fra boligejernes videnscenter Bolius, IDA (Ingeniørforeningen i Danmark) s avis Ingeniøren, samt dagbladet Politiken. Foruden artikler er der i kraft af opgavens problemformulering benyttet mange officielle dokumenter; lovforslag, regeringsaftaler, videnskabelige rapporter, strategiplaner og faktaark alle med tilknytning til Regeringen. I kraft af emnets aktualitet har der i løbet af opgavens udformning været en konstant strøm af online artikler, som bidrager med ny viden på emnet. Dette er på sin vis en udfordring ift. et mindre aktuelt emne, hvor litteraturen i højere grad er færdig. Solceller er et emne i konstant udvikling i hvert fald i foråret 2013 så der er selv fra afleveringstidspunktet til eksamenstidspunktet mulighed for udviklinger i sagen. I mit valg af kilder har jeg fokuseret på hvilken type af emne, jeg arbejder med. Emnetypen er afgørende for, hvilken slags kilder der er mest relevante at bruge. Denne opgaves emnetype kan nok bedst beskrives som politisk økonomisk, da det omhandler økonomiske konsekvenser af politiske beslutninger. At interviewe politikere virker overflødigt, når de gældende regler, strategiplaner mm., er så lettilgængelige på skrift. Som baggrundsviden om de økonomiske konsekvenser er en mængde basal mikroøkonomisk teori nødvendig. Til dette formål har jeg valgt 10\n12 at benytte David A. Anderson's bog om miljøøkonomi (Anderson, 2010), som er en af mange introducerende grundbøger om emnet. Klimakommissionens rapport fra 2010 og regeringens Energistrategi 2050 fra 2011 er centrale i opgaven. Klimakommissionen er en kommission nedsat af regeringen i 2008, med det formål at udforme en rapport med forslag til hvordan målet om total uafhængighed af fossile brændstoffer kan realiseres. Medlemmerne af kommissionen er 10 uafhængige eksperter inden for klima og energispørgsmål. Energistrategi 2050 er således baseret på de anbefalinger, som Klimakommissionens rapport giver. Rapporten er i korte træk en redegørelse for, hvordan det kan lade sig gøre at gøre Danmark uafhængig af fossile brændstoffer, og den peger bl.a. på vindkraft og biomasse som de energikilder, der skal satses på, hvis overgangen skal være mulig strategien har mere karakter og en konkret arbejdsplan til, hvordan Klimakommissionens anbefalinger implementeres. Udover at bremse klimaforandringer er det også strategiens mål at omstillingen skal medføre vækst og velfærd (Regeringen, 2011). Jeg har naturligvis også beskæftiget mig meget med særligt to lovdokumenter; Bekendtgørelse af lov om fremme af vedvarende energi (Retsinformation, 2011) og Aftale... om strategi for solcelleanlæg og øvrige små VE anlæg (Klima og Energiministeriet, 2012b). Disse to dokumenter skal betragtes som hhv. gamle og nye regler for solceller, og udgør derfor en betydelig del af udgangspunktet for diskussionen senere i opgaven. 4.2 Aktører For at forstå solcellekonflikten, såvel som udviklingen af solcellemarkedet, er det vigtigt at identificere de aktører, som sætter dagsordenen og skaber debatten. En undersøgelse af disse aktørers rolle i solcelledebatten kan ses som en kilde i sig selv. Dansk Solcelleforening er en interesseorganisation for virksomheder der beskæftiger sig med solceller. De blev dannet i 2009, og medlemmerne er bl.a. forsyningsselskaber, importører, producenter, rådgivere og arkitekter. Dansk solcelleforening har været i dialog med Energistyrelsen og Energinet.dk i forbindelse med udarbejdelsen af Solcellestrategi De har en vision om at solcelleenergi kommer til at udgøre 5% af det danske private elforbrug i 2020, og en strategi for hvordan dette bedst opnås. De er bl.a. tilhængere af den gamle regel om den årsbaserede nettomåleordning (Dansk Solcelleforening, 2012). Bolius Boligejernes Videnscenter er en nonprofit virksomhed ejet af Realdania. Deres formål er at formidle viden til private boligejere, og det gør de gennem hjemmesiden magasinet Bedre Hjem, samt diverse rådgivningstjenester. Bolius er en uvildig virksomhed. 