MÆNGDENS MAGT I IMPERIET - PDF\nDownload "MÆNGDENS MAGT I IMPERIET"\n1 MÆNGDENS MAGT I IMPERIET Et projekt om frigørelse Gruppe 13: Laura Bisted Jacobsen, Lene M. Greve, Martin K. Svendsen, Nanna F. Kjølholt, Nikoline S.S. Høgh, Stine Groth, Stine Harbæk Hansen og Ulrich Lauersen Vejleder: Kim E.S. Gørtz RUC, Hum.bas., hus 44.3, 1. semester 2006\n2 Indholdsfortegnelse Indledning... 3 Motivation... 5 Problemfelt... 7 Problemformulering... 9 Metode Projektrapportens opbygning Redegørelse og analyse Diskussionen Kritik af Imperiet som analyseredskab Kritik af Christiania som genstandsfelt Indsamling af empirisk viden om Christiania Om vores emne, analyseværktøj og genstandsfelt Begrebsafklaring Uendelige muligheder Dimensionsforankring Redegørelsesafsnit Redegørelse for Christiania Kort historik over Christianias første år Christiania politisk set Christiania vil selv Konsensus, nærhed og deltagelse Den lokale landsby Opsamling Redegørelse for Imperiet Kort om bogen Imperiets Forfatning Fra disciplinærsamfund til kontrolsamfund Begrebet mængden Mængdens muligheder Retten til verdensborgerskab Retten til borgerløn Retten til generhvervelse Mængdens frigørelsesprojekt Opsamling Analyseafsnit Det sociale liv Ejendomsforhold på Christiania og mængdens krav Mængdens virtualitet på Christiania Et udenfor, inden i\n3 Arbejde og biomagt på Christiania Christianias modstand Christianias strategi og taktik Demonstrationer og happenings Christianias forhold til Imperiet Overgangen fra imperialisme til Imperiet Ændring i de økonomiske forhold, og Christianias egen Udviklingsplan Christianias egen Udviklingsplan som modstandskraft Magtanvendelse Delkonklusion Diskussionsafsnit Sartres frihedsbegreb i Imperiet Det filosofiske frihedsbegreb Vejene til frihed Det frie menneske i Imperiet Mængdens ansvar Fri, men aldrig frigjort Det blinde valg Frihed indenfor rammerne Fra fri til frigjort En diskussion af Hardt og Negris og Foucaults magtbegreber Konklusion Perspektivering Litteraturliste Resumé\n4 Indledning De fleste borgere i Danmark, uanset om de tilhører den ene eller anden fløj på den politiske højre-venstre skala, vil nok nikke samstemmende til påstanden om, at Christiania er et eksempel på et alternativt struktureret mini-samfund. Der findes utallige holdninger til denne såkaldte fristad, nogle opfatter stedet som narkokriminalitetens højborg eller som en lukket kreds af gamle 68 ere, der for længst har glemt ungdommens paroler om frihed og lighed, og nu kun nyder godt af billige boligforhold og naturskønne omgivelser. Andre ser Christiania som en sidste, vaklende bastion, der står udenfor et gennemkapitaliseret Danmark, hvor samtalekøkkener erstatter samtale og individualismen regerer. Christiania ville være anderledes. Forestillinger, der i dag af de fleste opfattes som utopiske, levede i bedste velgående i tresserne og halvfjerdserne, hvor ungdomsoprøret føg som en hvirvelvind over Europa og USA. Drømme og diskussioner om samfundsomvæltninger havde deres faste plads i datidens Danmark. Christiania opstod i denne tid - mere eller mindre tilfældigt - som et fysisk tegn på hippiernes stræben efter fællesskab, solidaritet og fokus på indre værdier frem for materialisme 1. Denne ånd kan stadig genfindes ved at tage en stille slentretur gennem staden, dels ved samtale med christianitterne og dels ved blot at betragte de håndgribelige rammer: udsmykningen af bygningerne, de mange skilte, graffitien og naturens frie udfoldelse. Der er noget mytisk ved Christiania, når tusmørket sænker sig og bilernes fravær fremkalder en larmende stilhed, der må udfyldes af mennesker, musik eller det rene ingenting. Det er tydeligt at mærke, at man træder væk fra storbyen og ind i et provinsielt åndehul med alle de problemer der nu følger med sådan et prædikat, fællesskab og splittelse, engagement og egoisme, hygge og hash. 1 Jvf. Christianias målsætning, Christiania En hvidbog i farver, s. 2 3\n5 I et mikrosamfund som Christiania synliggøres de problemer, det omgivende samfund kan negligere, og det er nemt at sætte spot på ting, der ellers ville forudsætte en kulegravning. Således har staden altid måtte slås med et image, der måske måske ikke har været berettiget. Om Christiania er et forsøg på frigørelse, og om denne kamp er vundet eller svundet ind og glemt, kan ikke fastslås her, det kan blot bemærkes, at Christiania i hvert fald er et eksempel på en gruppe mennesker, der har valgt at organisere deres omgivelser markant anderledes end Fru og Hr. Danmark. Om forskellene reelt er så store, når de slørende lag af fordomme og forestillinger skrabes væk, vil dog vise sig, når fristaden i dette projekt underkastes en nærmere analyse. Lad os nu kaste et blik ud i verden. Det er tydeligt for enhver, at der i øjeblikket sker større eller mindre økonomiske og kulturelle forandringer over hele kloden, men til forskel fra Christiania, så er udviklingen her anderledes, mere subtil og kompleks, og det er derfor ikke så ligetil at begribe processerne som en helhed. Disse processer, vi er vidne til, er overgangen til endnu et imperium som på ny omslutter verden, akkurat som de klassisk hedengangne imperier, hvor den nye globale og samfundsherskende orden bliver defineret som universel og transcendent. Dette imperium rasler med sin sabel og er klar til at erklære alle fjender krig under et nyt og postmoderne banner, den globaliserede kapitalisme, der til fulde vil leve op til forventningerne om et sandt imperium; alment accepteret og undertrykkende, men alligevel vil der, som der til alle tider har været, være individer, der vil modsætte sig overmagten, og åbne for en ny og anderledes farbar vej, hvor individet tager magten over sig selv. 4\n6 Motivation Udgangspunktet for vores projekt er en fælles interesse for bogen Imperiet af forfatterparret Michael Hardt (1960- ) og Antonio Negri (1933- ). Værket beskriver nutidens verdenssamfund fra en filosofisk og socialistisk vinkel. Forfatterne behandler nutidige politiske strømninger og problematikker ud fra den anskuelse, at verden domineres af én global magtfaktor, Imperiet, der består af et spindelvæv af transnationale selskaber, magtfulde overnationale organisationer og nationalstater. Vi har valgt bogen fordi den, selv om den er skrevet af erklærede kommunister, ikke er præget af den negative holdning til globaliseringen, der ellers har præget den socialistiske bevægelse i nyere tid. I stedet ser Imperiet nye muligheder for frigørelse i denne nyopdukkede verdensorden. Disse frigørelsesmuligheder har vi fundet yderst interessante at kigge nærmere på. Vi er alle samfundsinteresserede humanistiske basisstuderende og synes det kunne være spændende at arbejde med tankerne i en samfundsteori som Imperiet. Vi finder lige præcis dette værk interessant, da det har vakt megen opsigt og medført stor debat. Omtalt som en genskrivning af Det kommunistiske manifest for vor tid 2 har Imperiet omdefineret og måske pustet nyt liv i socialismen. Det motiverer os desuden, at der er tale om et forholdsvist nyt værk, da det øger aktualiteten og relevansen i forhold til vores egne liv, og den verden vi lever i. Der er især to ting, vi har haft lyst til at behandle: Imperiets omfattende og skjulte magt over mennesket i alle aspekter af livet, samt menneskenes mulighed for frigørelse fra eller i Imperiet. Det første finder vi interessant, fordi det er en tendens, vi genkender i samfundet, men oplever at ganske få stiller spørgsmålstegn ved. Dette bekymrer os, og vi føler os fanget i en verden, vi ikke selv har valgt. Vi har derfor lyst til at beskæftige os med muligheden for frigørelse, og med hvorvidt en sådan mulighed eksisterer. På baggrund af det ovenstående har vi valgt 2 Slavoj Zizek 5\n7 begrebet frigørelse som overordnet emne. Vi har også valgt det, fordi vi gerne vil have mulighed for at arbejde med andre filosofiske syn på frigørelse i og fra samfundet. Efter at have fastlagt værket Imperiet som udgangspunkt for vores projekt, og frigørelse som det begreb vi ville kredse om i en filosofisk sammenhæng, søgte vi et genstandsfelt, der kunne favne Imperiets teorier såvel som frigørelsesaspektet. Vi ønskede at finde et jordnært område, så Imperiets højtflyvende globale tanker kunne trækkes ned på et lokalt mikroniveau. Fristaden Christiania syntes at passe godt ind i dette, idet det i hvert fald udefra fremstår som et forsøg på at frigøre sig fra og skabe et alternativ til samfundet. Vi har besluttet os for at undersøge, hvorvidt Christiania er frigjort fra det omgivende samfund eller ej set gennem Hardt og Negris teoretiske referenceramme. Den seneste aktuelle udvikling, hvor Christiania står overfor nogle fundamentale ændringer, hvis den nuværende VK-regerings udspil gennemføres, gør det hele endnu mere spændende, fordi frigørelsesprojektet ikke er fastlåst men hele tiden udfordres udefra. 6\n8 Problemfelt Christiania har lige siden sin grundlæggelse været årsag til stor debat i Folketinget. Flere gange har lukning hængt som en reel trussel over hovederne på christianitterne, resten af tiden har bevidstheden om konstant kamp for overlevelse gennemsyret hverdagen på Christiania. Magthavernes metoder har ændret sig over tid, hvilket er et aspekt vi bl.a. vil beskæftige os med i dette projekt. Christiania vil blive analyseret i en Imperial optik. Begreber fra Imperiet vil således blive operationaliseret og trukket ned fra makro - til mikroniveau. En af hypoteserne i dette projekt er, at regeringen er i gang med at normalisere Christiania, hvilket opbygger et spændingsfelt mellem frigørelse og normalisering, idet Christiania løsrev sig fra det etablerede Danmark og forsøgte at organisere et samfund anderledes. Christiania er organiseret i en flad struktur og i en antikapitalistisk ånd, der modsætter private såvel som firmaer at eje bygninger eller jord i Fristaden. Kan frigørelse - i Christianias ånd - derved summeres ned til et fraværd af den private erhvervsret og derved konkurrence osv. der uvilkårligt følger i farvandet? Christiania opfattes af de fleste som et fristed i forhold til det omgivende samfund. Om det i virkeligheden forholder sig sådan kan diskuteres. Kernebegrebet Imperiet dækker over idéen om én verdensomspændende suveræn magt, bestående af multinationale selskaber og overnationale organer. Hardt og Negri mener, at der ikke findes noget udenfor Imperiet. Men er Christiania ikke et godt eksempel på et udenfor, hvor beboerne har magten og ikke Imperiet? Omvendt kunne man også påstå, at Christiania er for afhængig af Imperiet til at kunne siges af være udenfor det og dermed være et bevis for, at Imperiet netop er altomfattende. Hvis det viser sig at Christiania kan opfattes som frigjort, kan man så overføre disse erfaringer til andre forsøg på frigørelse? Og hvordan kan man se Christiania i et 7\n9 mere overordnet perspektiv som enten bidragende til eller modarbejdende mængdens mulighed for frigørelse. Vi kunne i vores opgave også tænke os, at beskæftige os helt overordnet med begreberne magt og frigørelse. Der eksisterer et interessant spændingsfelt, idet magt på den ene side, kan bruges som redskab i undertrykkelsen af individet, men på den anden side nødvendigvis må vendes til individets egen fordel, hvis man vil frigøre sig. Ligeledes spørgsmålet om, hvorvidt mennesket overhovedet har et behov for at frigøre sig, eller om mennesket grundlæggende kan siges at være frit. Det vi finder interessant er, hvorledes Christiania kan ses, som værende udenfor Imperiet og frigjort fra dets mekanismer, hvordan dette kan tjene som eksempel for andre, samt den diskussion omkring begreberne frigørelse og magt det vil lægge op til. Derved kommer vi frem til følgende problemformulering. 