Den nye normal (uden spørgsmålstegn) | Ingeniøren\nDen nye normal (uden spørgsmålstegn)\nAf Henrik Stiesdal 18. dec 2017 kl. 18:30 62\nAllerførst - beklager, at der er gået så længe, siden jeg sidst havde tid til at skrive her på bloggen. Jeg har haft ALT for travlt, desværre. Men nu lysner det lidt, og jeg håber at kunne vende tilbage til lidt mere regelmæssige indlæg.\nPå listen over kommende indlæg er dels nogle reflektioner over den undervurderede værdi af robusthed, dels en gennemgang af en stribe tiltag, som tilsammen for alvor kan rykke på kampen mod klimaforandringerne.\nVi begynder i dag med noget mere håndfast, nemlig den nye normal for elpriser fra vindmøller.\nI årene efter 2010 var det nogenlunde standard, at havmølleparker i Europa fik fastprisaftaler med energipriser af størrelsesordenen 1.00 - 1.50 kr/kWh. Vindmølleindustrien kunne godt se, at prisniveauet var for højt, og at det ikke var holdbart på langt sigt. Der var derfor i første halvdel af tiåret mange diskussioner om opstilling af et mål, som kunne gøre offshore vindkraft mere spiseligt for beslutningstagerne. Man (fabrikanterne og developerne) opnåede efterhånden konsensus om, at det politisk korrekte ville være en udmelding om, at man for havmølleprojekter, hvor der blev truffet investeringsbeslutning i 2020, ville komme under 100 EUR/MWh, svarende til 75 øre/kWh. Der var dog en del spillere, som mente, at dette var for ambitiøst, og at man hellere skulle sigte mod at nå de 100 EUR/MWh i 2025.\nTidligt i 2015 blev der rusket gevaldigt op i forventningerne, da Vattenfall vandt koncessionen på Horns Rev 3 med et bud på 77 øre/kWh, altså ganske tæt på branchens 2020-mål om 100 EUR/MWh. Mange så dette lave bud som på grænsen til det realistiske, og Vattenfalls topchef, Magnus Hall, måtte ud med en melding om, at det, som Berlingskes journalist kaldte det "ekstremt overraskende og lave vinderbud" var for aggressivt. Han betryggede om, at Vattenfall nok skulle tjene penge på det.\nI de næste 18 måneder stod Vattenfalls bud på 77 øre som en form for ekstrem - men det fik ende i juli 2016, da DONG Energy (nu Ørsted) indgav tilbud på de hollandske havmølleprojekter Borssele I og II, som blev udbudt i auktion. DONG vandt auktionen med en budpris på 72.70 EUR pr. MWh, svarende til 54.1 øre/kWh. Endnu en gang ver der mange, som ligesom ved Horns Rev 3 satte spørgsmålstegn ved, om det nu overhovedet var muligt at lave strøm fra havmøller til den pris. Der blev spekuleret i, om DONG havde behov for at markere sig efter børsintroduktionen og derfor gik ud med et bud, der reelt ville føre til underskud.\nDet viste sig hurtigt, at flere andre også var af den overbevisning, at industrialisering og teknologiforbedringer ville føre til store besparelser. I september 2016 vandt Vattenfall det danske udbud om kystnære møller med en budpris på 47.5 øre/kWh, og i november 2016 vandt Vattenfall det danske udbud om Kriegers Flak med en budpris på kun 37.2 øre/kWh. Shell lukkede 2016 ved i december at vinde Borssele II og IV i Holland med en budpris på 54.50 EUR/MWh, svarende til 40.6 øre/kWh. Dermed var vi havnet på en "ny normal" for prisen for strøm fra havvindmøller. I lang tid havde prisen ligget på eller lidt over 1 kr/kWh, nu var den i løbet af kun to år, fra Vattenfall åbnede ballet i februar 2015, mere end halveret.\nDer ventede dog nye overraskelser forude. I april i år offentliggjorde det tyske Bundesnetzagentur, at DONG og det tyske elsekslab EnBW havde budt og vundet retten til at bygge tilsammen tre tyske havmølleparker uden tilskud. Med andre ord til en energipris svarende til markedsprisen i tidsrummet fra projekternes færdiggørelse i 2024-25 og 25 år frem. Hvad prisen rent faktisk vil blive, er selvsagt et godt spørgsmål. På tidspuntket for buddene var prisen mellem 21 og 23 øre/kWh. Det var imidlertid klart, at DONG regnede med stigninger i elprisen. Et godt bud på den forventede tyske elpris i tidsrummet 2025-30 er givet af EA Energianalyse i en nylig rapport udsendt af IEA's Wind Task Force. Her anslås elprisen i tyskland at stige fra 38 EUR/MWh i 2025 til 41 EUR/MWh i 2030, svarende til en middelværdi for de fem år på ca. 30 øre/kWh.\nEndnu en gang var der mange røster fremme om, at det jo bare ikke kunne lade sig gøre - man ville ikke kunne lave strøm fra havmøller til rene markedspriser.Det blev også påpeget, at forholdene var lidt specielle, dels fordi der var så lang tid til færdiggørelsen af projekterne, så meget kunne ske, dels fordi der var en "buy out option", hvor tilbudsgiverne mod en relativt høj, men dog overkommelig betaling kunne vælge alligevel ikke at opføre projekterne.\nNu viser det sig, at historien gentager sig, denne gang i Holland.\nDen hollandske regering har for nogen tid siden udbedt sig oplysning om, hvorvidt nogen af de prækvalificerede tilbudsgivere på projekterne Hollandse Kust Zuid 1 & 2 var villige til at give tilbud uden tilskud. Hvis blot én tilbudsgiver ville give et nultiskuds-bud, ville man i auktionen alene acceptere bud uden tilskud. Det ville være tilstrækkeligt med blot ét bud.