11\n13 Regeringen skal forstås som de partier der dannede regering i 2011, og dermed dem som har gennemført aftalen om de nye regler for solcellestørre; Socialdemokratiet, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti. Det skal dog pointeres at aftaler/love som oftest vedtages i samarbejde med oppositionspartier. Energistyrelsen bliver flere gange i denne opgave nævnt som en selvstændig aktør, men hører under et ministerium som hører under Regeringen, og er derfor aktørmæssigt en del af denne. Energinet.dk er ejet af Klima Energi og Bygningsministeriet. De er en selvstændig, offentlig virksomhed, som ejer gastransmissionsnettet og eltransmissionsnettet. De er ansvarlige for forsyningssikkerheden og udbyggelse og vedligeholdelse af den energirelaterede infrastruktur (Energinet.dk, 2013). På solcelleområdet er det dem der registrerer nye solcelleanlæg, så deres produktion kan beregnes. Energiselskaberne, som pga spareforpligtelser udstedt af regeringen står for at gøre det attraktivt for borgerne at nedsætte deres energiforbrug f.eks. gennem tilskud til solcelleanlæg. Importører, leverandører, forhandlere, montører, håndværkere og andre som er økonomisk involveret i og afhængig af privates køb af solcelleanlæg. Slutbrugerne der skal forstås som alle der betaler elregninger til et energiselskab. 4.3 Telefoninterview I forbindelse med dataindsamlingen ønskede jeg at tale med Energistyrelsen, der som tidligere nævnt er den ansvarlige myndighed på området. Jeg har derfor d. 30. april 2013 forsøgt at få et kort telefoninterview med en af de medarbejdere der havde med solceller at gøre. Jeg fik imidlertid at vide af receptionen, at den relevante afdeling var meget belastet for tiden, pga overgangen til de nye regler. Det var derfor ikke muligt at få et interview. 5. Analyse 5.1 Solcelleloven før og nu I dette afsnit vi jeg diskutere de gennemgående forskelle mellem de gamle og nye regler for solceller. Formålet med afsnittet er at danne grundlag for senere at bedømme hensigtsmæssigheden af lovændringerne, samt af solcellestøtten generelt. 12\n14 5.1.1 Finansiering af subsidier Som tidligere nævnt bestod de gamle regler af flere former for subsidier til solceller. Tilskuddet har bestået af håndværkerfrag, skattefradrag og pristillæg. Disse tilskud var tænkt som et subsidie, der skulle gøre det mere attraktivt for private boligejere at etablere solcelleanlæg. Subsidiet bliver finansieret på tre måder: Fradraget på anlæggets værdi, samt håndværkerfradraget er begge skattefradrag, og bliver finansieret i form af tabte skatteindtægter (provenutab). Pristillægget ser ud til at blive finansieret gennem PSO ordninger; i regeringens 2020 plan er energiselskabernes spareforpligtelser øget for med 75% ift. perioden Den er øget med 100 % for perioden , svarende til 12,2 PJ 1. Energiselskaberne har metodefrihed til at realisere disse spareforpligtelser. De kan derfor frit pålægge slutbrugernes elregninger med afgifter. Disse afgifter udgør de såkaldte PSO ordninger, som finansierer det førnævnte pristillæg. I 2020 planen fremgår det, at Støtteomkostninger i forbindelse med udbygning med vedvarende energi, der leveres til elnettet, finansieres over PSO ordninger. Øvrig støtte finansieres via finansloven. (Klima og Energiministeriet, 2012a: 8). Den øvrige støtte der omtales, er de andre dele af energiaftalen, der omhandler bl.a. vindmøller og intelligente elnet. Det ser altså ud til at pristillægget indtil videre udelukkende er blevet finansieret via PSO. Derudover nævnes der i VE loven en pulje, som udgjorde 25 mio. kr. årligt i 4 år (Retsinformation, 2011). Puljen blev administreret af Energinet.dk, og pristillægget ser ikke ud til at være en del af puljen. Det er i det hele taget uklart, præcist hvad de 25 mio kr. om året er blevet brugt til. I VEloven beskrives at Energinet.dk yder tilskud til fremme af udbredelsen af elproduktionsanlæg... herunder solceller... Tilskud kan ydes til etablering af anlæg, drift... eller information om energimæssige egenskaber ved anlæg og lign. (Retsinformation, 2011: 49). Imidlertid er håndværkerfradraget det eneste tilskud til etablering, der bliver nævnt af kilderne (Solcelleguiden, 2012). Dette fradrag går som før nævnt over skat. Om