8\n10 Problemformulering På baggrund af christianitternes forsøg på frigørelse fra det omgivende samfund, vil vi foretage en analyse af en gruppes mulighed for frigørelse i dag. Derpå foretages en diskussion af de filosofiske begreber frigørelse og magt. 9\n11 Metode I det følgende præsenteres projektets opbygning, den indholdsmæssige struktur, kritik af empiri- og teorivalg, projektets dimensionsforankring, samt begrebsafklaring. Projektrapportens opbygning Vi har valgt at opdele vores projekt meget skarpt i de tre taksonomiske niveauer, redegørelse, analyse og diskussion. Disse tre afsnit udgør således den kvantitative såvel som kvalitative hovedbestanddel af opgaven. Redegørelse og analyse I redegørelsen for Christiania behandler vi forskellige aspekter af samfundet Christiania. Denne tilgang blev valgt grundet vores opfattelse af, at frigørelse kan findes på mange forskellige planer, og ligeledes fordi en sådan opdeling ville hjælpe os til at gennemføre en analyse, der efter vores mening på den mest tilfredsstillende vis, ville besvare vores problemformulering. Et samfund er en kompleks størrelse, og derfor ville en tilbundsgående afdækning af christianitternes frigørelsesforsøg kræve, at alle tænkelige samfundsmæssige aspekter skulle behandles. Vi har dog valgt at holde fokus på de aspekter, vi finder grundlæggende for en samfundsstruktur: Det sociale liv, arbejde og politik. Det var indenfor disse aspekter, at vi mente, at christianitterne havde størst mulighed for at søge frigørelse. Denne opfattelse er naturligvis præget af Imperiets teoretiske grundlag, der også foreskriver disse emner som essentielle, når det handler om at frigøre sig fra Imperiet. Da vi ønskede en så bred analyse af en gruppes mulighed for frigørelse, som projektformen tillod, ønskede vi at behandle mere end ét aspekt. Styrken ved Imperiet er, at den, som tidligere nævnt, snarere er et samfundsanalytisk værk, end blot en teori, hvilket gør, at værket behandler langt mere end ét aspekt. Dét, at Imperiets samfundsanalyse omhandler hele verden, har gjort det muligt for os at foretage en 10\n12 analyse af de påvirkninger, en gruppe som christianitterne bliver udsat for, udefra. Imperiet er på ingen måde rettet mod et specifikt lokalt afgrænset område eller skrevet med henblik på at skulle belyse netop christianitternes muligheder for frigørelse. Dette er i sig selv en styrke, da valget af christianitterne som tidligere nævnt blev foretaget, fordi de repræsenterede en gruppe, der havde forsøgt at frigøre sig. Beskrivelsen af Imperiets historiske fremkomst udgør en stor del af bogen, men vi har valgt at lade dette aspekt udgøre en mindre væsentlig del af projektet. Vi fandt ikke, at det var relevant i forhold til vores problemstilling og valgte i stedet at tage udgangspunkt i den verden, hvor Imperiet er, i stedet for at forholde os til hvordan Imperiet blev til. Vi har valgt ikke at gå i dybden med Imperiets globale processer og sammenhænge, bortset fra dem som relaterer direkte til mængdens frigørelse for at holde fokus på dét, der er væsentligt at behandle for at besvare problemformuleringen. I analysen foretager vi således en undersøgelse af Christianias projekt ved brug af Imperiets teoretiske referenceramme. Formålet med analysen er at danne os et billede af, hvor Christiania kan siges at have frigjort sig fra Imperiets dominans, lige såvel som hvor det kan konkluderes, at Christiania ikke har opnået frigørelse. Regeringen forstås i projektet ikke som Imperiet, men betragtes som en del af det, jf. pyramiden i det kommende afsnit Imperiets Forfatning. Følgelig kan regeringens handlinger for det meste betragtes som i Imperiets interesse. Diskussionen Vi har valgt at bruge Jean-Paul Sartre ( ), fordi han har en radikalt anderledes tilgang til begreberne frihed og frigørelse end Hardt og Negri, og fordi han har nogle af de mest udbyggede og veldefinerede teorier omkring begreberne. I Sartres tidlige værker (fra før Kritik af den dialektiske fornuft ) anskuer han frigørelsesproblematikkerne fra en anden vinkel end den, der ligger til grund for 11\n13 vores analysedel, og vi mener, at hans filosofiske overvejelser bidrager til en bredere forståelse af begreberne. Blandt andet bruger vi ham til at få en forståelse for, hvad frihed egentlig består i, og hvordan begreberne frihed og frigørelse forholder sig til hinanden, aspekter Hardt og Negri ikke kommer ind på i Imperiet. Sartre behandler desuden spørgsmålet om individets ansvar i forbindelse med frigørelsesprojektet, endnu et aspekt Hardt og Negri ikke berører. Netop dét, at Sartres hovedfokus i de tidlige tekster hviler på individets og ikke kollektivets frigørelse, er en styrke i forhold til vores projekt, da vi i projektets første dele (redegørelse og analyse) ikke får behandlet den mere individorienterede tilgang, der også er til frigørelse. En indvending imod at bruge eksistentialistisk filosofi i forhold til Imperiet, kunne være, at der i Imperiet indgår en del sociologiske aspekter, der ikke som sådan er relevante for Sartre. Således taler Sartre om frihed ud fra et filosofisk åndeligt perspektiv, mens Hardt og Negris mentale frigørelse er afhængig af de materielle omstændigheder. Vi har alligevel vurderet, at den grundlæggende forskel mellem disse tilgange netop fungerer som en fordel i forhold til at behandle friheds- og frigørelsesbegreberne mest nuanceret. I anden del af vores diskussion har vi valgt at bruge Michel Foucaults ( ) sene magtbegreb, som han udviklede i løbet af 70'erne og 80'erne, da dette adskiller sig fra det traditionelle magtbegreb, som vi synes mister relevans i vores nutidige samfund, da magten og magtrelationerne ikke længere er de samme som i den tid det blev udarbejdet. Trods den store lighed mellem Foucaults og Hardt og Negris magtbegreb, mener vi dog at dette også giver en positiv mulighed for at få magtbegrebet diskuteret yderligere, da de to teorier i høj grad supplerer og komplimentere hinanden. Samtidig er der også afgørende punkter, hvor Hardt og Negri ændrer ved Foucaults magtbegreb, som de ellers bygger deres eget på. Disse udbygninger tjener igen til en dybere indføring i Foucaults magtbegreb og dets utilstrækkeligheder og begrænsninger. 12\n14 Kritik af Imperiet som analyseredskab Imperiet er ikke et stykke traditionelt afgrænset teori. På sin vis er den både et politisk manifest og en tværfaglig analyse af nutidens politiske, kulturelle og økonomiske forhold, baseret på en analyse af den historiske udvikling fra imperialismens æra til hvad forfatterne kalder Imperiets æra. Man kan drage paralleller til Karl Marx ( ) kommunistiske manifest, der ligeledes baserer sig på en historisk analyse. Det virker til at Hardt og Negri bevidst undlader at komme med en historisk profeti, noget Marx teorier er blevet kritiseret for, og i stedet nøjes med at redegøre for den nuværende situation, hvilken udvikling der har ledt op til den, og hvilke dele af den, det er nødvendigt at transformere for at frigøre sig fra Imperiet. Den historiske analyse kan dog stadig udsættes for noget af den samme kritik, Marx har været udsat for. De udviklingstendenser, forfatterne mener at kunne identificere, kan diskuteres, og der kan stilles spørgsmål om, hvorvidt et begreb som mængden 3 har validitet som analytisk konstruktion, eftersom definitionen er så bred. Begrebet tjener dog fint til at illustrere Hardt og Negris politiske vision, hvor en idealtilstand ville være, at hvert enkelt menneske identificerer sig som verdensborger, og ikke kun med sin egen nationalstat, klasse eller et andet afgrænset tilhørsforhold. I forbindelse med kritikken af mængden som vag konstruktion, finder vi det relevant at nævne, at vi som konsekvens af, at mængden er defineret så vagt i Imperiet, har valgt at benytte os af dele af efterfølgeren Multitude, da den giver et bedre billede af mængden og mængdens frigørelsesprojekt, og dermed ruster os bedre til at analysere Christianias forsøg på frigørelse. Imperiet er stadig vores hovedværk, og vi har valgt kun at læse de dele af Multitude, der kan supplere Imperiet, når det handler om mængden og mængdens projekt. Vi er klar over, at tidshorisonten har 3 Mere om begrebet i afsnittet Begrebet mængden i redegørelsesafsnittet. 13\n15 ændret sig, da Multitude, i modsætning til Imperiet, er skrevet efter d. 11. september og Irak-krigen. Kritik af Christiania som genstandsfelt Der ligger et problem i, at Imperiet beskæftiger sig med de store globale linjer, mens Christiania er et lille afgrænset område. Kan så væsensforskellige emner føres sammen på en konstruktiv måde? Det mener vi godt. Grunden til at det kan lade sig gøre er, at Christiania fungerer under en meget unik situation, der skaber nogle rammer for frigørelse, i og med at beboerne har haft friheder til at organisere sig efter eget ønske, der er uden sidestykke i det øvrige danske samfund, hvor lovene ofte foreskriver, hvordan mange ting skal foregå. Det har bevirket, at området har haft mulighed for på forskellige områder at komme på forkant med Imperiet som helhed. Christianitterne bør ikke opfattes som en homogen gruppe, hvad angår holdninger til frigørelse. Man kan forestille sig, at frihed for christianitterne er frihed fra ydre magter såsom statens og virksomheders, og i projektets sammenhæng frihed fra Imperiets indblanding, hvilket giver dem en frihed til selv at bestemme, hvordan de vil leve, bo og organisere sig. Indsamling af empirisk viden om Christiania Materialet, vi har benyttet os af til at indsamle empirisk viden om Christiania, falder primært i to kategorier: Materiale forfattet af Christiania selv, og materiale forfattet af ministerier, udvalg og styrelser under regeringen. Når Christiania selv er afsender, er det naturligt, at Christiania bliver fremstillet i et så positivt lys som muligt. Der bliver lagt meget vægt på Christianias særegenhed, originalitet og mangfoldighed, og der fokuseres langt mere på løsninger end problemer. Christiania maler altid et bestemt billede af sig selv i sine publikationer, et farverigt billede, der er ret ens bøgerne imellem. 14\n16 Udtrykket i publikationer, der er udgivet på vegne af regeringen, afhænger naturligt nok af, hvilke politiske partier regeringen bestod af på tidspunktet for udgivelsen. Generelt er der dog en tendens til at fokusere på uløste problemområder. Alle forhold, hvor dansk lov ikke bliver overholdt på Christiania, bliver udstillet som problemer. Der bliver ikke reflekteret over, om det rent faktisk tjener noget formål, at loven bliver overholdt til punkt og prikke. Overtrædelsen bliver betragtet som et problem i sig selv, uanset karakteren. Der tænkes juridisk, hvor Christiania mere tænker praktisk. I indsamlingen af viden om Christiania har vi sørget for hele tiden at kigge på begge sider af sagen, vel vidende at hverken den ene eller anden giver det fulde billede. Om begge sider tilsammen giver et fuldendt billede, kan man også stille spørgsmålstegn ved, men faktum er, at der findes meget lidt upartisk empiri om Christiania. Tendensen er, at enten er man for, eller også er man imod, og det præger den tilgængelige litteratur om området. I forhold til projektet er det en styrke at inddrage regeringens publikationer. Det giver nemlig en mulighed for at afdække, hvorledes en gruppe (i dette tilfælde christianitterne) med ønsket om at frigøre sig mødes af det omgivende samfund. Ligeledes giver det en mulighed for at afdække, om denne gruppes frigørelsesforsøg bliver opfattet som en trussel, og i givet fald hvor stor en trussel. Samtidig kan det hjælpe til at give et indblik i, hvilke forhindringer, der vil blive opsat for gruppens frigørelsesforsøg, i tilfælde af at forsøget af det omgivende samfund opfattes som en trussel. At den anden del af det benyttede empiriske materiale er skrevet af christianitter eller folk, der bakker op om Christiania og christianitterne, er en fordel for projektet i den henseende, at det gør det muligt at afdække selvopfattelsen hos en gruppe med et frigørelsesprojekt. Således er det vores opfattelse at materiale forfattet af christianitterne selv, både er et udtryk for gruppens selvopfattelse, samt et udtryk for hvordan de opfatter deres frigørelsesprojekt og ønsker at formidle det. 15\n17 Det indgik i vores overvejelser om besvarelse af problemformuleringen, hvorvidt vi skulle benytte os af den type empirisk viden, der kan indsamles vha. interview- og spørgeskemaundersøgelser. Det er vores opfattelse, at dét at forfatte spørgsmål til sådanne undersøgelser er forbundet med nogle store faldgruber. I forhold til vores projekt ville et stort problem bunde i, at ethvert type spørgsmål måske ville overse en nuance i forhold til christianitternes frigørelsesforsøg. Det er vores antagelse, at christianitterne i deres selvproducerede materiale medtager alle de aspekter, de synes kendetegner deres frigørelsesprojekt, Christiania. Således undgås det, at vi som gruppe stiller nogle spørgsmål, der er forankret i en forudindtaget forestilling om, hvilke aspekter et frigørelsesprojekt indeholder, og i stedet får et kendskab til, hvad christianitterne selv ser som væsentlige elementer i frigørelse. Om vores emne, analyseværktøj og genstandsfelt Imperiet er skrevet med henblik på at forstå udviklingen i det 21. århundredes kapitalisme hen imod at omfatte hele kloden og hele livet, og i stedet for ensidigt at dvæle ved de mange håndgribelige negative effekter ved denne udvikling fokuserer forfatterne i stedet på de nye muligheder for frigørelse, der er opstået ud af den nye situation. Muligheder der aldrig tidligere har eksisteret. Bogen undlader, modsat andre kommunistiske tankesæt som f.eks. marxismen, at opstille konkrete løsningsmodeller, men lader det i stedet være et åbent spørgsmål hvilke handlinger, der kan virkeliggøre denne frigørelse. Temaet frigørelse, som vi har valgt som emne, er meget relevant for den tid, vi lever i. I en tid, hvor Imperiet vokser sig stadig større og omslutter stadig større dele af kloden og livet, er det naturligt, og måske endda bydende nødvendigt, at undersøge mulighederne for at gøre sig fri af det og selv definere livet på egne præmisser, i stedet for på Imperiets og kapitalens. 