\nI sidste uge kom Vattenfall så ud i offentligheden med den besked, at man ville afgive et nultilskuds-bud. Auktionen havde deadline fredag, men vi får først d. 22. december at vide, om der har været andre bydere, og hvem vinderen er. Men uanset hvad, så ved vi allerede nu, at også i Holland kommer man i løbet af få år ned på ren markedspris for strøm fra havmøller.\nSammenlignet med DONG's og EnBW's nultilskuds-bud på de tyske projekter er Hollandse Kust Zuid 1 & 2 faktisk mere krævende, i og med, at der er kortere tid. Projekterne skal stå færdige i 2022.\nIndtil nu har man med en vis (men efterhånden ret beskeden) ret kunnet stille spørgsmålstegn ved, om de dramatiske prisreduktioner på strøm fra havmøller var et forbigående fænomen, drevet af strategiske behov for at "pisse territoriet af" eller tilsvarende ikke-økonomiske overvejelser hos developerne. Men nu må tiden være inde til at fjerne spørgsmålstegnet. Den nye normal er der: Fra først-midt i 2020'erne kommer strøm fra havmøller til at blive leret på rene markedsvilkår.\nJeg har selv arbejdet med havmøller i mange år, indledningsvist mest som tilhører, når andre talte om mulighederne, men fra 1989 for alvor. Det var i 1989, staten offentliggjorde planerne om de to demonstrationsprojekter på hver 5 MW, som skulle opføres i Danmark, og vi gik med det samme i gang med at forberede os - der var jo ingen opskrift på, hvordan man skulle tilpasse møllerne til drift på havet, så der var mange overvejelser. Vi kom fra Bonus til at levere det første havmølleprojekt, ved Vindeby i 1991, og Vestas kom til at levere de næste, ved Tunø Knob i 1995. Der kom for alvor gang i industrien lidt inde i nullerne, og nu buldrer industrien frem. Men hele vejen har der lydt tvivlende røster - kan det nogensinde lade sig gøre at komme ned på markedspriser, eller vil havmølleproducenterne og -ejerne altid være "tilskuds-junkies"?\nNu kender vi svaret!\nSidste uge bød også på en anden god nyhed, denne gang på landmøller. Delstaten Alberta i Canada afholdt sin første auktion over vindprojekter. Der blev udbudt 400 MW, men staten endte med at give koncession på 600 MW på denne, første auktion, fordi priserne var så lave.\nGennemsnitsprisen ved auktionen i Alberta var C$ 37, svarende til 18.1 øre/kWh, og den laveste budpris var C$ 30.90, svarende til 15.1 øre/kWh. Disse priser er verdens hidtil laveste for vindkraft. De er så lave, at ingen fossil energiproduktion kan konkurrere, ikke en gang, hvis kraftværket allerede er afskrevet. Og det er naturligvis fuldstændig umuligt at bygge et nyt, fossilt kraftværk, hvad enten med kul eller gas som brændstof, der kan konkurrere.\nMan kan ikke på samme måde som for havmøllerne hævde, at elprisen i Alberta er en ny normal. Men jeg tror, at vi i løbet af få år vil se det mere overordnede billede som den nye normal - at vindkraft på gode placeringer kan bygges til priser, som ikke alene kan konkurrere med nye fossile kraftværker, men også med fuldt afskrevne kraftværker, der ikke behøver bruge penge på renter og afdrag.\nDette har altid været det ultimative mål - at sol og vind skulle blive så billigt, at spørgsmålet ikke længere skulle være "Hvordan får vi råd til det?", men i stedet "Hvordan har vi råd til at lade være?"\nMed de priser, vi ser nu, bliver det sidstnævnte spørgsmål den nye normal. Det er da stort ;-)\n#1 Chris Bagge 18. december 2017 - 19:52\nHej Henrik og velkommen tilbage. Ovenstående, sammenholdt med diskussionen om varierende tarif afføder så følgende spørgsmål: Det er fint at produktionen bliver billig, men hvad kommer strømmen til at koste, i gennemsnit, for den almindelige forbruger? Hvordan kan vi få lagret den energi vi ikke kan bruge/som vi skal bruge senere? Hvad koster det? Du kom med et skøn på 50 øre/kWh i "stenbunker". Hvad koster det hvis vi bruger Norge / Sverige som buffer? Er der andre teknologier i horisonten? Hvordan står det til med transmissionskapacitet? Er den stor nok? Hvad nu når f.eks. Tyskland ikke vil tillade at deres interne marked skal åbnes? Er der, ud fra din vurdering, en reel besparelse ved at fjerne 'kogespidsen', eller burde man i stedet for får folk/industri til at bruge strøm om natten? Der kan laves en masse privatøkonomiske fix-faxerier men hvor får vi mest ud af de investerede kroner?\n#2 Svend Ferdinandsen 18. december 2017 - 22:10\nNu er vind blevet så billigt at ingen fossilværker kan konkurrere. Da de stadig er nødvendige bliver det altså dem som skal have støtte. Det er godt nok gået hurtigt, måske også så hurtigt at ingen rigtig har kunnet følge med.\n#3 Thomas Frederiksen 19. december 2017 - 11:30\nDet lange perspektivt\nFint overblik. Det er en vældig interessant udvikling der har været, og fortsat vil være, på VE.\nJeg mener man kan bruge den "nye normal" til at skyde sig ind på hvad strøm kommer til at koste i en fremtid med 100% VE.\nHolder det, bliver strøm noget vi bare har og hvorfra der IKKE er nogen klimabelastning. Ser frem til mere julelys med grøn samvittighed.\n#4 Bent Riis Oksen 19. december 2017 - 12:05\nRe: Det lange perspektivt\n@ Thomas Der er lige den der med hvor langt den Norske vandkraft rækker en vindstille februar nat.. Jeg mener stadig der er nogle meget væsentlige udfordringer at tage hensyn til af hensyn til den komplette dækning. Disse udfordringer kan løses, men kræver en indsats fra rigtig mange af os herinde!