Energinets pulje så udelukkende er blevet brugt til informationskampagner er uvist. Det statslige provenutab bliver finansieret ved en stigning i forsyningssikkerhedsafgiften. Denne stigning bliver kompenseret for gennem reduktion af PSO vha. en række billiggørelsesinitiativer (Klima og Energiministeriet, 2012b). Disse initiativer gennemgås senere i opgaven Nettomåleordningen Man kan sige at den årsbaserede nettomåleordning også var et tilskud i sig selv. Den gav mulighed for en meget fleksibel energiproduktion, som en husstand kunne benytte næsten fuldt ud. Om sommeren, når solskinstimerne er mange, og elforbruget er lavt, kunne elmåleren så at sige køre baglæns for en husstand, når de producerede mere strøm end de brugte. I realiteten var det en 1 PJ= petajoule= joule 13\n15 mulighed for at sælge sin ubrugte strøm for 220 øre/kwh, og købe den tilbage når man skulle bruge den en form for økonomisk lagring af strømmen på det offentlige elnet. Pristillægget var altså i teorien 60 øre/kwh, men i praksis 220 øre/kwh. Dette er et ekstremt højt pristillæg til sammenligning får strøm produceret på vindmøller et pristillæg på 25 øre/kwh, ifølge VE loven. Denne ordning, som var yderst fordelagtig for private solcelleejere, udgjorde imidlertid en stor udgift for energiselskaberne, som fik et fald i indtjeningen pga. faldende elforbrug, samtidig med at de blev nødt til at have ligeså stor reservekapacitet til rådighed, pga. energiforsyningspligten. Dette tab forsøges dækket via PSO, hvilket medfører at det i realiteten er hele Danmarks befolkning, der over deres elregning betaler for, at enkelte private kan få en økonomisk fordel ud af solceller. I december 2012 annoncerede Danske Energiselskaber en abonnementsafgift til solcelleejere, for at dække over det økonomiske tab, de medfører for dem (Politiken, 2012). Afgiften er dog ikke vedtaget eller gennemført endnu. Det enorme boom i solceller, primært i 2012, skal ses som en kombination af store subsidier og et drastisk fald i prisen på solcellemoduler. Prisen på solceller lå mellem 2000 og 2010 på ca kr/kW. Fra 2011 begyndte prisen at falde, og kom i september 2012 helt ned på /kW (Energistyrelsen, 2012). Det er mere end en halvering i prisen, og med mulighed for at få tilskud, bliver tilbagebetalingstiden dermed meget kort. Årsagen til de store prisfald, samt en vurdering af fremtidige priser, vil blive berørt senere i opgaven Tilbagebetalingstid Den mest altafgørende ændring fra de nye til de gamle regler er måske, at den årsbaserede nettomåleordning erstattes med en timebaseret nettomåleordning. Efter sigende er det en mere miljøvenlig løsning (Solcelletips, 2012), eftersom det tilskynder folk til at bruge strøm i de timer hvor solen skinner. Bolius påpeger dog, at da de fleste mennesker er på arbejde i solskinstimerne, vil folk ikke have mulighed for at bruge deres producerede strøm miljøvenligt (Bolius, 2013). Udover den timebaserede målerordning er tilskuddet i form af håndværkerfradrag afskaffet. Formentlig for at kompensere for tabet ifm. den nye nettomåleordning, indeholder de nye regler en midlertidigt forhøjet sats for pristillæg på 130 øre /kwh. Dette beløb aftrappes, indtil det i 2018 når den tidligere sats på 60 øre/kwh (se bilag 2). For eksisterende anlæg (før ) laves der en overgangsperiode på 20 år, hvor de stadig kan bruge de tilskud og pristillæg efter de game regler. Herefter skal de overgå til gældende regler (Klima og Energiministeriet (2012b). Det betyder altså at den store mængde solcelleanlæg, der nåede at blive opført før , vil fortsætte med at udgøre en kæmperegning for staten pga. de tabte skatteindtægter, som de fordelagtige ordninger har medført. Det estimeres, at alene i 2012 har solcelleanlæggene kostet statskassen 135 mio. kr. i tabte skatteindtægter (Ingeniøren, 2012). 