16\n18 Vi ønsker at analysere en gruppes mulighed for frigørelse og ved at arbejde med Christiania som case, kan vi benytte begreber fra Imperiet til at forstå Christiania og se ligheder og forskelle, der kan bruges som forklaringsmodel for den nuværende udvikling. Relevansen og forståelsen af Hardt og Negris teorier højnes, ved at de sættes i spil og efterprøves. Det er således Christianias funktion at være det virkelige og konkrete eksempel på frigørelse, der underkastes en analyse ved brug af begreber fra Imperiet. Begrebsafklaring Vi anvender begrebet det omgivende samfund i vores problemformulering. Med dette mener vi i højeste grad regeringen og dermed det officielle Danmark, men i mindre grad også samfundets generelle normer og tænkemåder, som på nogle punkter står i modsætning til Christianias. I analysen anvender vi begrebet Imperiet til at beskrive det omgivende samfund, idet nationalstaterne i Hardt og Negris verdenssyn også er en del af Imperiet. Uendelige muligheder Valget af Imperiet som analyseredskab lagde på mange måder linjen for projektet, idet vi arbejdede ud fra bogens tese om, at et verdensomspændende og suverænt Imperie er ved at tage form. Frigørelse blev således i analysen defineret som frigørelse fra Imperiet, selvom det reelt er frigørelse fra samfundet, vi ønsker at undersøge, jf. problemformuleringen. Selvom Imperiets (herunder også regeringens) magtudøvelse i samfundet udgør en væsentlig undertrykkende mekanisme, kan frigørelse fra samfundet dække over meget mere end det. Det kan f.eks. også dække over frigørelse fra samfundets konventioner om passende og upassende adfærd, eller frigørelse fra samfundets grundlæggende idéer om det gode liv. 17\n19 Imperiet handler meget om de store linjer, det globale. Dette betyder, at det enkeltes indre følelse af frihed træder i baggrunden, til fordel for det store, ydre overblik. Teorien tager ikke højde for, at individer i kraft af deres forskellighed har vidt forskellige kriterier for, hvornår de føler sig frigjorte eller undertrykte. Den tager heller ikke højde for, at forskellige grupper ligeledes kan have forskellige kriterier for frigørelse. Idéen om en mængde med fælles, ensartede interesser, kan med rette kritiseres som unuanceret. Dimensionsforankring Som det fremgår af vores problemformulering, er det vores ønske igennem projektet at kredse om det filosofiske begreb frigørelse på forskellige niveauer. Arbejdet med dette begreb foregår, som nævnt, bl.a. i en analytisk del med brug af værket Imperiet, og dernæst en diskuterende del, med inddragelse af filosofferne Foucault og Sartre. De to forfattere, Hardt og Negri, udgør et interessant makkerpar; Negris virke har sit udspring i statsteoristudiet ved University of Padua i Italien. Sideløbende engagerede han sig i marxistiske bevægelser 4. Hans publikationer har bl.a. kredset om diskussioner af Marx, Polybios, Machiavelli, Hobbes, Hegel, Lenin og Spinoza. Negris aktive deltagen på den militante venstrefløj førte i 1984 til en fængselsdom på 30 år, hvilket tvang ham i eksil i Paris, hvorfra han returnerede i 1997 for at afsone sin dom i husarrest. Også Hardt har været politisk aktiv med deltagelse i bevægelser til husning af flygtninge stemplet som illegale immigranter i USA. Hans uddannelsesmæssige baggrund er litterær filosofi, og han har stået i mesterlære hos både de to anerkendte filosoffer franskmanden Gilles Deleuze ( ) og italieneren Giorgio Agamben (1942- ), samt Antonio Negri 5. 4 Wikipedia, 5 The Guardian, Digital edition. 18\n20 Det litterære samarbejde mellem Hardt og Negri tog sin begyndelse i 1990, hvor Hardt oversatte Negris værk om Spinoza, Den vilde anomali, til engelsk 6. Sammen har de skrevet Labor of Dionysus, Imperiets forgænger, Multitude, War and Democracy in the Age of Empire og Imperiet (eng.: Empire). Imperiet er et samfundsfilosofisk værk, idet det bevæger sig igennem kapitalismens, demokratiets, og revolutionernes historie, med beskrivelser af bl.a. forholdet mellem individ og samfund og behandlinger af områder som jura, arbejde og socialt liv. Værket refererer bl.a. til indflydelsesrige samfundskritikere og samfundstænkere, som Karl Marx, Thomas Hobbes ( ), G. W. F. Hegel ( ) og Immanuel Kant ( ). Baggrunden for inddragelsen af filosofferne Sartre og Foucault i diskussionsdelen, er den fortsatte indkredsning af frigørelsesbegrebet og diskussion af magtbegrebet. I projektets to første dele beskæftiger vi os således med to grundlæggende filosofiske begreber: Frigørelse og magt. At magt vil blive behandlet i projektet skyldes, som beskrevet nederst i problemfeltet, at en tilfredsstillende besvarelse af problemformuleringen også må omhandle magtforhold, da det implicit ligger i frigørelse, at man skal gøre sig fri af noget en magt. Magt er således både den negative størrelse, der i et frigørelsesforsøg må overvindes, men også det positive redskab man uundgåeligt må opnå og bruge i egen interesse, for at et frigørelsesprojekt vil udmunde i en succes. I rapportens diskussionsdel dykker vi længere ned i disse to filosofiske begreber, frigørelse og magt ved hjælp af de to filosoffer Sartre og Foucault. Således vil vi i den ene diskussionsdel inddrage Sartres eksistentialistiske frihedsbegreb, hvor den anden diskussionsdel vil omhandle Foucaults magtbegreber og frigørelse i forbindelse med magt. Selvom projektet således har sin hovedforankring i dimensionen Videnskab og Filosofi, forankres det også i dimensionen Subjektivitet og Læring. Grunden til dette er det valg vi har foretaget, mht. de områder, indenfor hvilke vi har ønsket at 6 Hardt og Negri, Imperiet, s\n21 beskæftige os med frigørelse. Ved at udvælge de tre aspekter det sociale liv, politik og arbejde bevæger projektet sig uundgåeligt ind på det sociologiske terræn. Således vil en afdækning af den måde, hvorpå det filosofiske begreb frigørelse manifesteres indenfor det sociale liv, også komme til at omhandle samspillet mellem individet og de sociale rammer det indgår i 7, og de to aspekter arbejde og politik vil også komme ind på samspillet mellem de institutioner hvor subjektet dannes, og den subjektivitet [ ] som kommer ud af dette. 8 7 Studievejledning Det humanistiske basisstudium, 11. udgave 2006, s Ibid, s\n22 Redegørelsesafsnit Følgende afsnit indeholder redegørelser for Christianias historie og liv som politisk kastebold, samt fristadens organisering og kultur. Derpå følger redegørelser for udvalgte aspekter fra Imperiet. Redegørelse for Christiania I dette afsnit vil vi redegøre for Christianias turbulente historie fra grundlæggelsen frem til i dag, og hvordan politikerne har reageret og forholdt sig til projektet gennem tiden. Vi vil dernæst kigge nærmere på Christianias organisatoriske opbygning, værdigrundlag og filosofi. Kort historik over Christianias første år Bådsmandsstræde Kaserne på Holmen i København og det omkringliggende areal og voldterræn blev opført i midten af 1600-tallet som et forsvarsværn mod den svenske trussel 9. Området husede dele af den danske hær helt frem til 1960 erne, hvor den daværende regering besluttede at rydde området for militære aktiviteter og materiel. Der fandtes på dette tidspunkt ingen udfærdigede planer fra offentlig side vedrørende områdets fremtidige benyttelse, men den lukrative beliggenhed gjorde det gamle forsvarsanlæg til en attraktiv plet i storbyen 10. I slutningen af april 1971 stod de mange bygninger på området tomme, kun bevogtet af et mindre vagtværn som regeringen havde hyret. Kasernebygningerne led sommeren igennem under et stigende antal hærværkssager og tyveri grundet den ringe bevogtning, og dele af det høje plankeværk, der omkransede området, blev flere gange væltet af christianshavnere, der ønskede at benytte de grønne arealer som legeplads for kvarterets børn. 9 Lauritsen, Christiania kort fortalt, guide og historie, s Iversen, Fristaden Christiania som samfundseksperiment, s. 8 21\n23 Der var stadig ingen afklaring fra statens side om områdets udnyttelse, og der blev derfor ikke straks reageret, da seks personer d. 26. september 1971 besluttede sig for én gang for alle at storme de tidligere militære anlæg. En nøje tilrettelagt plan havde disse christianshavnere ikke, men deres aktion var det første skridt i retning af oprettelsen af en fristad midt i København, og datoen blev efterfølgende udråbt til Christianias officielle fødselsdag 11. Ganske hurtigt begyndte forskellige folk fra nær og fjern at flytte ind på området. Politiet forsøgte i begyndelsen ved flere lejligheder at fjerne de ulovligt indtrængende folk, men områdets areal og antallet af tilflyttere gjorde opgaven særdeles vanskelig 12. Christianitterne begyndte at organisere sig internt med det ugentlige fællesmøde som øverste instans samtidig med, at de forbedrede de sanitære forhold. I foråret 1972 anerkendte den socialdemokratisk ledede regering Christianias eksistens, og forskellige ordninger blev indstiftet i henhold til en ny 10-punktsaftale. Christianitterne skulle nu registreres internt og betale brugsleje til staten. 5. marts 1973 udnævntes fristaden til et socialt eksperiment af regeringen efter forhandlinger med Christiania. Denne betegnelse fredede i første omgang Christiania i tre år 13. Trods skiftende holdninger i de regeringer, der har siddet på magten siden Christianias grundlæggelse, har Christiania i årene frem til i dag både organisatorisk såvel som boligmæssigt udvidet sig til sin nuværende størrelse, hvor mennesker i dag bor og lever deres liv i og omkring hærens gamle bygninger. Christiania politisk set Christiania har i hele sin levetid været genstand for livlig politisk debat. Det skyldes nok især, at ibrugtagningen af det rømmede kaserneområde, som tidligere nævnt, var 11 Lauritsen, Christiania kort fortalt, guide og historie, s Iversen, Fristaden Christiania som samfundseksperiment, s Lauritsen, Christiania kort fortalt, guide og historie, s\n24 ulovlig fra starten. At området er meget attraktivt og grunden formentlig også særdeles værdifuld, hvis den skulle sælges på det frie marked, har givetvis også spillet en rolle. Den politiske debat delte folketinget i to. I en rapport udarbejdet af Planstyrelsens Christianiaarbejdsgruppe oktober 1979 skriver forfatterne: På den ene side er det blevet fremført, at området er samlingssted for kriminelle, herunder narkohandlere, bortløbne mindreårige børn, narkomaner og andre subsistensløse, samt at denne koncentration af uheldige elementer på ét sted medvirker til en forværring af den enkeltes situation. På den anden side er det også blevet fremhævet, at Christiania er skabt som stødpude for disse samfundets tabere, samt at fristadens ansvarlige og hårdt arbejdende borgere frivilligt har påtaget sig en resocialiseringsopgave, som af en række eksperter er blevet betegnet som et værdifuldt supplement til velfærdsstatens behandlingstilbud. 