\n#5 Jens Olsen 19. december 2017 - 13:08\nMen stadigvæk ikke så billigt som sol\nder er nede på 10-11 øre/kWh. A-kraft skal godt nok klemme balderne sammen, hvis det skal kunne konkurrere. Hvad er egentlig prisen på kulkraft fra et afskrevet anlæg?\n#6 Flemming Kaa Madsen 19. december 2017 - 13:15\n"UPDATED: Cheapest electricity on the planet is Mexican (actually) wind power at 1.77¢/kWh (16/11/2017)"\n11,2 øre/kwt: Så landvind vinder stadigvæk på de bedste lokationer.\n#7 Thomas Frederiksen 19. december 2017 - 13:34\nRe: Men stadigvæk ikke så billigt som sol\nHar ikke set sol så billigt (kun 0,3kr/kwh), men trenden er sikker og sol har ikke de bundne materialeomkostninger som vind har så potentialet forekommer næsten uendeligt.\nUnder alle omstændigheder er sol nu engang bedst - og økonomisk sensibelt mange år endnu - hvor solen skinner. Og omkring ækvator er der vist ikke meget vind så det passer vel fint sammen.\n#8 Søren Lund 19. december 2017 - 13:41\nDer er lige den der med hvor langt den Norske vandkraft rækker en vindstille februar nat..\nFyldte skandinaviske magasiner, rækker til hele det danske elforbrug i 4 år i træk, så det er vist ikke lige det, der er problemet, så det med de stille februarnætter, må siges at være et stærkt opreklameret problem.\nDet eneste det handler om, når det kommer dertil, er at vi selv leverer mindst ligeså meget strøm, indenfor vintersæsonen*, som vi bruger, og så at vi har kabelforbindelse og turbinekapacitet nok til at levere de par GW, vi behøver på en stille vinternat.\nHele den danske elforsyning, skal ikke afhænge af skandinavisk vandkraft, men det ville da være tåbeligt ikke at udnytte de store, gensidige fordele, vi har ved at udveksle el med dem.\n*(og det er sol vist ikke ligefrem bedst til ;-)\n#9 Søren Lund 19. december 2017 - 14:36\nAf samme årsag, afventer jeg også spændt Energistyrelsens næste opdatering af deres scenarie-analyser for 2030 og 2050.\nI den seneste opdatering (jeg kender til) fra 2014, justerede de Vind-scenariet, så andelen af sol steg fra (svjh) 2% til 3-4%, fordi prisen på solcelleanlæg var faldet meget hurtigere end de havde indregnet i deres model.\nMen i 2014 havde vi jo ikke set prisen på Horns Rev 3 endnu, og der var næppe heller nogen i Energistyrelsen, der overhovedet forestillede sig havvindmølleparker i meget nær fremtid, kunne installeres helt uden støtte - så prisen på vind, som jo udgør 80-85% af energiforsyningen i Vind-scenariet, er jo siden faldet meget mere end sol gjorde, mellem de seneste to opdateringer.\nBeregningen viste, inden "den nye normal" at hele energisystemet, inklusiv private investeringer i elbiler mv, ville koste omtrent det samme, eller måske en anelse mere, end "Fossil-scenariet", som er en "business as usual" reference, hvori der ikke tages hensyn til CO2-udledning.\nDet kunne være interessant at se hvorledes de 4 scenarier (Vind, Brint, Bio, Bio+ og samt referencen Fossil) nu stiller sig i beregningen, hvor kost-normalen for 80-85% af selve energiforsyningen, er faldet til en brøkdel af hvad man troede for 2-3 år siden.\nEr der en læser her, som ved om der er en ny opdatering på vej? ..... eller om de allerede har udsendt en ny (siden 2014), som i så fald forbigået min opmærksomhed?\n#10 Henrik Stiesdal 19. december 2017 - 18:18 Blogger\nDer er jo substans i dine spørgsmål til at holde en hel lille flok PhD-studerende beskæftiget i et par år ;-) Men lad os se, hvad vi kan behandle her.\nDet er fint at produktionen bliver billig, men hvad kommer strømmen til at koste, i gennemsnit, for den almindelige forbruger?\nDet er ikke til at sige - det vil variere fra land til land, afhængig af omkostningerne til tramission og vedligeholdelse, elafgifter, momsniveau m.v. Men vi kan i hvert fald konstatere, at den rene produktionspris er ganske beskeden ved siden af forbrugerprisen.\nHvordan kan vi få lagret den energi vi ikke kan bruge/som vi skal bruge senere? Hvad koster det? Du kom med et skøn på 50 øre/kWh i "stenbunker".\nJa, det skrev jeg om i ret høj detaljeringsgrad tilbage i efteråret 2015. Jeg giver en opdatering som led i den lille serie om klimatiltag, jeg har i støbeskeen.\nHvad koster det hvis vi bruger Norge / Sverige som buffer?\nDet kan man få et godt indtryk af ved at se på Energinet.dk's markedsdata. Her kan man sammenholde spotprisen med eksport/import. Du kan selv forsøge dig, og ellers kommer jeg ind på det, når jeg når til indlægget om energilagring.\nEr der andre teknologier i horisonten?\nJa, en rigtig interessant teknologi, som for alvor begynder at røre på sig, er ammoniak som energibærer (i praksis bærer af brint). Det kommer jeg også ind på. Derudover er der alskens andre teknologier, som enten dukker op som helt nye eller genoplives efter tidligere at have været dømt ude. Den kommer jeg ikke til at bruge så meget tid på.\nHvordan står det til med transmissionskapacitet? Er den stor nok? Hvad nu når f.eks. Tyskland ikke vil tillade at deres interne marked skal åbnes?