14\n16 Der er stadig en skattefordel, i og med at der nu ikke skal betales skat af den producerede strøm. Denne fordel er dog næppe så fordelagtig som den tidligere regnskabsmetode hvor 115% af anlæggets værdi kunne trækkes fra i skat. Alt i alt er de nye regler langt fra så økonomisk fordelagtige som de gamle. Med den gamle ordning kunne tilbagebetalingstiden være så kort som 5 år, ifølge Bolius (Bolius, 2013). Med de nye regler er tilbagebetalingstiden længere. Hvor meget længere er der imidlertid uenighed om. Revisions og rådgivningsselskabet KPMG har lavet en solcelle beregner til Bolius.dk, og i denne antages det at man gennemsnitligt kan nå at bruge 20% af solcellestrøm, der produceres inden for en time. Regeringens udregninger er mere optimistiske og bedømmer, at man kan nå at bruge 40%. Baseret på beregninger af et anlæg til kr. giver det nogle meget store forskelle på den beregnede tilbagebetalingstid. Ved 20% er tilbagebetalingstiden 17 år, hvor den ved 40% kun er 11 år (Bolius, 2013). Det er derfor ikke så mærkeligt, at Regeringen mener at det stadig burde være rentabelt for private husstande at investere i solcelleanlæg (Ingeniøren, 2013a). 5.2 Udviklingen af solcellemarkedet I dette afsnit vil jeg se på den hidtidige udvikling af solcellemarkedet, og hvad den kan sige om hvordan markedet vil udvikle sig fremover. Jeg vil desuden analysere de drastiske prisfald på solceller i de foregående år, og give et bud på den fremtidige prisudvikling Akkumulation af fordele På figuren i bilag 1 ses udviklingen i anmeldt solcelleeffekt i Danmark. Det fremgår tydeligt, at stigningen i solcelleeffekt var næsen ikke eksisterende før anden halvdel af Her begyndte den så småt at tage fart, og stigningen fortsatte henover første halvdel af Helt eksplosiv bliver stigningen først i anden halvdel af 2012, og der er ved udgangen af 2012 registreret ca anlæg, hvor der ved årets start var omkring (Energistyrelsen, 2012). Som tidligere nævnt skal salgs boomet ses som et resultat af både de store subsidier og de lavere priser på moduler. Den lille stigning i anden halvdel af 2011 kan nok bedst forklares ved prisfald, som ifølge Energistyrelsen begyndte i 2011, hvor den kom ned under kr./kw. Det næste store spring på grafen første halvår af 2012 kan forklares ved bekendtgørelsen 1074 om ændring af VE loven, som var gældende fra november Her ændres timebaseret afregning til årsbaseret, som i forrige afsnit sås var yderst fordelagtigt for køberne. Yderligere fordelagtigt bliver det i juni 2012, da regeringens skattereform medfører, at hele anlæggets værdi nu kan trækkes fra i skat (Bolius, 2012). Herefter er alle hidtil nævnte subsidier 15\n17 gældende; kæmpemæssige pristillæg, håndværkerfradrag, samt skattefradrag af anlægsværdien. Dertil kommer at prisniveauet i september 2012 kommer helt ned på ca /kW. Det er svært at adskille hvor stor en del af motivationen for at købe solceller, som hhv. prisfaldet og mængden af subsidier har medført. Ser man på udviklingen i salget af solceller, er det dog tydeligt at salget er mere eller mindre gået i stå, efter de nye regler er trådt i kraft (Politiken, 2013). Samtidig er Energinet pt stadig bagud med at registrere alle de mange solcelleanlæg, som folk skyndte sig at købe inden 19/11/2012 (Ingeniøren, 2013a). Disse to faktorer vidner om, at subsidierne udgjorde en betragtelig del hvis ikke størstedelen af danskernes motivation for at købe solceller Prisudviklingens bagside Efter de nye regler er trådt i kraft, er der som sagt lavet nye beregninger for, hvor lang tilbagebetalingstiden vil være for anlæg købt efter 19/11/2012. Disse beregninger antager at prisudviklingen vil fortsætte i den retning den hidtil har gået; støt nedad. Dette viser sig dog imidlertid at være et falskt prisfald. Omtrent samtidig som de nye solcelle regler trådte i kraft, blev man i EU opmærksom på, at det store prisfald skyldtes at man i Kina hvor 65% af verdens solceller bliver produceret har subsidieret produktionen af solceller kraftigt (Ingeniøren, 2012b). Det var den europæiske solcellebranche der klagede over de kunstigt lave priser, som ikke var til at konkurrere med. EU vil derfor nu indføre en anti dumping told en straftold på de kinesiske solceller. Tolden på 47% vil blive pålagt alle kinesiske solceller importeret fra marts 2013 (Ingeniøren, 2013b). Det er tydeligt, at både de gamle og nye solcelle regler