14 Denne splittelse af holdningerne i én gruppe, som betragter Christiania som et kriminelt og socialt fortabt område, og én der betragter området som en stødpude for folk med sociale problemer, eksisterer fortsat den dag i dag. Den 10. april 1975, knap 2 år efter udnævnelsen af Christiania til socialt eksperiment, opfordrer et flertal i Folketinget regeringen til straks at påbegynde forhandlinger med Christiania om områdets afvikling. Målet er, at Christiania skal være ryddet senest den 1. april Dette er beboerne dog bestemt ikke med på, og da datoen oprinder, og beboerne hverken har påbegyndt eller planlagt en rydning, anmoder Forsvarsministeriet fogeden om at gennemføre en fogedforretning med henblik på udsættelse af beboerne 15. Ved en kendelse d. 11. juni 1976 nægter Københavns Byrets fogedafdeling imidlertid at imødekomme Forsvarsministeriets begæring om udsættelse. Afgørelsen 14 Planstyrelsens Christiania-arbejdsgruppe, Christiania: arbejdsprogram for tilvejebringelse af forslag til en planlægningsmæssig helhedsløsning for arealernes fremtidige anvendelse, afsnit 1 15 Miljøministeriet, Lokalplan for Christiania, s\n25 bliver anket til Østre Landsret og ender med at blive en del af en sag, Christianias beboere har anlagt mod Forsvarsministeriet for løftebrud. Baggrunden for denne sag er, at aftalen fra 1973 inkluderede, at der skulle udskrives en idékonkurrence om områdets fremtidige anvendelse, og indtil da kunne christianitterne blive på området. Men da denne i 1976 stadig ikke er udskrevet, mente christianitterne, at forslaget om rydning var et brud på regeringens løfter. Christiania taber sagen. Ved landsrettens dom 10. februar 1977 bliver beboerne pålagt, uden varsel, at rømme samtlige arealer og bygninger. Sagen bliver anket til højesteret, og dommen falder 2. februar Christiania taber igen. Det politiske klima har dog ændret sig på dette tidspunkt, og regeringen beslutter, at området alligevel ikke skal ryddes, men fortsat kan benyttes, forudsat at Christiania lever op til en række krav. Det bliver dog slået fast, at Christiania kan ryddes med 6 måneders varsel, når en beslutning om områdes fremtidige anvendelse er på plads. Spørgsmålet om afvikling af Christiania bliver i den næste årrække med mellemrum drøftet i folketinget, og i 1982 sætter regeringen konsulentfirmaet Møller & Grønborg til at lave en plan for den fremtidige anvendelse af området. Denne plan danner senere udgangspunkt for en folketingsbeslutning den 15. maj 1986, hvor det bl.a. bliver fastlagt, at der skal udarbejdes et landsplansdirektiv med efterfølgende lokalplan. Desuden besluttes det, at der skal nedsættes en Særlig Styringsgruppe, der skal fungere som bindeled mellem Christiania og de offentlige myndigheder. Den bliver til virkelighed 31. marts Som svar på de politiske diskussioner udgiver Christiania en rapport, Voilá, der redegør for, at Christiania er i stand til at varetage bygningsvedligeholdelsen og opretholde de fælles institutioner under forudsætning af en vis form for skattefritagelse for områdets virksomheder. Forslaget går på, at de i stedet skal indbetale deres overskud til Christianias fælleskasse, der så fordeler de fælles midler. Den 25. marts 1988 fremlægger forsvarsministeren et forslag til Lov om afvikling af Christiania. I maj 1988 er der folketingsvalg, hvorefter de nye regeringsparter 24\n26 under Schlüter indgår aftale om ikke at genfremsætte lovforslaget. Den 2. juni 1989 lykkes det dog at få vedtaget lov om anvendelse af Christianiaområdet, der sammen med et landsplansdirektiv udstedt af miljøministeren 17. marts 1989 skal danne ramme om en såkaldt normalisering af Christiania. Normaliseringen indebærer blandt andet en nedrivning af mange af de bygninger, christianitterne har opført på voldene, hvilket medfører stor modstand fra Christianias side. Den 1. december bliver Christianiasekretariatet under Forsvarsministeriet oprettet, og de går i dialog med Christiania, der også har nedsat en kontaktgruppe. Det lykkes gennem lange diskussioner at få en rammeaftale på plads, der dog skal genforhandles hvert år. De ulovlige huse bliver skubbet lidt i baggrunden, og dagsordenen kommer nu til at handle om det åbenlyse hashsalg, som foregår i Pusher Street. I september 1992 indleder politiet en storstilet kampagne, der skal fjerne al hashhandel fra området. 70 politifolk patruljerer og overvåger området i en 18 måneder lang kampagne, og der opstår i den forbindelse en del voldelige episoder. Det lykkes ikke at fjerne hashhandlen. Politiaktionen kulminerer med razziaer og voldsomme anholdelser på Christianias julemarked. Efter et krisemøde mellem Fristadens beboere og justitsminister Erling Olsen bliver det besluttet at opløse Christiania-patruljen. I 1996 laver Forsvarsministeriet og Christiania en aftale om en udviklingsplan som et kompromis mellem lokalplanen fra 1989 og Christianias modsvar, den såkaldte Grønne Plan 16. Christiania får 5 års fred, indtil 2001, hvor Danmark får en borgerlig regering bestående af Venstre og Konservative med Dansk Folkeparti som støtteparti. Den nye regering ønsker, at området for alvor skal normaliseres og udskriver en idékonkurrence om områdets fremtid. Idékonkurrencen bliver dog ikke så stor en succes, som regeringen håbede på. Ingen anerkendte arkitekter eller entreprenører ønsker at deltage, formentlig på grund af projektets meget kontroversielle udformning under opslaget Christiania ( 25\n27 Regeringen skifter fokus, og det er igen hashhandlen, der bliver det centrale emne. Politiet rykker i 2004 igen ind på Pusher Street og fjerner alle de boder, forudseende pushere ikke allerede har fjernet. Politiets tilstedeværelse på Christiania er fortsat massiv i dag i I september 2006 fremsætter Slots- og Ejendomsstyrelsen et udspil om Christianias fremtid, der bl.a. indeholder et krav om stiftelse af en fond, der skal drive området, hvor christianitterne kun får 5 ud af 11 pladser i bestyrelsen, tilsyneladende et forsøg på permanent at cementere statens dominans over områdets udvikling. Planen inkluderer også, at der skal opføres m 2 nybyggeri på området, der skal sælges eller udlejes på markedsvilkår. 17 Christiania har således i hele sin levetid været et kontroversielt politisk emne, og er det stadig den dag i dag. Christiania vil selv Christianias målsætning er at opbygge et selvstyrende samfund, hvor hvert enkelt individ frit kan udfolde sig under ansvar overfor fællesskabet. Dette samfund skal økonomisk hvile i sig selv, og den fælles stræben må til stadighed gå ud på at vise, at den psykiske og fysiske forurening kan afværges 18. Denne målsætning fra 1971 beskriver den oprindelige idé med fristaden. Tankerne fra dengang danner stadig basis for Christianias strukturelle opbygning, organisering og fælles værdier. Christianitterne kæmper til stadighed for at kunne bevare selvforvaltningen over området og være et alternativ til det resterende danske samfund, med frihed, forskellighed og fællesskab i højsædet. For at markere deres særegenhed, for at demonstrere deres utilfredshed med den omgivende samfundsorden, samt for at vinde den danske befolknings, og i mindre grad verdenssamfundets, sympati, har christianitterne igennem alle årene været 17 Artikel i Information Weekend november 2006, s. 4-5, Stadens vigtigste beslutning 18 Christiania, En hvidbog i farver, s. 2 26\n28 initiativtagere til en række kulturelle arrangementer. Således afholdes der årligt Juleløses Jul og Hjemløse Fodbold, i sympati med og som støtte til disse marginaliserede befolkningsgrupper. Faste arrangementer, såsom dragshows, koncerter, teaterforestillinger og poetry slams, er i lighed med Grønlandskonferencer og tilbud om afalkoholisering med til tilsammen at fastslå Christianias alternativitet og samtidig vise det omgivende samfund christianitternes frisind og rummelighed. Igennem demonstrationer signalerer christianitterne deres afstandstagen fra den politik, den danske regering eller andre nationers regeringer fører. Således har de igennem tiden gennemført demonstrationer mod bl.a. NATO. Baggrunden for en demonstration afholdt d. 4. juli 2006 af teatergruppen Solvognen, som altid har haft stærk tilknytning til Christiania 19, var ligeledes indignation over amerikansk politik. De protesterede mod fangernes manglende retssikkerhed på den amerikanske militærbase på Guantanamo. Demonstranterne var ophidsede over, at mange fanger har været varetægtsfængslet på Guantanamo i 4 år uden at komme for en dommer, og uden at vide hvad de er sigtet for. Ifølge artiklerne var det en udbredt holdning blandt demonstranterne, at USA var de onde, og at krigen mod Irak ikke havde noget med ønsket om at indføre demokrati at gøre, men snarere drejede sig om kontrollen af olie. 20 Konsensus, nærhed og deltagelse Christianias styreform er forsøgt holdt så flad som muligt. Der er ingen ledelse, og den højeste beslutningsinstans er det månedlige fællesmøde, hvor alle områdets beboere kan møde op, og alle har lige taleret. Her praktiseres konsensusdemokrati, hvor intet bliver besluttet, før man når til enighed om en løsning, alle kan acceptere. Christianitterne anerkender, at det er en langsommelig proces, men 19 om politisk gruppeteater i Danmark, under afsnittet Gade og aktionsteater ( 20 Artiklerne der her tales om er Uafhængighed, gensyn med vennerne og Guantanamofanger indtager København. De blev bragt i Politiken hhv. d. 5. og d. 2. juli\n29 foretrækker det frem for et flertals- eller repræsentativt demokrati, da de mener, at konsensusdemokrati stiller en større del af beboerne tilfredse, letter udbredelsen og opretholdelsen af bestemmelser og resulterer i mere velovervejede beslutninger 21. Christianias demokrati bygger i høj grad på nærhed og deltagelse. Christianitterne har delt fristaden op i 14 geografiske områder. Hver enkelt beboer har ansvar for sig selv og sin bolig, og i fællesskab er man ansvarlig for lokalområdet. En gang om måneden afholdes der, efter samme princip som fællesmøderne, områdemøder. Her diskuteres og debatteres om stort og småt, fra nabostrider, over planer om ombygning, til Christianias fremtid. Noget afgøres på områdemødet, mens større ting eller svære konflikter også tages op på fællesmødet. Man ønsker at beslutningerne skal tages af dem, de kommer til at have betydning for, både naboer imellem, i områderne og i hele fællessamfundet. Det ønskes også, at det skal være muligt for alle at få gennemført et projekt. Derfor kan alle få taletid til at argumentere for sine idéer på møderne. Det er tanken, at de som tager initiativet, også er dem, der udfører det og benytter det. Der er ingen mødepligt eller krav om deltagelse, men deltagelse er en forudsætning for indflydelse, og det ligger som underliggende værdi, at alle bidrager, med det de kan. Dette tillægges også stor vægt ved anvisning af boliger til tilflyttere 22. Udover fælles- og områdemøder består bydelens organisationsstruktur af økonomimøder, virksomhedsmøder, byggemøder, byggekontor, kontaktgruppen (kontakt til staten) og Christianias Baggrundsgruppe, som står for forhandlinger. Den lokale landsby En stor del af Christianias værdisæt synes bundet op på fristadens fysiske elementer 23. Det naturskønne område og ikke mindst områdets mange utraditionelle selvbyggede boliger, som spejler beboernes kreativitet og forskellighed. Det er et bevidst ønske fra christianitternes side, at beboersammensætningen er så bred som mulig; at der er 21 Christiania En hvidbog I farver, s Ibid, s Suskiewicz, Christiania på arbejde, s. 8 28\n30 plads til samfundets såkaldte skæve eksistenser, og at direktør og dranker kan bo dør om dør. Christiania huser i dag mennesker, hvoraf ca. 200 er børn. Mange har boet på området i flere år, og det menes, at aldersgennemsnittet ligger derefter. I 2002 vurderede Slots- og Ejendomsstyrelsen, at en stor gruppe af beboerne vurderes at være forholdsvis ressourcestærke, mens der også findes en gruppe med relativt tunge sociale problemer samt kriminelle elementer 24 og at ca. 1/3 af beboerne [har] kontakt til arbejdsmarkedet, 1/3 modtager sociale overførselsindkomster, og 1/3 har ikke noget registreret eksistensgrundlag 25. Christiania kan sammenlignes med en andels- eller beboerforening, men minder mere om en landsby eller et såkaldt minisamfund. Samfundet er selvforsynende i nutids forstand, med alt fra egen indkøbscentral, affaldsindsamling, vandforsyning over børneinstitutioner, sundhedshus, værested for socialt udsatte, til restauranter, virksomheder og spillesteder. Det bygger på den oprindelige drøm om et holistisk samfund som agerede på alle livets forskellige faser og dagligdagsnødvendigheder. Man drømte om at leve et ansvarligt liv hvor man havde indflydelse på hele samfundets måde at indrette sig på 26. Man ønsker altså ikke nødvendigvis at adskille sig fra det omgivende samfund, men man ønsker selv at afgøre, hvordan man løser forskellige opgaver. Derfor valgte christianitterne efter en prøveperiode på et år at sige nej tak til et offentligt milliontilskud 27. Ligeledes har christianitter nægtet at tage i mod penge fra områdets pushere. Enkelte af Christianias sociale tiltag drives med offentlige tilskud, men ellers finansieres bydelens offentlige udgifter og generelle udvikling af fælleskassen. Hertil betaler alle voksne beboere en månedlig brugsleje og virksomhederne en Christiania-afgift. Christiania besøges ofte af gæster og turister, som benytter sig af områdets faciliteter og lader sig inspirere af den alternative arkitektur og tankegang. 