\nDet er her, vi for alvor er fremme ved det, som mange PhD-studerende bruger gode kræfter på i disse år - hvordan kan systemet på et overordnet niveau indrettes, så man kan integrere så meget vedvarende energi som muligt. Svaret her og nu er, at transmissionskapaciteten ikke er stor nok - var den det, var der ingen motivation for det nye Viking-link til Storbritannien eller for andre endnu større planer om et Nordsø-net. Det tyske problem er noget for sig, hvor man som udenforstående kan undre sig over, at man ikke i en nationalstat kan sætte sig igennem overfor delstaternes særinteresser. Men sådan er det altså, og jeg er ikke bekendt med, at en løsning er umiddelbart forestående.\nEr der, ud fra din vurdering, en reel besparelse ved at fjerne 'kogespidsen', eller burde man i stedet for får folk/industri til at bruge strøm om natten? Der kan laves en masse privatøkonomiske fix-faxerier men hvor får vi mest ud af de investerede kroner?\n"Kogespidsen" kræver mange andre steder et beredskab af gaskraftværker, men jeg ved egentlig ikke, hvor meget den betyder herhjemme.\nJeg tror egentlig, at det danske elsystem er noget nær så godt, som det kan blive, og dermed er vi allerede meget langt med at få mest ud af de investerede kroner. Men i det store spil gælder her, som andre steder, at vi skal have volumen på de vedvarende energianlæg (sol og vind). Det er fra volumen, vi får industrialiseringen, og det er industrialiseringen, der trykker priserne ned.\n#11 Henrik Stiesdal 19. december 2017 - 18:21 Blogger\nJeg mener man kan bruge den "nye normal" til at skyde sig ind på hvad strøm kommer til at koste i en fremtid med 100% VE. Holder det, bliver strøm noget vi bare har og hvorfra der IKKE er nogen klimabelastning.\nJa, det er nemlig rigtig. Vi er i fuld gang med, hvad jeg tænker på som Det Store Paradigmeskifte, sådan at forstå, at vi kommer til at overgå til en situation, hvor elektricitet i flere og flere perioder af længere og længere varighed bliver meget billig. Og det åbner for helt nye anvendelsesmuligheder til f.eks. fremstilling af klimavenligt brændstof.\n#12 Henrik Stiesdal 19. december 2017 - 18:25 Blogger\nHvad er egentlig prisen på kulkraft fra et afskrevet anlæg?\nDet amerikanske energiministeriums EIA (Energy Information Agency) opgiver prisen til 3.6 cents/kWh, svarende til 22.7 øre/kWh\n#13 Jørgen Henningsen 20. december 2017 - 07:08\nDer har været en del debat om datacentre. F.eks. denne artikel: https://ing.dk/artikel/to-danske-landmoell... Vi vil på den ene side set meget gerne have disse centre, men deres forbrug er primært grundlast. Hvor mange vindmøller / solceller skulle stilles op for at drive Apples center klimaneutralt? Vi har også udfordringer med biomassefyring i kraftvarmeværker, som hverken er bæredygtigt eller klimavenligt. Kan vindkraft afhjælpe det problem?\n#14 Henrik Stiesdal 20. december 2017 - 08:47 Blogger\nDer har været en del debat om datacentre. F.eks. denne artikel: https://ing.dk/artikel/to-danske-landmoell... Vi vil på den ene side set meget gerne have disse centre, men deres forbrug er primært grundlast. Hvor mange vindmøller / solceller skulle stilles op for at drive Apples center klimaneutralt?\nJa, det er jo det gode spørgsmål ;-)\nEnergimæssigt er der redegjort for det i den tidligere artikel i Ingeniøren, som du henviser til. Man bruger her ikke data fra Apple, men fra Energinet.dk. Med udgangspunkt i Energinets tal, får datacenteret et nogenlunde konstant effektforbrug på godt 400 MW, og eftersom man kan regne med en kapacitetsfaktor på ca. 50% for havmøller, kræver det havmølleparker på godt 800 MW at levere energi svarende til, hvad der kræves for at drive Apples datacenter. Med nutidens 8 MW vindmøller taler vi altså om lidt over 100 møller.\nNu varierer produktionen fra vindmøller som bekendt meget. I ca. 30% af årets timer vil vindmøllerne køre på mindst 90% af fuld effekt og dermed producere op mod dobbelt så meget effekt, som datacenteret har brug for, og i ca. 5% af årets timer vil vindmøllerne ikke producere noget som helst. Resten af tiden ligger produktionen mellem 0% og 90%, og realistisk set er den jo altid enten højere eller lavere end det præcise effektforbrug på datacenteret.\nHvis under- og overskudsproduktionen udveksles med vandkraft i Norge og Sverige, har vi stadig en klimaneutral løsning, selv om vindmølleproduktionen ikke passer til forbruget, men hvis der i stedet udveksles med fossil produktion fra andre steder, kan løsningen ikke objektivt kaldes klimaneutral.\nDatacenteret kan sandsynligvis vælge at sikre sig en garanti for, at den manglende produktion fra vindmøllerne kommer fra norsk og svensk vandkraft, og på den måde kan man fastholde påstanden om klimaneutralitet. Men ellers er der kun én vej fremad, og det er at etablere energilagring, så man helt konkret har styr på det fulde energiregnskab. men det vil altid være en dyrere løsning end samkøringen med vandkraft.\nVi har også udfordringer med biomassefyring i kraftvarmeværker, som hverken er bæredygtigt eller klimavenligt. Kan vindkraft afhjælpe det problem?