ikke er tilpasset denne kommende prisstigning. Hvis solceller reelt bliver halvanden gang dyrere, er prisniveauet omtrent tilbage på det, det var i 2011 (ca kr./kw). Så udover at regeringens antagelse om, at man kan nå at bruge 40% af sin producerede solcellestrøm nok er for optimistisk, rykker denne prisstigning yderligere tilbagebetalingstiden op med nogle år. Priserne på solceller er altså på vej op, efter ca. to års stærk nedgang. I teorien burde den nye told på kinesiske solceller forbedre konkurrenceevnen hos europæiske solcelleproducenter. Det kan dog tænkes at dette opsving bliver kortlivet, hvis enten Kina rykker sine fabrikker ud af landet, eller hvis andre asiatiske lande kan producere modulerne billigere end Europa. Som teknologien forbedres og effektiviseres er det ikke utænkeligt at priserne igen vil falde ikke per modul, men i stedet per kwh. Under alle omstændigheder var det nok en lidt for urealistisk prisudvikling, der blev regnet med under udarbejdelsen af de nye regler for subsidier. 16\n18 5.3 Solcellers rolle i omstillingen til VE Klimakommissionens rapport indeholder 40 konkrete anbefalinger til, hvordan målet om uafhængighed af fossile brændstoffer i 2050 kan nås. Blandt de centrale anbefalinger er at give borgere og virksomheder en klar økonomisk interesse i at understøtte omlægningen (Klimakommissionen, 2009: 9). Samtidig skriver de at et tiltag ikke bør gennemføres, hvis det kan gøres på en billigere måde altså, at omkostningseffektivitet er afgørende. For at sikre denne effektivitet anbefaler de ligeledes at ensarte afgifter. I rapporten anbefales det at udbygge vindkraft til over MW, men at solceller for nærværende ikke er konkurrencedygtige (Klimakommissionen, 2010; 41). Priserne på solceller var også højere, da rapporten blev udfærdiget, men den gennemgående idé om at satse på de VE teknologier, der giver flest kwh for pengene, ville selv i dag gøre solceller til en mindre optimal teknologi at subsidiere. Rapporten ligger som tidligere nævnt til grund for Energistrategi I denne plan nævnes det, i henhold til Klimakommissionens rapport, at solceller er en næsten moden teknologi med høje omkostninger (Regeringen, 2011: 25). Omkostningseffektivitet er et af hovedmålene med planen, og det ser derfor ud til at solceller slet ikke burde have nogen plads i planen på nuværende tidspunkt. Solceller bliver nævnt som noget der muligvis på langt sigt kan være et supplement til vindkraft. Der satses i stedet stort på mere modne teknologier som vindkraft og biomasse. Dog påpeges det i strategien, at behovet for ny VE kapacitet på kort sigt begrundes i målet om en andel af vedvarende energi på 30% i 2020 (Regeringen, 2011: 31). Heraf tydeliggøres det, at den rolle som solceller spiller for 2050 målene er som en metode til at nå 2020 delmålet. Det kan undre, at selvom det gentagne gange nævnes at f.eks. vind er en mere udviklet og omkostningseffektiv energikilde, er den umodne solcelle teknologi valgt til at opnå de kortsigtede mål. I strategien argumenteres der bl.a. for valget, på baggrund af at andre teknologier skal udvikles nu, hvis de på langt sigt kommer til at spille en rolle. Det specifikke mål for solenergi inden 2020 var200 MW effekt.. Det er interessant at notere sig, at Dansk Solcelleforening har et mål som er angivet i procent af Danmarks private energiforbrug (5%), og at EU ligeledes har et procentuelt mål, mens regeringens mål er i effekt. I marts 2013 rapporterede Energinet, at der nu er installeret 420 MW solenergi de 200 MW er altså opnået ca. 8 år før tid (Energy Supply, 2013). Det ser derfor ud til at solcellers kortsigtede rolle i energiomstillingen er udspillet allerede inden udgangen af Så selvom de nye regler formentlig vil betyde en minimal udbygning af solceller i de kommende år, vil det ikke ændre på solcellernes rolle i energiomstillingen. Det kan derimod have en ødelæggende effekt på andre energitiltag at de 420 MW solceller har nået at koste så meget. Et eksempel på dette er det følgende paradoks: I de nye solcelleregler findes der som tidligere nævnt en plan for billiggørelsesinitiativer. Disse