24 Fremtidige organisations- og ejerformer på Christianiaområdet, s.17, afsnit Ibid, s.18, afsnit Christiania En hvidbog i farver s Lauritsen, Christiania kort fortalt, guide og historie s , Christiania på arbejde s


Se listen: Her de 10 største stilikoner i verden | Vi Unge\n22/01/2021 | Af Anna Holm Pedersen | Foto: MEGA\nDet er ingen hemmelighed, at de kendisser, der er vores foretrukne, ofte også er dem, der har indflydelse på, hvad vi gør og køber - specielt når det kommer til mode. Er du også interesseret i at finde ud af, hvilke celebs, der styrer dagsordenen for, hvad de fleste af os har på? Så læs med her, når Vi Unge giver dig listen over de 10 mest modeindflydelsesrige kendisser.\nFra magasinernes glossy sider og feeds fra Instagrams mest stilfulde influencere til scenerne i de bedste film og tv-shows til catwalken – vi lader os inspirere utallige steder, når det kommer til mode.\nEn undersøgelse fra OnBuy.com viser, at 72 procent af 3.405 interviewede personer tager deres stilinspiration fra kendisser, hvori 36 procent genskaber kendisoutfittet. Samtidig fortæller undersøgelsen, at 86 procent af de interviewede finder inspiration fra den røde løber.\nLæs også: Stjæl IG-stilen: Sådan får du en simpel og klassisk stil\nMen hvem mon vi får mest inspiration fra? Er du også interesseret i at finde ud af, hvilke kendissers stil der inspirerer os mest – så læs med her, når Vi Unge kroner de 10 største stilinspiration fra 2020.\nKylie Jenner topper listen som den største berømthedsmodeinfluencer med 751 ud af 1000 point. Jenner inspirerer dagligt til nye overskrifter omkring, hvorvidt hendes outfit er et hit eller ikke. Det er ikke for sjov, at der er 32.520 insta-opslag, der bruger hashtagget #Kyliejennerinspired, eller at der hver måned 9.200 gange bliver søgt på ’Kylie Jenner Style’. Helt velfortjent førsteplads!\nKylies storesøster, Kendall Jenner, smyger sig, med sine 751 point, ind på en andenplads, som den mest modeindflydelsesrige kendis. Fra sin plads på catwalken til paparazzifangede outfits, inspirerer hun mange af os. Så meget at 7.700 månedligt søger på ’Kendall Jenner stil’ og 133.943 forskellige insta-opslag har benyttet hashtagget #Kendalljennerstyle. Det er vist fair at sige, at vi er en smule besatte af Jenner-søstreparret.\nPå en tredjeplads ligger Kate Middleton med 539 points. Selv når hun deltager i kongelige opgaver, tager hun tiden til at levere look på look. Hver måned er der 3.200 søgninger af ’Kate Middleton fashion’. Derudover findes 25.88 opslag på Instagram, der er tagget med #Katemiddletonfashion og 122.708 med hashtagget #Katemiddletonstyle.\n4 – Gigi Hadid\nDet viser sig, at vi ikke kun er besat af Gigi Hadids vodka-pasta, men også hendes stil. Gigi har i hvert fald med sit ensfarvede og afslappede look fået 399 point ud af de 1000, 600 månedlige søgninger af ’Gigi Hadid outfit’ og 135.015 Instagram-posts med hashtagget #Gigihadidstyle.\nBaseret alene på det faktum, at hun havde tusinder af mennesker, der ønskede at farve deres hår rødt og klippe det til en såkaldt ”pixie cut”, ville det næsten være kriminelt, hvis ikke Rihanna kom med på listen over de 10 mest modeindflydelsesrige kendisser. Rihanna er landet på en femteplads med 353 points, 5.221 indlæg på Instagram med hashtagget #Rihannafashion og 81.321 indlæg under #Rihannastyle.\n6, 7, 8 – Kim Kardashian, Meghan Markle, Hailey Bieber\nEfter Rihanna følger de populære Jenner-søstres storesøster, Kim Kardashian, med 345 points.\nPå en syvendeplads sidder ex skuespillerinde, nu prinsesse, Meghan Markle, med 335 points.\nTil sidst, på en ottende plads, finder vi Justin Biebers modelkone, Hailey Bieber, der scorer 269 ud af 1000 point.\nLæs også: H&M lancerer kollektion med et kendt denim-brand: Se de flotte styles\n9 – Bella Hadid\nStreetwear-ikonet, Bella Hadid, fjerdepladsens lillesøster, indtager pladsen som den niende mest indflydelsesrige celeb, når det kommer til mode. Bella scorer 209 ud af 1000 point og er tilskrevet 3.600 månedlige søgninger efter sin stil. Dertil er 9.971 insta-opslag tagget med #Bellahdidoutfit og 71.611 med #Bellahadidstyle.\nAfslutningen på top 10-listen indtager selveste Queen B. Kendt for sine musikvideoer fyldt af ikoniske looks, kan vi godt blive enige om, at Beyoncé selvfølgelig også skal have en plads på listen over de største modeindflydelsesrige kendisser. I alt får hun 170 point og 1.600 månedlige søgninger efter ’Beyonce-stil’. På Instagram findes der 9.050 opslag med hashtagget #Beyonceinspired og 11.487 med #Beyoncefashion.


Adminstrationssoftware til IT-aktiver, ITAM, livscyklusadministration for aktiver – ManageEngine AssetExplorer\nFor at opnå nem og effektiv aktivadministration\nIT Asset Management værktøj til din virksomhed\nHav styr på, hvad der er i dit IT skab\nManageEngine AssetExplorer er en web-baseret IT Asset Management (ITAM) løsning, der hjælper dig med at overvåge og administrere aktiver i dit netværk fra planlægningsfasen til afskaffelsesfasen AssetExplorer giver dig en række metoder til at sikre discovery af alle aktiver i dit netværk. Du kan administrere software & hardware aktiver, sikre softwarelicensers compliance og spore købsordrer og kontrakter – simpelt hen en fuldstændig pakke! AssetExplorer er meget nem at installere og fungerer med det samme.\nDiscover alle aktiver i dit netværk.\nAdministrér og overvåg software og hardware aktiver.\nAdministrér hele et IT aktivs livscyklus.\nBliv sikker på at I er softwarelicens compliant.\nTag informerede beslutninger om hardware og software indkøb i hele IT livscyklen.\nSpor købsordrer og kontrakter.\nSe den totale Cost of Ownership på et aktiv.\nIT Asset Inventory administration\nAssetExplorer hjælper dig med opdaterede informationer af alle dine aktiver gennem periodisk scanning af software, hardware og anden ejerskabsinformation. Spor og administrér en hvilken som helst arbejdsstation eller netværks-device, fx Windows, Linux, Mac, AIX machines, Solaris, Printers, Routers, Switches etc., i dit domæne eller netværk. Det giver dig både agentbaseret scanning og agentløs scanning.\nAdministration af software licenser\nAssetExplorer hjælper dig med at overskue software licensers compliance og brug af uautoriseret software i en organisation og at handle proaktivt, så I begrænser ulovlig brug og problemer i forbindelse dermed. Det administrerer alle licenstyper som OEM, concurrent, enterprise, free, navngivet bruger, node låst, trial udover eksisterende CAL, volume, individual. Licenstype til Microsoft, Adobe og Symantec konfigureres by default.\nAdministration af software aktiver\nAssetExplorer scanner dit netværk og discover automatisk alt software på hver enkelt arbejdsstation. Asset Manager kan nemt sikre compliance med en checkliste over compliant, underlicenseret og overlicenseret software.\nAdministration af indkøbsordrer\nAssetExplorer er en hjælp i forbindelse med administrationen af indkøbsordrer og identifikationen af områder, der kan reducere omkostningerne, håndhæve policies og eliminere redundans. Det hjælper også med at administrere hele en indkøbsordres livscyklus\nAdministration af aktivers livscyklus\nAssetExplorer gør det nemmere at håndtere hele et aktivs livscyklus, dvs alle trin fra anskaffelse til afskaffelse. Det hjælper med at administrere alle aktiver, der skal købes gennem en administreret købsordre og senere spore alt hardware og software inventory for disse aktiver.\nSoftware der sporer aktiver\nAssetExplorer scanner og reviderer alle arbejdsstationer i hele virksomheden, der er forbundet via LAN, WAN og VPN. Det giver fuld information om et aktivs ejerskab sammen med hardware og software inventory information og hjælper med at give et klart billede af hvem, der ejer hvad.\nAdministrationsdatabase over konfigurationer\nConfiguration Management Database (CMDB) lader dig spore og administrere alle dine CIs (såsom aktiver, software installationer, IT og business services, medarbejdere, doumenter etc.) i et enkelt repository. I modsætning til databasen over aktiver, der omfatter en række aktiver er CMDB i AssetExplorer designet til at understøtte en kæmpe IT struktur, hvor de indbyrdes relationer mellem CIs vedligeholdes og understøttes succesfuldt. CMDB funktioner er et effektivt værktøj, når man skal tage beslutninger og spiller en kritisk rolle i effektanalyse og fastlæggelse af årsagssammenhænge.\nAssetExplorer findes i 3 versioner\n» Fuld funktionalitet\n» Gratis version udløber aldrig\n» Begrænset til 25 noder\n» Findes i 29 forskellige sprog\n» 24x5 Live teknisk support\n» Fuldt funktionel 30 dages prøveversion\n» Gyldig op til 30 dage\n» Begrænset til 250 noder\n» Fuldt funktionel\n» Gyldig til licensen udløber\n» Administrer noder (afhængigt af den købte licens)


Kreative købmænd kan friste danskerne sundere - Mandag Morgen - Uafhængigt innovationshus. Analyser og ny viden.\nAf Villads Andersen | 25. august 2014 kl. 19:05 | 0 kommentarer Print\nPå fredag møder landets dagligvarekæder op i Fødevareministeriet for at diskutere, hvad de kan gøre ved danskernes usunde madvaner. Og de får svært ved at afslå invitationen til at tage et ansvar for folkesundheden: Deres kunder efterspørger sundere supermarkeder, og hvis supermarkederne vil, har de masser af muligheder for at få os til at spise sundere.\nButikkerne har nemlig stor indflydelse på, hvad vi køber. De fleste varer, der ryger i kurven og videre op på kassebåndet, er hverken planlagte eller velovervejede. Internationale studier viser tværtimod, at vi først træffer mellem 65 og 80 pct. af vores valg, når vi står i butikken, og at vi bruger helt ned til et par sekunder på at udse os hver vare. Vores underbevidsthed og vaner bestemmer, hvad vi bruger pengene på, og det udnytter kreative købmænd på alle tænkelige leder og kanter. De indretter hver centimeter af supermarkederne efter det:\nDu går direkte ind i frugt- og grøntafdelingen, fordi det får dig til at tænke, at du er kommet ind i en frisk butik med friske varer. Mælken, som alle kunder skal have, står længst væk for at styre dig forbi alle de indbydende vareudstillinger med her og nu-tilbud. Der er hjul på kurven, så du ikke opdager, at den bliver tungere og tungere, jo mere du køber. Du kan være helt sikker på, at forretningen tjener mest på de varer, der står i øjenhøjde, fordi du oftere vælger dem end de varer, der står nede ved gulvet, og når du endelig kommer op til kassen, lokker slikposerne, mens du venter i køen.