\nJa, vindkraft kan afhjælpe det problem, hvis den enten igen kobles med "virtuel" lagring i vandkraft i Norden (hvor jeg med "virtuel" mener, at man ikke aktivt lagrer elektricitet ved at pumpe vand op i reservoirerne, men i stedet lagrer ved simpelthen ikke at bruge det vand, der er i reservoirerne, når der er overskud af vindkraft), eller kobles med reel energilagring. Og så skal der naturligvis gøres op med tåbelighederne i lovgivningen, som forhindrer opstilling af store varmepumper, som meget effektivt veksler elektrisk energi til varme.\n#15 Lars Christoffersen 20. december 2017 - 18:55\nGlem Atomkraft. A-kraft industrien er den eneste industri med negativ læringskurve. Jo længere den har eksisteret, jo dyrere bliver den. Og så er den udemokratisk og et godt eksempel på at man individualiserer gevinsten og demokratiser tabet og forsikringen.\n#16 Lars Christoffersen 20. december 2017 - 19:02\nJa, det er nemlig rigtig. Vi er i fuld gang med, hvad jeg tænker på som Det Store Paradigmeskifte, sådan at forstå, at vi kommer til at overgå til en situation, hvor elektricitet i flere og flere perioder af længere og længere varighed bliver meget billig. Og det åbner for helt nye anvendelsesmuligheder til f.eks. fremstilling af klimavenligt brændstof\nJeg forstår ikke facinationen af "klimavenligt brændstof", undt. til flytransport, hvor det er et must. Derudover har grøn el, sammen med batterier og elmotorer så mange fordele at det kun kan gå for langsomt med at konverterer transportsektoren til el. Der er kun 2 bevægelige dele i en elmotor. Det er simpel, har en moment kurve der er fantastisk og samtidig meget økonomisk. Batteriet har ligeledes en høj virkningsgrad. Der udledes ingen partikler, etc. Og katalysatorerne har ikke vist nær den samme udvikling som batterier. El er også meget lettere at transportere, alternativt opbevare i en batteribuffer, selv i øde egne.\n#17 John Jensen 20. december 2017 - 19:43\nJeg forstår ikke fascinationen af "klimavenligt brændstof", undt. til flytransport,\nEr der et par enkelte steder mere? - Nødgeneratorer? - Specialkøretøjer? - Energilagring? - Militær? - Motorsport? - Dødstart på Kundbyværket? -\n#18 Poul-Henning Kamp 20. december 2017 - 19:54 Blogger\nJeg forstår ikke facinationen af "klimavenligt brændstof", undt. til flytransport, hvor det er et must.\nDet er stadig ikke indlysende at landbrug kan drives med batterier, specielt ikke de virkelig tunge jordarbejder som pløjning.\n#19 Lars Christoffersen 20. december 2017 - 22:41\nDet er stadig ikke indlysende at landbrug kan drives med batterier, specielt ikke de virkelig tunge jordarbejder som pløjning\nKorrekt, og oceangående fragtskibe er nok også problematisk. Medmindre at energitætheden i batterier kommer op i samme leje pr kg som benzin eller diesel (ca. 13 kWh pr kg). Der var tidligere en artikel her i Ing.dk om eksperimentielle batterier der faktisk var oppe i det lag. Formentlig vil flytransport selv der, stadig være et problem (max landingsvægt skal forøges voldsomt i så fald) men de fleste andre steder vil det være tilstrækkeligt :-)\n#20 Lars Christoffersen 20. december 2017 - 22:48\nFormentlig er sekundære skader på klima og miljø ikke regnet med. Men er fx bortskafning af slagger, afsvovlnings rester, ferskvandsforbrug (som bruges hurtigere end det laves) med i den beregning?\n#21 Jakob Brenold Harming 20. december 2017 - 22:49\nHar lige prøvet at kigge lidt på hvad der kræves ved pløjning (meget groft). Fandt denne artikel http://csbe-scgab.ca/docs/journal/37/37_4_... her skrives der 80 kN/m2 ved 450 mm plov. Som jeg hurtig regner det ud bliver det til omkring 1600MJ pr hektar.\nDe nye Tesla Semi siges at have et batteri i størrelsesorden 1000 kWh = 3600 MJ. Dvs hvis man kan pløje i to hektar før de skal lades op. Dvs det moderne landbrug kræver meget store batterier på traktoren og gode netforbindelser til at få ladet.\nDisclaimer: dette var en hurtig søgning, så jeg har ikke fundet flere referencer eller andet. Men som fingerprej tror jeg det er ok.\n#22 Mogens Hansen 20. december 2017 - 22:55\nTil gengæld foregår landbrug i reglen inden for et begrænset og veldefineret areal. Det er vel ikke helt kættersk at forestille sig, at mange landbrugsmaskiner kan drives med en passende indretning af ledninger?\n#23 Preben Rose 21. december 2017 - 00:03\nDet er da stort ;-)\nDet er det. Entusiasmen mangler måske en smule, hvad strømmen kommer til at koste forbrugeren. Kabler er ret dyrere, og desværre også sårbare - især søkabler som stadig er holdt uden for prisen.\nOvergangen fra subsidieret til usubsidieret energi vil også betyde, at der ikke er grænse for, hvor høje priserne kan blive. Tidligere har vi set at PPA og subsidier har presset priserne i bund - hvordan vil priserne udvikle sig, når der ikke længere er subsidieret aftagegaranti?\nFor priserne bliver det også rigtigt interessant at se, hvad EU´s nye selfconsumption strategi vil medføre. Stater og forsyningsselskaber må forventes at se deres råderet over forbrugsprissætningen begrænset (betragteligt?).\n#24 Søren Lund 21. december 2017 - 00:42\nFor blot to år siden, fandt jeg det heller ikke indlysende, at langturslastbiler på batteri var realistisk indenfor det næste årti eller to.\nTesla's seneste præsentation af Semi trucken, viser at man skal være meget forsigtig med den slags antagelser.