initiativer består bl.a. af udskydelse af en række 17\n19 planlagte vindmølleparker, som var en del af 2020 planen (Klima og Energiministeriet, 2012b). Det gælder bl.a. parkerne på Krigers Flak og Horns Rev, med en samlet kapacitet på 1000 MW. Det vil altså sige, at for at finansiere de 200 MW solenergi, der var målet inden 2020, har man som ét ud af flere finansieringstiltag måttet udskyde 1000 MW vindenergi. Udskydelsen skulle efter sigende bane vej for regeringens nye 2020 mål for solceller; nemlig 800 MW solenergi. Men det skønnes, at selv 800 MW solenergi ikke ville kunne gøre op for det tab af besparelser i CO2 udledningen, som vindmøllerne ville have medført, hvis de var opført i planlagt tid (Ingeniøren, 2012c). En anden mulig konsekvens er, at man på det lovgivende niveau vil være mere forsigtig med at subsidiere nye teknologier fremover, fordi solcelle sagen har bevist hvor svært det er at forudsige prisudviklingen og andre faktorer, som man bør tilpasse subsidie niveauet efter. Flere aktører har kritiseret de nye regler for at give for lange tilbagebetalingstider; heriblandt formanden for Dansk Solcelleforening (Ingeniøren, 2013a). Han peger på, at flere virksomheder har måttet lukke som følge af den pludselige mangel på købere. Men hvis man ser på solcellerne i forhold til deres formål at medvirke til at opnå energiaftalernes mål for VE er der ikke nogen grund til at fortsætte med at gøre solceller til en attraktiv investeringsmulighed for private. Med de nye regler er grænsen på installeret effekt ophævet, og en ny regel gyldig fra juni gør det muligt for boligforeninger at tilslutte sig nettomåleordningen; på disse måder skal de nye regler i stedet gøre det attraktivt for virksomheder og boligforeninger at investere i store solcelleanlæg. 5.4 En samfundsøkonomisk hensigtsmæssig tilskudsordning? I dette afsnit vil jeg på baggrund af miljøøkonomisk teori diskutere, hvorvidt de gamle og nye regler er samfundsøkonomisk hensigtsmæssige Omkostningseffektivitet Det er som tidligere nævnt et af hovedpunkterne i Energistrategi 2050, at energiomstillingen skal foregå på den mest omkostningseffektive måde. Det vil sige at det drejer sig om at få flest kwh for pengene, når der skal investeres i VE teknologier. Det virker umiddelbart meget ligetil, og burde medføre, at de mest modne teknologier er dem der investeres i. Ud fra dette rationale kan det undre, at man har valgt at satse så stort på en så umoden teknologi som solceller på kort sigt (2020), når den langsigtede plan (2050) derimod satser på vindkraft. Man må gå ud fra at solcelleteknologien fortsat vil blive udviklet, således at den bliver mere effektiv med tiden. Alligevel er solenergi ikke en del af 2050 strategien, som andet end et muligt supplement til vind. Det havde sandsynligvis været mere omkostningseffektivt at satse på den billigste og mest modne teknologi på kort sigt, og så inkorporere de på nuværende tidspunkt mindre modne teknologier, på langt sigt. 18\n20 Målet for 2020 med at dække 30% af det private energiforbrug med VE energi, kunne jo f.eks. være blevet dækket af de tidligere planlagte vindmølleparker. I Klimakommissionens rapport nævnes det, at solceller ikke er konkurrencedygtige, og at man bør satse på de billigste VE kilder. Klima og Energiminister Martin Lidegaard har udtalt at sol er faktisk mere end dobbelt så dyrt som vind (Berlingske Business, 2013). Udover den lavere pris, er der flere grunde til at satse større på vindkraft, bl.a. at vindressourcen i Danmark er væsentligt større end solressourcen, og har potentiale til at dække hele det danske energiforbrug flere gange (Klimakommissionen, 2010). Omvendt blæser det væsentligt mindre om sommeren, og her er det nødvendigt at supplere med andre energikilder. Dertil kommer, at det nævnes i Energistrategien at nyere teknologier skal begynde at udvikles/implementeres nu, hvis de skulle bliver vigtige på langt sigt. Det er jo i princippet ikke muligt at forudse hvor meget det blæser efter 2020, og det vil derfor være mere sikkert at have energiforsyningen spredt på flere forskellige