Rim, remser og skumle skriblerier - brok og andre tanker: Tre kartoffeltoppe og en velvoksen rabarber\nTre kartoffeltoppe og en velvoksen rabarber\nNu er jeg jo ikke det store havemenneske, og ser ikke mig selv som en person med specielt grønne fingre. Min kunnen strækker sig så langt til at jeg kan holde liv i et par kaktusser, og selv det kan være en udfordring en gang i mellem. Dog gør jeg en større indsats for at holde liv i to stueplanter som min kæreste har hjembragt i et romantisk øjeblik, og derfor forsøger jeg med vold og magt at holde liv i disse to. Det er ikke nemt, men indtil videre har jeg da formået at få den ene af dem til at blomstre to gange :O\nMåske der er håb for mig, uduelige havekvinde, der fik den ide at det bed vi fik ryddet for græs og ukrudt da sagtens kunne rumme et par kartofler. Og nu titter der hele tre kartoffeltoppe op, de tre andre må være gået til, eller også er de lidt sent ude.. Nå men, det kom sig jo af, at kærestens computer var til "doktor" hos min far, og i den tid det tog for at få liv i monstromet, var fyren jo et stort rastløst gemyt, (altså kæresten, ikke min far...) der hverken kunne finde ud af det ene eller det andet, uden sin dosis computer om dagen. Derfor fik jeg den geniale ide, at i stedet for at jeg sad ved min computer, og han gik rundt og muggede, kunne vi jo få sat lidt skik på haven, som efter vinterens sne og frost, så mildest talt elendig og forsømt ud. Ikke nok med at græsset var mindst en halv meter langt, skidt og skrammel havde også på mystisk vis fundet vejen ind i vores have, så det så mildest talt ikke just pænt ud!\nNå, men efter lidt snakken frem og tilbage, endte det da med at vi tog fat i haveredskaberne og fik luget, ryddet op, slået græs, tæmmet hækken, og samlet skidt og skrammel i nogle sække. Og sikke en åbenbaring det var da vi var færdige.. Nææh se vi har faktisk en have der er værd at sidde og hygge i!!\nSå var det jo det slog mig, ude i køkkenet lå der jo en pose med kartofler, der vist nok var begyndt at spirre, og vist nok også var blevet lidt halvrunkne og grønne, hvorfor ikke sætte et par af dem i det ryddede bed, og så se om der kommer noget op?\nSom sagt så gjort, og nu kan jeg jo så sidde ved min computer og vinke ud til tre små kartoffeltoppe og en rabarber der vist snart skal studses, ergo, høstes og koges og spises... Men selv om det var så gevaldig en succes med at få haven gjort sommerklar, har vi nu ikke fået den brugt så meget, men tid er der jo masser af, så mon ikke det nok skal lykkes på et tidspunkt, hvis vejret er med os...\nOm ikke andet kan jeg glæde mig over at der ser pænt ud når man kigger ud af vinduet, og at man bare kan sætte sig derud med god samvittighed, hvis ellers vejret er til det... Jaah altså bort set fra at ukrudtet jo allerede har fundet vej op gemmen fliserne igen, og bedene også godt snart kunne trænge til en omgang. Det er jo et evighed projekt med sådan en have! Og så er det man sidder der i andre stunder, og drømmer om hus og stor stor have, med tilhørende marker og hyggelandbrug, og så tænker man stille for sig selv, DU ER JO VANVITTIG KVINDE!!! Hvorfor udsætte sig selv for endnu mere arbejde, når det at holde et lille frimærke af en have i sig selv er en stor opgave.\nJeg bilder mig ind at det er noget andet når det er ens eget, og det kan da også sagtens være det er det.. meeeen nogle gange har ens drømme absolut ingen realitetsans overhovedet!! Og alligevel synes jeg det kunne være så fedt at være selvforsynende med grønsager, kartofler og bær, at have et par dyr, helst et par skotske højlandskvæg, et par geder og måske et par får, og kæresten vil jo gerne have en hest, altså en gang, ude i fremtiden.. altså laangt ude i fremtiden, vel at mærke...\nJeg ved det lyder vanvittigt, jeg ved det, men jeg kan nu altså godt lide tanken, jeg ved godt det ikke er noget der bliver en realitet foreløbig, men man har vel lov til at drømme? Jeg har altid haft en svaghed for geder og får, synes det er sådan nogle hyggelige dyr, og skotsk højlandskvæg er da bare noget af det mest nuttede! Nå men ja ja, jeg ved der er meget arbejde ved at have sådan nogle dyr, og jeg har sgu da ikke en skid forstand på hverken køer eller geder for den sags skyld, men det kan vel læres? Man skal jo starte et sted, og hvis man nu, engang ude i fremtiden, var så heldig at økonomien tillod det, og at man fandt det rette sted, ja hvorfor så ikke? man skal jo lære hele livet, så hvorfor ikke lære lidt om husdyr hold og dyrkning af kartofler? Jeg er jo sådan set allerede igang, altså i hvert fald med hensyn til kartoflerne..\nNå, men indtil videre kan jeg jo så bare glæde mig over mine tre kartoffeltoppe, min velvoksne rabarber, potteplanten der blomstre for anden gang, de to dejlige kaniner og katten, der for øjeblikket er husstandens firbenede beboere. Og det er nu også ganske godt og fint og alt det der, lige nu passer det meget godt ind i vores liv, og størrelsen på haven er overkommelig, sådan næsten da :D\nSå måske jeg bare skulle finde haveredskaberne frem og få fjernet ukrudtet der titter op mellem fliserne, få klappet rabarberen, og kartoffeltoppene, sætte en kanin på græs og nyde livet her og nu, lade drømme være drømme, der måske, hvem ved, engang bliver en realitet...\nIndsendt af Maja Albrekt kl. 11.59


Gymnasieelever ryster på hovedet ad byrådspolitikere: - Det er ikke rart at se på | TV2 ØSTJYLLAND\nTonen på det seneste byrådsmøde i Odder chokerer en række gymnasieelever. De mener et kodeks for god opførsel, vil være en god idé. Men en af de folkevalgte vil ikke følge det.\nFire 3.g-elever fra Odder Gymnasium er chokeret over tonen i byrådet i Odder Kommune. Et byrådsmedlem forstår ikke deres bekymringer.\n14. sep 2021, kl. 13:38\nEn finger, der peger på en specifik person. En blok, der hamres ned i bordet. Stemmer der hæves. Personlige angreb og kollegaer der udstilles og hænges ud.\nSådan opsummerer fire gymnasieelever stemningen og tonen på det seneste byrådsmøde i Odder Kommune, som fandt sted den 30. august, og som kan ses på kommunens hjemmeside.\n-\tDet er ikke særlig rart at se på. De burde jo og skal jo have en højere moral. De er folkevalgte, og når de går sådan til værks, så sætter de en standard for os andre. Så kan det være, der er nogen, der ser politikerne og tænker, at det er okay at opføre sig sådan, men det er det jo ikke, siger Nicholas Lundkvist Bundgaard, der går i 3.g på Odder Gymnasium, til TV2 ØSTJYLLAND.\nVIDEO: TV2 ØSTJYLLAND har bedt fire elever fra Odder Gymnasium om at se det seneste byrådsmøde i Odder Kommune. I indslaget her kan du se udklip fra byrådsmødet den 30. august, hvor politikerne debatterer punkt ni.\nDe røde partier i Odder Kommune mener også, at tonen er blevet for grov – både i og uden for byrådssalen, og derfor har de lavet et kodeks for god opførelse.\nDette kodes blev debatteret på seneste byrådsmøde, og her kom det ifølge de fire gymnasieelever til udtryk, at byrådspolitikerne har brug for et kodeks.\n-\tDet er paradoksalt, at de taler om gode tone og god opførelse og samtidig taler til hinanden på den måde, siger Camilla Angaard Nielsen, der går i 3.g på Odder Gymnasium, til TV2 ØSTJYLLAND.\nSkal bruges under valgkampen\nI det kodeks, som SF, Socialdemokratiet og Enhedslisten har udarbejdet, fremgår det blandt andet, at politikerne vil gøre deres bedste for ikke at afbryde hinanden, undgå bandeord og undgå udokumenterede anklager – særligt under valgkampen.\nDe tre partier mener nemlig, tonen til tider blev al for voldsom ved det seneste valg, og de frygter, at nye og kommende byrådskandidater vil blive skræmt væk – eller lade helt være med at stille op.\n-\tVi har lavet det, fordi vi synes, der er et behov. Og fordi vi under den sidste valgkamp oplevede, at vi syntes, der var en hård debattone – både til vælgermøder, til andre arrangementer og på de sociale medier, siger Ditte-Marie Thejsen (Enhedslisten), der er byrådsmedlem i Odder Kommune, til TV2 ØSTJYLLAND.\nquote Det er jo ikke rart at vide, at der sidder nogen, der kan finde på at hive sådan en tone op af hatten.\nLærke Kjeldgaard Larsen, 3.g, Odder Gymnasium\nDe fire gymnasieelever, TV2 ØSTJYLLAND har talt med, mener, det er en god idé med et kodeks under valgkampen.\n-\tJeg tænker, byrådspolitikerne har brug for et kodeks, for de ser ikke ud til at kunne holde den gode tone over for hinanden. Der vil jo altid være nogle i byrådet, der er ældre og har mere erfaring end en ung kandidat, og så er det jo ikke rart at vide, at der sidder nogen, der kan finde på at hive sådan en tone op af hatten. Det kan gøre, at man ikke har lyst til at stille op, siger Lærke Kjeldgaard Larsen, der går i 3.g på Odder Gymnasium.\nEt parti er imod kodekset\nDet har fra begyndelsen været de tre partiers ønske, at alle partier i byrådet vil tilslutte sig kodekset. Det er dog ikke tilfældet. Dansk Folkeparti vil nemlig, som de eneste, ikke skrive under på kodekset for god opførsel.\n-\tDer er ikke nogen af de punkter, jeg ikke kan tilslutte mig. Men det skal ikke være sådan, at tonen skal overskygge, fordi man har svært ved at forklare sine beslutninger eller handlinger, og det er det, jeg læser mellem linjerne, og derfor kan vi ikke tilslutte os, siger John Rosenhøj (DF), der er byrådsmedlem i Odder Kommune, til TV2 ØSTJYLLAND og fortsætter:\n-\tJeg synes, vi skal sige sandheden, vi skal møde forberedt, og vi skal sætte os ind i sagerne, siger han.\nJohn Rosenhøj (DF) mener ikke, at hans tone er for hård under byrådsmøderne.\nDF-politikeren, som i sidste uge meldte ud, at han ikke opstiller igen på grund af sygdom, frygter også, at kodekset vil tage engagement og personlighed ud ad politik.\n-\tUndskyld, jeg siger det, men det er som om, vi ikke skal fortælle borgerne, hvad der foregår. Vi skal bare spille en melodi, så vi kan bruge den samme valgtale fra sidste gang, siger han.\nEleverne: De er lige gode om den dårlige tone\nGymnasieeleverne bider især mærke i John Rosenhøjs tone og måde at kommunikere på under det seneste byrådsmøde.\n-\tHan kommer med nogle nedladende kommentarer, og han virker ret aggressiv, siger Nicholas Lundkvist Bundgaard.\nIfølge DF-politikeren er han dog hverken nedladende eller aggressiv.\n-\tJeg synes, tonen i Odder Byråd er god, og jeg er ikke aggressiv. Jeg er engageret, siger han til TV2 ØSTJYLLAND.\nGymnasieeleverne mener, at Lone Jakobi (Soc.dem.) råber under byrådsmødet den 30. august, men det afviser hun.\nSelvom eleverne især bemærker DF-politikerens måde at kommunikere på, mener de dog også, at afsenderne på kodekset skal have finjusteret deres tone. Her fremhæver de viceborgmester og socialdemokrat, Lone Jakobi.\n-\tJeg synes, hendes tone er problematisk. Det er sådan noget pingpong. De er alle gode til at gå til hinanden, lyder det fra Mathias Vestergaard Larsen og Nicholas Lundkvist Bundgaard.\nLone Jakobi mener ikke, hun råber:\n-\tDet udtrykker mit engagement i forhold til at sidde på min rumpe og ikke kunne stoppe det, der gik for sig for øjnene af mig. Jeg synes ikke, jeg råber, siger hun til TV2 ØSTJYLLAND.\nDet seneste byrådsmøde kan ses her. Gymnasieeleverne har kommenteret på punkt ni.