\nDen største landbrugstraktor på Deutz' program, er denne med 250 kW og en egenvægt på 12 tons, som netop er beregnet til det tungeste jordarbejde.\nSemi'ens batteri, som angiveligt ligger i omegnen af 1.000 kWh, vejer ca 8 tons, med samme energitæthed som Tesla's 100 kWh Model S batteri - altså ca 2/3 af traktorens egenvægt.\nDet giver således kapacitet til 4 timers arbejde ved fuld effekt, eller 6-8 timer ved en realistisk lastcyklus.\nBatteriet har intet problem i at yde 0,25 C, svarende til 250 kW, kontinuert.\nMan kunne nok passende nøjes med at forsyne chassiset med 500 kWh, med mulighed for at koble 500 kWh ekstra kapacitet på, som samtidig fungerer som kontravægt i snuden, når de helt tunge redskaber skal håndteres (se side 10-11 i brochuren).\nAlt taget i betragtning, inklusiv Tesla's "nye normal", virker batteridrevet landbrug faktisk mindst ligeså indlysende som langturs-lastbiler.\n#25 Søren Lund 21. december 2017 - 01:13\nKorrekt, og oceangående fragtskibe er nok også problematisk. Medmindre at energitætheden i batterier kommer op i samme leje pr kg som benzin eller diesel (ca. 13 kWh pr kg).\nBunkerolie ligger vist snarere omkring 10 kWh/kg, og i betragtning af at en effektiv elmotor i den størrelsesorden, som kan sættes til at køre lige midt i sweetspottet i 98% af tiden, er ca 2,5 gange så effektiv som en skibsdiesel, kan du som udgangspunkt sammenligne med 4 kWh batteri/kg.\nNår du endvidere erstatter vægtdifferencen fra dieselmotor til elmotor med batteri, kommer vi vel ned omkring 2,5 kWh/kg.\nTesla's bilbatterier ligger omkring 1,25 kWh/kg, så kan man acceptere en tonnage-forøgelse på ca 10% ift lasteevne, er oceangående skibe på batteri allerede teknisk muligt.\nHvornår det så er økonomisk muligt, er nok en anden sag - men det skal jo holdes op imod prisen på klimavenlige brændstoffer.\n#26 Søren Lund 21. december 2017 - 01:51\nSom jeg hurtig regner det ud bliver det til omkring 1600MJ pr hektar.\nSom jeg henviste til, et par indlæg oppe, har Deutz største model 250 kW motoreffekt til både fremdrift og kraftudtag.\nHvis de 1.600 MJ/ha passer, skulle det svare til at det tager 2 timer (plus transmissionstab og det løse) at pløje 1 ha, med deres største traktor.\nDet synes jeg lyder af meget, og jeg synes bestemt ikke landmanden plejer at bruge i nærheden af 10 timer, på at pløje de 5,3 ha, der ligger ud for mine stuevinduer. Det tager højest et stykke af en eftermiddag.\nDenne her angiver et dieselforbrug på 15-17 l/ha ved pløjning - svarende til 540-610 MJ/ha, inklusiv mindst 65% transmissionstab og varmetab fra motoren, så hvis skrivelsen passer, er netto-energibehovet snarere i omegnen af 200 MJ/ha.\nEr der en landbrugskyndig tilstede?\n#27 Henrik Stiesdal 21. december 2017 - 06:44 Blogger\nDet er helt korrekt, omkostningerne til klima- og miljøskaderne er ikke medregnet. Desuden tror jeg heller ikke, at der er sat nogen pris på ferskvandsforbruget, ligesom man i USA har en forholdsvis dårlig praksis på aske og afsvovlingsrester, som normalt blot er blevet deponeret på selve kraftværkets areal.\n#28 John Jensen 21. december 2017 - 08:37\nI dag har en plov op til cirka 12 skær, hvilket kan ses som det bedste design til en bemandet dieselolie traktor, men det er måske ikke det optimale antal til en selvkørende elektrisk traktor? Måske er løsningen en plov med 1 skær og en selvkørende 20kW el-traktor?\n#29 Henrik Stiesdal 21. december 2017 - 08:41 Blogger\nRe: Det er da stort ;-)\nEntusiasmen mangler måske en smule, hvad strømmen kommer til at koste forbrugeren.\nJa, det er rigtigt. Det kunne man også fokusere på, men jeg har valgt at koncentrere mig om produktionsomkostningerne.\nEfterhånden som elprisen er faldet, bl.a. på grund af pristrykket fra vindmøllerne (og også pristrykket fra billig kul for nogle år siden), betaler den private forbruger op mod 10 gange produktionsomkostningerne. Industrien slipper dog væsentligt billigere.\nNår jeg alene koncentrerer mig om produktionsomkostningerne skyldes det flere forhold. Først og fremmest har det gennem årtier været et hovedargument mod de vedvarende energikilder, at de aldrig ville kunne konkurrere med fossile energikilder (i hvert fald så længe man valgte ikke at indregne klima- og miljøomkostningerne), og derfor synes jeg, det er så banebrydende, når de vedvarende energikilder efterhånden går hen og ikke alene matcher konkurrenterne, men også bliver billigere. Men derudover er der det forhold, at produktionsomkostningerne kan behandles rationelt og baseret på fakta, mens flere af de andre forhold, som påvirker forbrugerpriserne, helt unddrager sig logik. Her tænker jeg ikke mindst på vores afgiftssystem. Og jeg har egentlig ikke appetit på at bruge særlig meget tid på irrationalitet og ufornuft.\nKabler er ret dyrere, og desværre også sårbare - især søkabler som stadig er holdt uden for prisen.\nJa, det har du ret i. Newttilslutningen er ikke indeholdt i prisen. Det ville den så typisk heller ikke være for andre typer kraftværker, fordi udgifterne til transmissionssystemet generelt er socialiserede i de fleste lande.\nNettilslutningens pris svarer oftest til et tillæg på omkring 20% af projektprisen.