teknologier. Alt andet lige har solceller de sidste par år været årsag til et kæmpe statsligt provenutab, som nu må delvist betales ved at opførelsen af vindmølleparker udsættes og det er langt fra omkostningseffektivt at opføre én slags VE på bekostning af en anden, og så endda en der er billigere og med større effekt i MW Oversubsidiering En måde at sikre omkostningseffektivitet på, er ved at ligestille de subsidier og afgifter der gives, således at de bliver lige store pr. mængde CO2 udslip; dvs. at en bilejer f.eks. skal betale 10 kr. per gram CO2 hans brug af bil udleder, og en solcelleejer modtager 10 kr. for hvert gram CO2 hans solenergiproduktion sparer miljøet for. Subsidierne, der er givet til solceller, er ikke bare større end de modsvarende miljøafgifter der opkræves, de er også væsentligt større end f.eks. subsidierne til produktion af vindenergi. Det optimale niveau af subsidier bør udgøre forskellen mellem den naturlige efterspørgsel, og det samfundsmæssigt optimale niveau (se bilag 3). Ved at se på den mængde solceller, der opføres som følge af den naturlige efterspørgsel, bestemmes den private betalingsvillighed. Da solceller tidligere var forbundet med store investeringer for private, regulerede man derfor mængden at købte solceller ved at subsidiere dem. På den måde får man den naturlige efterspørgsel til at være tættere på den samfundsøkonomisk optimale mængde af solceller. Oversubsidiering sker således, når subsidiet er så stort, at prisen kommer ned under den almindelige betalingsvillighed, og medfører at der bliver købt et antal solceller, der er større end den samfundsmæssigt optimale mængde. Man kunne umiddelbart tro, at en kæmpe mængde solceller ikke kunne være dårligt for samfundet, da det betyder mindre CO2 udledning, men som 19\n21 det før er påpeget, er solceller en meget dyr teknologi, og efter den forholdsvis lille mængde der ville være optimalt at opføre for at åbne markedet, bliver samfundets marginalomkostninger større end marginaludbyttet, og medfører et effektivitetstab. Omvendt tyder udregninger af tilbagebetalingstiden for solceller på, at der med de nye regler er tale om en undersubsidiering. Undersubsidieringen opstår, når tilbagebetalingstiden overstiger den normale levetid for et solcellemodul, hvilket betyder at de private marginalomkostninger overstiger det private marginaludbytte. Der er kun registreret 10 nye anlæg siden de nye regler blev vedtaget, og med nyhederne om straftolden på kinesiske solceller er det økonomiske incitament blevet endnu mindre. Hvis man fra politisk side mente at solcelle målet var nået, er det i og for sig ikke et problem at undersubsidiere. Men i et notat fra Klima og Energiministeriet henvises der til, at der med de nye regler forventes at solcelle effekten udbygges til 800 MW i 2020 (Klima og Energiministeriet (2012c). Dette udtrykkes dog som den maksimale solcelle effekt der er finansieret til, så det skal også ses som en streg i sandet for solcelle støtten Fremtidig støtteordning Jeg vil her forsøge at komme med et bud på en samfundsøkonomisk hensigtsmæssig støtteordning til solceller, på baggrund af den foregående analyse. Hvis man tager udgangspunkt i realiteten: at der allerede er brugt en meget stor sum penge på solceller, og at disse ikke kan reddes, bør en fremtidig støtteordning fokusere på at minimere de fremtidige omkostninger ifm. omstilling til VE. At afvente den internationale prisudvikling vil måske være fornuftigt, indtil EU tolden har fungeret et stykke tid, og har udbalanceret priserne og konkurrencen lidt mere. Når det ser ud til, at der er et nogenlunde klart mønster for den fremtidige prisudvikling, bør man udarbejde et regelsæt, der ligestiller subsidier til alle VEteknologier. Subsidiet kunne fungere således, at en fast pris for hvad en MW effekt VE bør koste, for at kunne bestemme hvad det optimale subsidie niveau burde være. Der bør sættes en max grænse for, hvor stor en procentdel af prisen for opførelse af 1 MW effekt der kan subsidieres. På denne måde ville man gardere sig mod den udvikling der er sket for solceller; at det pludselig