Ernie Els: De unge har overtaget, men Tiger kan stadig vinde major | Golf.dk\nDen dobbelte vinder Ernie Els spiller selv med i US Open på en invitation.\nErnie Els: De unge har overtaget, men Tiger kan stadig vinde major\n07/06 - 2018 | Interview\nSent på foråret blev Ernie Els interviewet i forbindelse med åbningen af Royal Greens Golf & Country Club, hvor europatouren i 2019 for første gang nogensinde gæster Saudi-Arabien. Udover fremtidsudsigterne for banen og regionen taler den firedobbelte majorvinder om årets US Open, den nye generation af profiler og chancerne for, at Tiger Woods vinder en major igen. Golf.dk bringer interviewet med eneret i Danmark.\nHvad er dit første indtryk af af Saudi-Arabien?\n- Ja, det er første gang, jeg er her. Jeg var virkelig begejstret over at skulle hertil. Jeg har hørt om King Abdulla Economic City gennem årene, og jeg var interesseret i at se, hvad det er blevet til. Det her er selvfølgelig åbningen af golfbanen her på Royal Greens. Jeg vil ikke sige, jeg er overrasket, men jeg er virkelig glad for at være her, for jeg synes oprigtigt, de har ramt plet. Banen er virkelig god, og de har glimrende faciliteter her på Royal Greens. Det er et vidunderligt stykke land. Jeg er glad for at være her.\nDu har naturligvis oplevet en masse klassebaner rundt om i verden. Hvordan tror du, denne vil kunne måle sig med andre europatourbaner næste år?\n- Jeg tror, det vil blive en af de bedste baner i Mellemøsten. Jeg har spillet de fleste af banerne i Dubai, Qatar og Abu Dhabi. Jeg har ikke spillet i Oman, men banen her vil blive en af spillernes favoritter. Greens kan blive ret drilske, og vinden tager til om eftermiddagen, hvilket vil gøre det svært at gå en lav score. Men det er en sjov bane. Hvis man spiller ordentligt, tror jeg, der kan laves nogle birdies, men der er nok udfordringer til at presse gutterne. Banestrategi og evner til at klare sig i kraftig vind bliver afgørende. Det er en vidunderlig bane, og jeg glæder mig til vi skal spille den.\nHvor vigtigt er det for for golfspillet, at nye regioner som Saudi-Arabien tager sporten til sig og får spillet til at vokse sig større?\n- Turneringen bliver ikke kun en gevinst for europatouren, den bliver vigtig for hele golfverdenen. Vi har brug for steder, hvor spillet kan vokse, hvor vi kan starte på græsrodsniveau og introducere spillet til nye markeder, og det her er absolut et uberørt marked gennem landets historie. Det bliver den første turnering, og det bliver en game-changer at bringe verdensklassespillere til Royal Greens her i Saudi-Arabien. Faciliteterne er vidunderlige, men de kommer til at bygge skoler, de kommer til at bygge huse og hoteller - det bliver en helt utrolig by, og at have golf som den primære sport betyder, at børnene vokser op med spillet helt tæt på, og jeg kommer ikke til at blive overrasket, når vi ser klassespillere komme fra Saudi-Arabien i nær fremtid.\nHvis vi retter os mod, hvad der sker andre steder i golfens verden, så har vi nogle interessante majorbaner i kikkerten med Carnoustie og Shinnecock Hills til The Open og US Open. Hvad mener du, det kræver at vinde på de baner?\n- Lad os tage Shinnecock, US Open; det kan blæse op ligesom her, forholdene kan ændre sig ret hurtigt derude på øen. Jeg mener, Long Island strækker sig 80 mil ud for byen, så man har praktisk talt en fremragende golfbane ude i havet. Det kommer til at kræve en links-lignende type golf. Og med USGA, som sætter baner sværere op end nogen anden major, så man har brug for at være i kontrol over alle dele af spillet: Det mentale spil, den fysiske del, og så har man brug for en lille smule held her og der. Det er en fantastisk bane, og man kunne spille hvilken som helst slags major der – alt fra en British Open til US Open – det er en af de store, klassiske baner, og den kommer til at give en stor mester.\nI US Open kommer vi uundgåeligt til at høre klagesong om, at banen er for hård, men i år kommer det midt i en dabat om, at udstyret gør spillet for let. Mener du, US Open er et eksempel på, at man kan tøjle udvilkingen ved at ændre på banerne frem for at sætte nye restriktioner for udstyrsproducenterne?\n- Golfbolde, køller og atleterne nu til dags er bare bedre. Jeg ser ikke nogen grund til at foretage ændringer. Når vi kommer til baner med svære forhold, med hårde fairways og greens, roughen er høj og vi får en smule vind, så er det ligegyldigt, om vi har supersonisk udstyr, det skal nik blive ret så svært at spille golf. Udviklingen i længde er primært på grund af de her atleter. De svinger køllen meget hurtigere, end vi gjorde tidligere, og det tror jeg bare er en udvikling fra generation til generation. Det betyder ikke det store at rykke et teested tilbage her og der for os pro'er. Det kan vi godt gøre, vi behøver ikke at ændre banerne totalt. Det får vi at se i US Open og The Open Championship, og så behøver vi forhåbentlig ikke blive ved med at tale om, hvor langt bolden flyver. Ja, i USA er det en kæmpe fordel at slå længere end alle andre, hvis vejret er godt, men man skal stadig have sat bolden i spil, så golf er fortsat i trygge hænder.\nHvis vi vender tilbage til US Open, tror du så, det er så svært at forudsige vinderen i kraft af, et enkelt hul kan afgøre det hele, fordi banen er så svær?\n- Normalt i US Open, The Open, eller i hvilken som helst major er det den spiller, som har leveret den bedste golf, som enden med sejren. Jeg tror ikke, man kan få en majorsejr ved et tilfælde, specielt ikke i US Open. Det er den hårdeste af alle de fire, og hvis man ikke har vist nogen svaghedstegn efter fire dages udfordringer, så har man fortjent at vinde. Der har været vindere, som ikke har så mange øvrige sejre, men de ender i reglen med at have rigtig gode karrierer efter en US Open-sejr. Man kommer ikke tilfældigt til sejr i en af de turneringer.\nDe seneste to-tre år har vi oplevet et en ændring. En masse unge spillere er brudt igennem og gør det rigtig godt, hvorimod det i en tid var svært at spotte unge talenter. Mener du, at spillet er i gode hænder med den talentmasse, der kommer frem?\n- Uden tvivl. Jeg tror, omvæltningen netop er sket. Min generation syntes at være oppe nær toppen mere eller mindre i 20 år. Der var en mellemgeneration med Sergio Garcia og Adam Scott og den slags gutter, men de blev nødt til konkurrere i Tiger æraen, og Tiger var en så dominerende spiller. Så i 20 år skete der ikke de store ændringer i toppen af spillet. Nu føler jeg, der er 10 unge spillere, som virkelig kommer til at dominere fremadrettet, og det får de en masse sjov med at gøre. De lader til at være gode venner, hvilket jeg ikke nødvendigvis synes er en god idé. Jeg mener, man har brug for at være yderst konkurrenceminded, hvilket de er, men det hele er meget venligt i øjeblikket. Derudover er de en talentfuld gruppe spillere, og de vinder majors, og de skiller sig ud fra resten. Den gruppe kommer til at bringe spillet fremad, og det bliver vidunderligt at følge med i.\nEr der nogen specielt, du har lyst til at fremhæve?\n- Justin Thomas, selvfølgelig. Det år, han havde sidste år, var et karriereår med sejren i FedEx Cuppen, at gå 59, vinde en major og vinde fire eller fem andre turneringer. Så er der Jordan Spieth, som vandt sin tredje eller fjerde major og allerede har været nummer ét i verden. Så har vi Rickie Fowler, Jon Rahm og Rory McIlroy, som i en alder af 28 er en af de ældre, gud bevares. Så der er bare så mange af dem, og Patrick Reed vandt The Masters. Det er en helt vidunderlig gruppe spillere.\nDu nævnte Tiger. Hvor meget har hans spil imponeret dig?\n- Jeg er glad for det, jeg ser. Jeg kan spore glæde i hans øjne igen. Han havde det meget hårdt i lang tid, både på og udenfor banen. At se ham glad, og at se ham svinge køllen som han har lyst til efter alle de her skader, det gør mig virkelig glad på hans vegne. Og jeg tror på, han har en majorsejr i sig, det er jeg slet ikke i tvivl om, at han er i stand til. Han har talentet, han skal bare finde den rette bane, og så skal han nok få det gjort. Der er en masse spændende golf i udsigt. Han er 42 år, det tror jeg er det magiske nummer for at begynde at vinde majors igen. Ben Hogan, Mark O´Meara, Phil Mickelson, jeg selv, Darren Clarke, jeg tror Ray Floyd var 42, Payne Stewart var 41, så hvis vi kan gøre det, kan han gøre det. Jeg glæder mig til noget god golf.\nVi ser frem til en højtprofileret Presidents Cup med dig og Tiger som kaptajner. Tror du det vil bringe et ekstra element at have kaptajner af jeres rang i spidsen for presidents Cup?\n- Det ved jeg ikke. Jeg har altid nydt at spille Presidents Cup. Jeg føler, jeg vil foretage nogle ændringer i opløbet til cuppen. Jeg har allerede fået fire wild cards. Vi har allerede foretaget nogle ændringer, og jeg håber på at kunne vise en vej fremad for de kaptajner, som kommer efter mig. Det er en meget vigtig tid for mig og holdet. Vi skal ændre tingene for at blive i stand til at vinde Presidents up i Australien, hvilket er en super bane for os. Men Tiger har et utroligt hold, og han har været en utrolig spiller, og vi to har en smule historie sammen fra Presidents Cup. Jeg tror, vi bringer noget ekstra til opgøret, og forhåbentlig bliver det virkelig spændende.\nWoods og Els kaptajner i 2019\n14/03 - 2018 | Mikkel Ring Christensen\nSlaget om den kommende udgave af Presidents Cup vil blive udkæmpet med to af spillets giganter i kaptajnrollen


T: 40 68 12 03\nÅge besidder mange års erfaring fra grovvarebranchen både strategisk og operationelt.\nEr virksomhedens leder og betjener kunderne med stor professionalisme og høflighed. Allan Nielsen\nT: 24 46 42 30\nAllan har stor erfaring af pasning af søer og smågrise.\nAllan er mester i fravænning af grise. Kommer gerne på staldbesøg for en snak om smågrisefoder.\nT: 51 33 34 50\nJacob har en bred erfaring med grovvarebranchen, svineproduktion, fodring og sammensætning af foder.\nHan er ansvarlig for salg af Devigain PG.\nEr skarp på optimering og rådgiver gerne omkring fodring af alle kategorier af grise. Marek Wrobel\nT: 61 39 00 78\nMarek har en stor grad af erfaring med svineproduktion gennem sit arbejde som driftsleder på bedrifter med søer\nog slagtesvin i Danmark og Polen.\nMarek er fagligt velfunderet og har arbejdet for Teknologisk Institut i flere år med rådgivningsopgaver i både Danmark\nMarek kan rådgive i alt fra management til den praktiske\ndrift af en moderne svineproduktion.\nNette Aksel Andersen\nT: 86 65 26 55\nNette har fortid som smågriseproducent og kender derfor til dagligdagens mange udfordringer i moderne svineproduktion.\nEr ”chef” på kontoret, sørger for ordrebehandling og samler alle tråde i A-One. Helle Ingrid Iversen\nHelle kommer med en solid sproglig baggrund og mange\nårs erfaring inden for international salg, service, og\nEr uddannet spansk translatør og oversætter samt korrespondent i engelsk og spansk. Har studeret på Universidad de Santiago de Compostela.\nHelle arbejder med zinkrecepter, ordrebehandling,\nmarketing samt bogholderi.\nAudrone er født i Litauen og kommer med en stor international erfaring. Hun er stærk i det analytiske og har gode kommunikative færdigheder. Har en uddannelse som Administrationsøkonom fra Erhvervsakademi Dania, og har boet og arbejdet flere år i bla. Irland og nu Danmark.\nAudrone arbejder med ordremodtagelse fra danske og udenlandske kunder. Varebestilling og transport på det internationale marked. Jesper Skjøtt\nT: 40 22 26 42\nJesper Skjøtt kommer fra et job som indkøber og formidler af avlsdyr hos DanBred. Jesper har en landbrugsteknisk uddannelse, og har opbygget et godt kendskab til svineproduktion gennem sit arbejde som driftsleder på avls- og formeringsbesætninger i Danmark.\nJesper tilfører A-One Danmark en stor grad af ekspertise inden for management og praktisk drift af svineproduktion på staldniveau, hvilket A-One’s nuværende og kommende kunder kan drage stor nytte af.