\nSom markedet er indrettet i Europa (efter privatiseringen) og i USA, viser al erfaring, at prisen falder, når der kommer mere konkurrencedygtig teknologi på banen. Jeg tror derfor ikke, at der er nogen risiko for, at priserne vil trykkes opad som følge af manglende subsidier, tværtimod.\n#30 Bjarke Mønnike 21. december 2017 - 10:10\nSkal man være ærlig.....\n....og det skal man jo. Så synes jeg at din fremstilling er ret tæt på Henrik, men jeg mangler en løsning på, hvorledes man klarer vindstille problemer .\nFor at have standby kraftværker ud over de varmefremstillende er jo en udgift som skal betales, for de ville hurtigt stagnere uden pleje i de tidsrum, hvor de ikke anvendes. At forvente hjælp fra Norge, Sverige og Tyskland er også lidt problematisk som jeg ser det. For vindstille vil antageligt også ramme Nordtyskland Det eneste pålidelige lager er et opladeligt batteri der kunne oplades når der var rigeligt af "vindoverskudstrøm" der kunne afsættes til kostpris, fremfor at møllerne stoppes som idag, når der er rigeligt med vind og for få aftagere. Der har været forslag om, at elbil batterier kunne være et lager der kunne tappes. Dette er en rigtig dårlig ide, da jeg hvis jeg skulle anskaffe mig et elkøretøj ,ville kræve at jeg vil kunne bruge det når jeg havde bestemt mig for en anvendelse og ikke blive udsat for et flad batteri om morgenen når jeg skulle på arbejde. Som jeg ser det et stort privat batteri med tilhørende benzin/gas drevet elgenerator . Den sidste del for at klare længerevarende fravær af vind.\n#31 Søren Lund 21. december 2017 - 11:54\nSlet ikke utænkeligt - men ift hvor meget energi det tager at pløje 1 ha, må det jo gå ud på ét.\nDet interessante (synes jeg) ift hele diskussionen om vindkraftens (og solcellernes) stigende konkurrencekraft, er at bl.a. Energistyrelsen regner en vis mængde brint og syntetisk brændstof, fremstillet på dage, hvor der er overskydende energi fra vind, ind i deres scenarier - fordi man anser det for nødvendig for den type energiforbrug.\nJeg støtter mig som bekendt meget til disse scenarier, når jeg argumenterer for et energisystem, fortrinsvis forsynet af sol og vind - men Tesla's semi-truck var lidt af en øjenåbner, der nok gør det relevant at genoverveje den del af scenariet.\nVi har dog stadig en udfordring ift langdistance luftfart - hvor jeg stadig ikke kan se en batteriløsning for mig, så der er stadig basis for produktion af klimavenlige brændstoffer - men behovet mindskes hurtigt i takt med landvindinger som bl.a. Tesla's.\n#32 Søren Lund 21. december 2017 - 12:08\nRe: Skal man være ærlig.....\nSå synes jeg at din fremstilling er ret tæt på Henrik, men jeg mangler en løsning på, hvorledes man klarer vindstille problemer .\nBjarke - har du egentlig nogensinde gjort dig selv (og os andre) den tjeneste, at læse Energistyrelsens scenarier?\nBare så du ved at der findes eksempler på gennemarbejdede scenarier-analyser, også hvad angår omkostninger, der dækker det spørgsmål, du så ofte gentager.\nSelvom der er gode, velunderbyggede svar på dit spørgsmål, er svaret er jo ikke nødvendigvis hverken enkelt eller velegnet til en kortfattet kommentar, så det ville være til stor hjælp, hvis de, der så ofte deltager i energidebatten, tog sig tid til at sætte sig ind i disse scenarier.\nTiden har du vist. ;o)\n#33 Jørgen Henningsen 21. december 2017 - 12:11\nDet interessante (synes jeg) ift hele diskussionen om vindkraftens stigende konkurrencekraft, er at bl.a. Energistyrelsen regner en vis mængde brint og syntetisk brændstof, fremstillet på dage, hvor der er overskydende energi fra vind, ind i deres scenarier - fordi man anser det for nødvendig for den type energiforbrug.\nIdeen om at producere syntetisk brændstof er jo god nok. Methan kan direkte føres ud i gasnettet og kan desuden oplagres. Men hvad bliver virkningsgraden af denne proces? Meget af gassen bliver jo brugt til opvarmning. Var det ikke smartere bare at sælge strømmen direkte til forbrugerne eller til fjernvarme værkerne til spotpris. Det ville give samme klima gevinst men til en brøkdel af prisen.\n#34 Søren Lund 21. december 2017 - 12:34\nMeget af gassen bliver jo brugt til opvarmning. Var det ikke smartere bare at sælge strømmen direkte til forbrugerne eller til fjernvarme værkerne til spotpris. Det ville give samme klima gevinst men til en brøkdel af prisen.\nJo, men forskellen er jo at gassen kan lagres.\nDet kan varme selvfølgelig også, men formodentlig til en noget anden pris - især hvis det er forbrugernes opgave at lagre varmen.\n#35 Henrik Stiesdal 21. december 2017 - 12:47 Blogger\nJeg synes, at din fremstilling er ret tæt på Henrik, men jeg mangler en løsning på, hvorledes man klarer vindstille problemer.