bliver for fordelagtigt at investere pga. prisfald. Ved store prisfald vil subsidiets størrelse nemlig også falde, hvis det er sat som procentsats, og ikke som pris per kwh. Denne metode burde skabe incitament til at investere i de mest effektive og billige teknologier, og således behøves der ikke konstante lovændringer, når de førende teknologier ændrer sig. Eksempel: 1 MW subsidieres med 10% af prisen for opførelsen. Et VE anlæg på 6 MW koster kr, altså ca /mw. Der sættes en max grænse for pris/mw til f.eks kr. Altså 20\n22 får førnævnte anlæg ikke støtte. Hvis prisen falder til kr, bliver anlægget berettiget til subsidier. Om der bør differentieres mellem subsidier til private og virksomheder er ikke tydeligt. Det valgte niveau af støtte bør baseres på den vurderede samfundsnytte af omstilling til VE. Finansiering bør ske over finansloven i stedet for gennem PSO ordninger, for at skabe gennemsigtighed for slutbrugerne. 6. Konklusion Hvis man ser på udviklingen i installeret solcelle effekt siden 2011, er det tydeligt at niveauet af subsidier ikke var tilpasset efter det store prisfald, der fandt sted i perioden. Resultatet blev en væsentligt større vækst i solcelleanlæg end man må antage var meningen, baseret på målsætningen om 200 MW solenergi inden Der har altså økonomisk set været tale om en kraftig oversubsidiering, og aftalen af 15.november 2012 var et forsøg på at udligne subsidie niveauet til de nye, lavere priser. De lave priser er siden blevet spoleret af den nye EU told på de billige solceller fra Kina, som viste sig at være produktionssubsidierede. De nye solcelle regler passer altså igen ikke på prisniveauet, men i den anden ende af spektret; hvor der før var for store økonomiske incitamenter for private til at investere i solceller, er der nu for få. Det reelle pristillæg på 220 øre/kwh er voldsomt stort, set i forhold til de pristillæg der gives til andre VE teknologier. Ændringen af nettomålerordningen er øjensynligt den største ændring fra de gamle til de nye regler. Tilbagebetalingstiden er estimeret forskelligt af hhv. Regeringen og Bolius, men selv med de mest positive prognoser, vil tolden gøre modulerne en halv gang dyrere. Tilbagebetalingstiden ligger derved på min.17 år, og de lange udsigter til indtjening har stort set udryddet solcellemarkedet. Subsidierne til solceller er en del af 2020 målene, som er en del af den samlede strategi for et Danmark uafhængigt af fossile brændstoffer i Ses udviklingen i lyset af solcellernes rolle i energiomstillingen, lader det til at der er blevet satset på solceller for tidligt. Vindkraft er på nuværende tidspunkt en mere moden og billig teknologi, og målet om 30% VE energi i 2020 kunne være nået på en mere omkostningseffektiv måde ved at satse på vindmøller på kort (og langt) sigt, og indlemme solceller i det længere løb, hvor chancen for at de er konkurrencedygtige er større. Det konkrete mål for 200 MW solenergi før 2020 er for længst opnået, og i lyset af dette kunne det tænkes, at en undersubsidiering, der bremser salget af solceller, faktisk er en god løsning på nuværende tidspunkt. Den massive subsidiering har kostet samfundet dyrt; kæmpe statslige provenutab og udskydelse af andre VE teknologier har været prisen for det kortlivede solcelle eventyr. Subsidieringen bragte 21\nAnalyse 27. september 2012\n27. september 2012. Subsidieringen af privatejede solcelleanlæg Af Jens Hauch Antallet af privatejede solcelleanlæg udbygges kraftigt i 2012, og regeringens målsætning vil være nået ved årsskiftet. I notatet\nSOLCELLER. Udvikling omkring nettilslutning af solcelleanlæg. Signe Antvorskov Krag Formand Dansk Solcelleforening\nSOLCELLER Udvikling omkring nettilslutning af solcelleanlæg Signe Antvorskov Krag Formand Dansk Solcelleforening Installeret effekt i DK 20,00 Akkumuleret PV effekt installeret i DK [MWp] 15,00 MWp 10,00\nMission, Vision & Strategi. 4. Marts 2014\n4. Marts 2014 Introduktion Dansk Solcelleforening er en interesseorganisation der arbejder for at fremme og understøtte solcelleaktiviteter i Danmark Brancheforeningen omfatter virksomheder, institutioner