Nutrisport My Protein 12 Units Vanilla Flerfarvet, Smashinn\nProduktbeskrivelse Nutrisport My Protein 12 Units Vanilla\nHvad er My Protein?\nTilstedeværelsen af protein i atleternes kost er et grundlæggende redskab til at opnå en gunstig udvikling som følge af træningen. Aminosyrer og dermed proteiner er det strukturelle grundlag for vores muskulatur, så de er uundværlige næringsstoffer i kosten af enhver atlet.\nAf alle de eksisterende proteinkilder er valleprotein karakteriseret ved dets høje biologiske værdi og dets rigdom i forgrenede aminosyrer (BCAA'er).\nAf denne grund tilbyder NutriSport My Protein, en drink med en høj proteinværdi udelukkende formuleret med mælkeproteiner. Det vil give dig mulighed for at genoprette 100% efter dine træningsprogrammer, samt berige din daglige kost ved at nyde en lækker højkvalitets proteindrik.\nHer er 10 grunde til at tage My Protein:\nProteinkvalitet: Mit protein indeholder 25 gram mælkeprotein af høj kvalitet, der er kendetegnet ved dets høje biologiske værdi, hvilket favoriserer genopretning efter træning.\nMængde protein: Mit protein indeholder 25 g mælkeprotein, den rigtige dosis for at opnå optimal absorption og få alle fordelene ved protein (muskelgendannelse, stimulering af immunsystemet.\nLAV CARB: Mit protein er kendetegnet ved dets lave kulhydratindtag, mindre end 0,7 g pr. 100 ml produkt, dvs. kun 2,2 g i en 330 ml flaske.\nLAVT FED: Mit protein giver mindre end 0,2 g fedt pr. 100 ml produkt, dvs. kun 0,6 g pr. 330 ml flaske.\nFordøjelighed: Mit protein er også præget af dets fremragende fordøjelighed, hvilket gør det unikt på markedet. Derudover indeholder den vitamin B6 blandt dets ingredienser, der favoriserer absorptionen af proteinet.\nKalk- og fosforbidrag: Mit protein indeholder naturligt forekommende calcium og fosfor fra mælkeprotein. Kombinationen af begge fremmer ordentlig knoglesundhed og god muskelgendannelse efter træning.\nLet at tage: Mit protein er egnet til at tage til enhver tid på dagen. Som morgenmad, snack, efter træning og endda som en snack er det en sund måde at spise. Takket være det praktiske format i plastemballage uden forberedelse kan du tage den med dig, uanset hvor du er.\nPasser til din kost: Mit protein bidrager kun 2,2 g sukkerarter, 0,6 g fedt og 25 g protein, hvilket gør det ideelt at supplere din diæt med proteiner af høj kvalitet uden at øge dit indtag af kulhydrater og fedtstoffer.\nLækker smag: Mit protein er præsenteret i 5 lækre smag med en storslået tekstur, der får dig til at nyde en protein shake, som du aldrig havde forestillet dig.\nNutriSport Guarantee: Mit protein, som alle vores produkter, fremstilles i vores faciliteter, hvilket giver os fuld kontrol over det endelige produkt, der sikrer, at det når forbrugerne under de bedste betingelser og sikrer dets formulering med ingredienser af højeste kvalitet.\nHvis du står og mangler en Nutrisport My Protein 12 Units Vanilla, kan du altid finde den på lager og til den bedste pris. Sundhed og helse udstyr fra mærker som Nutrisport, er produceret af de bedste materialer. Nutrisport er eksklusiv design tennis & padel er skræddersyet til dine behov. Så kig igennem vores mange tilbud og se om du ikke kan finde din nye Nutrisport My Protein 12 Units Vanilla i dag!\nFunktioner Nutrisport My Protein 12 Units Vanilla\nBæredygtighed Nutrisport My Protein 12 Units Vanilla


Forskere er skeptiske overfor viralt hvepse-trick\nEt populært billede af en brun pose, der skal fungere som hvepseskræmmer, bliver delt i stort omfang på de sociale medier. Insektforskere stiller sig meget tvivlende overfor effekten.\nAfsløring: Ny forening mod børn i naturen er falsk\nBørns adfærd er en kæmpe belastning for den danske natur og andres oplevelser af den. Den nye forening Naturens Værn vil derfor begrænse børns adgang og hærgen i de danske skove. De skal holdes i sele og må under ingen omstændigheder færdes alene i naturen. TjekDet har jagtet foreningens bagmænd.\nEr hvepsen virkelig farligere end ulven?\nDebatten om ulve i Danmark kører i højeste gear, og mange danskere er utrygge ved at have det store rovdyr gående i ‘baghaven’. Men det er der ingen grund til, mener blandt andre tv-vært og forfatter Sebastian Klein, der fremhæver, at hvepsen faktisk er farligere. Den påstand er dog svær at dokumentere, men ikke nødvendigvis forkert.\nGammelt husmorråd delt over 7.000 gange: Kan man virkelig erstatte skyllemiddel med eddike?\nEt opslag på Facebook, der anbefaler at bruge eddike i stedet for skyllemiddel, er blevet delt næsten 7.000 gange. Men at både tøjet, miljøet og vaskemaskinen har bedre af eddike er både rigtigt og forkert.


Dyreforsøg er dårlig videnskab | Information\nMillioner af dyr gennemgår hvert år for meningsløse lidelser og bliver slået ihjel til trods for det faktum, at forsøgene giver meget få værdifulde informationer i forhold til at fastslå den risikoen ved brugen af kemikalierne på mennesker. Nu kan det foregå uden at pine dyr. Her malkes en forsøgskanin i Rusland for gener til kræft- og hjernesygdomsforskning.\nVille det overraske Dem, hvis jeg fortæller at en af de mest prestigefyldte videnskabelige institutioner i verden, The National Research Council ved The U.S. National Academy of Sciences tidligere i år rapporterede om et nyt videnskabeligt gennembrud, sammenligneligt med "opdagelsen af penicillin, udredningen af DNA- dobbeltspiralen og udviklingen af computere". Har jeg fået Deres opmærksomhed?\nOg hvad hvis denne rapport videre fortalte, at det nye videnskabelige gennembrud ville redde millioner af liv og lette andre millioners lidelser, og du stadig ikke havde hørt om det?\nSandheden er, at denne historie kun fik begrænset opmærksomhed i pressen.\nDen epokegørende undersøgelse Toxicity Testing in the 21st Century: A Vision and a Strategy (Giftforsøg i det 21. århundrede: Vision og strategi', blev offentliggjort i 2007. Det skal I vide noget mere om.\nI en tid hvor millioner af menneskeliv bringes i fare ved at blive udsat for for massive mængder af industrielle kemikalier i miljøet, åbner rapporten en ny dør til beskyttelse af helbredet.\nRevolutionære nye opdagelser viser sig ved 'giftforsøg', analyser af, hvordan tusinder af kommercielle kemikalier påvirker menneskets helbred.\nIfølge undersøgelsen kan "fremskridt inden for ny forskning i toksikologi, bioinformatik, systematisk biologi, epigenetik og computertoksikologi ændre giftforsøg fra et system hvor man tester på dyr til et, der grundlæggende hviler på reagensglasmetoder, hvor man evaluerer ændringer i biologiske processer ved hjælp af celler, cellebaner eller cellekomponenter, helst fra mennesker".\nFlere firmaer dyrker allerede dele af menneskevæv i reagensglas - celler fra hud, øjne, luftveje, munden, livmoderhalsen, immunforsvaret - og udsætter dem for forsøg med giftige kemikalier.\nAndre benytter sofistikerede computerstyrede simuleringsprogrammer - virtuelle test - for at anslå den potentielle fare kemikalier kan have for helbredet. Alene sidste år brugte firmaer mere end 700 millioner dollar på disse alternative forsøgsprocesser.\nDer er to fordele ved denne fremgangsmåde, siger videnskabsmændene. Laboratorierne kan begynde at udfase tvivlsomme forsøg på millioner af dyr, og på samme tid udvikle langt mere omhyggelige og nøjagtige vurderinger af kemikaliernes trusler mod helbredet ved at benytte de ypperste bio- og computerteknologier og -metoder.\nVidenskabsmænd har i stigende grad udtalt sig negativt om den tvivlsomme værdi af at indsprøjte høje doser af kemiske stoffer i forsøgsdyr i forsøget på at afsløre risici for mennesker, som under normale omstændigheder udsættes for langt mindre koncentrationer af de samme kemikalier.\nRapporten finder det endnu mere foruroligende at "de nuværende forsøg kun giver få informationer om reaktionsformer og -mekanismer, informationer der er uhyre vigtige for at forstå arters forskellige reaktioner på gift, og kun få eller ingen informationer der fastlægger variationer i den menneskelige påvirkelighed".\nMed andre ord udsættes millioner af dyr hvert år for meningsløse lidelser og bliver slået ihjel, til trods for det faktum at forsøgene giver meget få værdifulde informationer i forhold til at fastslå den menneskelige risiko ved brugen af kemikalierne.\nDette er argumenter, dyrebeskyttelsesforeninger er fremkommet med i årevis, blot for at blive afvist af videnskabsmænd, lægeorganisationer og lægemiddelindustriens lobbyer, der anklager dem for at være fremskridtsfjendtlige og for at tænke mere på dyr end på mennesker.\nNu er det det videnskabelige samfund, der er nået til nøjagtig de samme konklusioner: Dyreforsøg er dårlig videnskab.\nUndersøgelsen fra The National Academy of Sciences peger også på, at dyreforsøg er dyre, tidsrøvende og kræver en masse forsøgsdyr. Derfor bliver kun en lille del af kemikalierne nogensinde evalueret.\nSå hvorfor fortsætte en praksis, der er så dyr og ineffektiv, og resulterer i så megen lidelse og død? Først og fremmest må vi ikke glemme at der findes en kæmpe industri, der beskæftiger sig med den lukrative forretning, det er at gift-teste dyr, og den opgiver ikke umiddelbart dette marked. Deres undskyldning de seneste år har været, at dyreforsøg er det eneste,, vi har, så det er bedre at foretage dem, end slet ikke lave nogen forsøg.\nNy teknik er mere præcis\nDen nye rapport gør en ende på dette argument. Nye teknologier giver os for første gang mulighed for at sikre akkurate data omkring risikoen ved kemikalier, uden de fortsatte barbariske forsøg på vores medskabninger. Faktisk udtaler manden bag rapporten, at "i fremtiden vil behovet for dyreforsøg blive væsentligt mindre og sandsynligvis helt forsvinde".\nGode nyheder for vores medskabninger.\nForbrugernes øgede bekymringer i forbindelse med dyreforsøg har fået mange firmaer til at gå ind på det nye højteknologiske forsøgsmarked. Det gælder bl.a. Affymetrix, Agilent Technologies, Applied Biosystems og CuraGen.\nSamtidig med at de nye metoder til gift-testning sparer millioner af dyreliv, rummer de også løftet om at redde millioner af menneskeliv.\nHurtigere og billigere procedurer og mere nøjagtige data vil fremme risikovurderingen af forskellige kemikalier, og skaffe mulighederne for at skabe ny medicin og andre måde at sikre menneskeliv. Kort sagt, det er win-win får både vores medskabninger og os selv.\nOffentliggørelsen af denne skelsættende rapport falder nøje sammen med vedtagelsen af den nye REACH-lovgivning i EU, der betyder, at europæiske selskaber skal teste over 30.000 stoffer, der allerede findes i miljøet, for mulige helbredsfarer. USA og andre lande over hele verden er meget opmærksomme på denne banebrydende indsats fra EU's side, der skal øge reguleringen af overvågning og undersøgelse af giftindholdet i anvendte kemikalier.\nDette gør det tvingende nødvendigt, at EU starter processen med at drage fordel af de nye teknologier fra starten af. Hvis dette ikke sker, anslås det at næsten fire millioner dyr vil blive anvendt til forsøg, og lide en smertefuld død i REACH-programmet. Det ville være urimeligt, hvis REACH er afhængig af ineffektive og drakoniske dyreforsøg der, som rapporten fra The National Academy of Sciences erklærer, resulterer i tvivlsomme resultater, er dyre, ineffektive og ikke umagen værd.\nHvis REACH-programmet skal blive til en model for resten af verden, må det bevidst indføre brugen af de nye forsøgsteknologier, eller i stedet risikere at skabe et dyrt og ineffektivt reguleringsprogram der kun vil have lille, om nogen, positiv indflydelse, og blot yderligere forhale processen med at afsløre den kommercielle brug af giftstoffer. Det er et spørgsmål om liv og død.\naf Jeremy Rifkin & Information


Contour RollerMouse Free3 black wireless - Køb den her - Fri Fragt | Lomax A/S\nContours hurtigste mus nogensinde - Nu også trådløs!\nDu arbejder både hurtigere og mere bekvemt\nRollerMouse Free3 Wireless er fremstillet i en perfekt kombination af høj præcision, høj komfort i et ergonomisk lavt design, som giver en korrekt arbejdsstilling. Sammen med et slankt og kompakt tastatur, bliver denne effektive mus et uundværligt redskab i hverdagen, især for dig der bevæger dig mellem forskellige arbejdspladser.\nTakket være en valgfri cursorhastighed fra 600 til 2800 dpi kan du opnå større præcision og mindre fysisk belastning. Nu kan du hurtigere og enklere flytte cursoren over store eller flere skærme og derved arbejde mere effektivt og mere sikkert.\nFree3 Wireless er udstyret med to nye fremad- og tilbageknapper, der er kompatible med de fleste browsere. For at give dig et bedre arbejdsflow har den også en rullestav med et blødere klik og en mere stabil bundplade i aluminium. - Og ved at arbejde med begge hænder og variere arbejdsstillingen, kan du undgå ubehag og forebygge smerter. Den åbne og mere stabile rullestav giver dig hele 35,5 cm at arbejde med, så du kan være produktiv hele dagen, uden gener.\n9 knapper (7 forprogrammerede knapfunktioner)\nHurtig og let håndterbar cursorhastighed – vælg mellem 10 cursorhastigheder (mellem 600 og 2800 dpi)\nPlug-and-play USB-installation – fungerer uden driver\nStrømkilde: USB 2.0 oplader\nDimensioner(HxLxD): 2,3 cm/48,9 cm/12,1 cm