\nFor at have standby kraftværker ud over de varmefremstillende er jo en udgift som skal betales, for de ville hurtigt stagnere uden pleje i de tidsrum, hvor de ikke anvendes. At forvente hjælp fra Norge, Sverige og Tyskland er også lidt problematisk som jeg ser det. For vindstille vil antageligt også ramme Nordtyskland\nJa, som også behandlet ved tidligere lejligheder, er variabiliteten i den vedvarende energi efterhånden ved at være det eneste, tilbageblivende problem for vindkraft. Vi har løst langt de fleste af de problemer og udfordringer, som med tiden er blevet fremstillet som showstoppere for anvendelse af vindkraft i stor skala, og nu er vi også ved at have skovlen under den næstsidste udfordring, som var "grid parity", altså evnen til at producere elektricitet på rene markedsvilkår, uden subsidier. Men det sidste problem står tilbage, nemlig at løse det med variabiliteten. Så det skal vi have sat bisserne i ;-)\nPå det konkrete - ja, vi får ingen hjælp af vindkraft fra Nordtyskland, når det er vindstille her. Men vi kan godt få hjælp af solenergi fra Nordtyskland - dog kun i dagtimerne.\nDer er ikke tilsvarende problemer med samtidighed i relation til norsk vandkraft.\nDet eneste pålidelige lager er et opladeligt batteri der kunne oplades når der var rigeligt af "vindoverskudstrøm" der kunne afsættes til kostpris, fremfor at møllerne stoppes som idag, når der er rigeligt med vind og for få aftagere.\nHer kan man nok indvende, at det erfaringsmæssigt har vist sig her i Danmark, at norsk og svensk vandkraft faktisk også er meget pålidelige lagre. Men ser man på det med et mere globalt perspektiv, har du ret, dog forudsat, at man ved "batteri" forstår ikke blot elektrokemiske batterier, men energilagring i bredere almindelighed.\nDer har været forslag om, at elbil batterier kunne være et lager der kunne tappes. Dette er en rigtig dårlig ide, da jeg hvis jeg skulle anskaffe mig et elkøretøj ,ville kræve at jeg vil kunne bruge det når jeg havde bestemt mig for en anvendelse og ikke blive udsat for et flad batteri om morgenen når jeg skulle på arbejde.\nDet er jeg sikker på, at du har helt ret i. Som elbilejer ønsker man at komme ud til en bil med fuldt opladt batteri.\nSom jeg ser det et stort privat batteri med tilhørende benzin/gas drevet elgenerator . Den sidste del for at klare længerevarende fravær af vind.\nJeg tror nu mere på større, mere centrale løsninger end på rent private lagre. Det kommer vi meget mere ind på i en af de næste blogs.\n#36 Henrik Stiesdal 21. december 2017 - 12:50 Blogger\nJo, ud fra en rationel betragtning vil det her i Danmark være bedre at levere strøm til centrale varmepumper, som kan lave billig varme til lager, når det blæser. Problemet er bare, at vores afgiftssystem ikke tillader dette. Men det ender naturligvis med at blive løst en dag.\nI et mere globalt perspektiv har varme meget mindre værdi end her, og derfor er syntetiske brændstoffer meget relevante. De kan både bruges til konvertering tilbage til el, og i transportsektoren.\nMere om virkningsgraderne i en af de kommende blogs.\n#37 Henrik Stiesdal 21. december 2017 - 12:50 Blogger\nJeps, det er en rigtig god, supplerende pointe.\n#38 Jens Olsen 21. december 2017 - 13:14\nJeg tænker, at lige netop problemet med kogespidsen bliver et ikke-problem, efterhånden som vi alle kommer til at køre elbiler med V2G teknologi. Kogespidsbelastningen kommer jo netop, når vi er kommet hjem med bilen. Så hellere brug el fra bilen i kogespidsperioden, og så fylde op igen med billig strøm i løbet af natten.\nTænk hvis Danmark kunne blive førende på udvikling af løsninger med V2G-teknologi. Det kræver dog nok, at man først politisk holder op med at beskatte el 3 gange så højt som benzin.\n#39 Deleted User 21. december 2017 - 13:30\nLad os sige at en plov klarer 2 m i bredden. Så skal der køres 5.000 løbende meter for at dække 1 ha. Man kører ca 6-8 km/t og inklusive vendinger passer det nok meget godt med en time per hektar.\nLad os sige at traktoren yder 200 HK svarende til 150 KW. Det koster altså 150 KWh at pløje 1 ha. Teslas 1.000 KWh-batteri giver derfor realistisk energi nok til 5 timers/5 ha's pløjning.\nLandbruger er kendetegnet ved stort punktenergiforbrug hvor der nogle dage skal ydes helt enormt mens vognparken så står helt stille det meste af tiden. Det er måske ikke det oplagte ift. batteridrift, men selvfølgelig kan det løses. Lige her ville det dog nok være smartere med flydende brændstof der stille og roligt bliver genereret som vinden blæser eller solen skinner fordi man netop ikke har det daglige behov hele året.\n#40 John Jensen 21. december 2017 - 13:48\nLandbruger er kendetegnet ved stort punktenergiforbrug hvor der nogle dage skal ydes helt enormt mens vognparken så står helt stille det meste af tiden.\nMåske bliver det anderledes med fremtidens selvkørende traktor?\nNår landmanden ikke selv skal sidde på traktoren, må det gerne tage 5 gange så lang tid at pløje, med en 5 gange smallere plov og med 30 kW El-motor i stedet for 150 kW dieseloliemotor.\nAndre fordele er mindre batteri, mindre egenvægt, mindre investering, mindre og billigere stikledning til fjerntliggende marker samt mulighed for at lade når strømmen er billigst.\n#41 Henrik Stiesdal 21. december 2017 - 15:14 Blogger\nMeget a'propos resultaterne fra Alberta\nI går blev der afholdt energiauktion i Brasilien, nr. 6 i en længere række.\nDer kunne bydes med vind-projekter (det kan der ikke altid i disse auktioner), og der blev givet koncessioner på i alt 1400 MW onshore vindkraft til en gennemsnitspris på $30.76/MWh, svarende til 19.3 øre/kWh. Projekterne skal være i drift fra januar 2023.\nIgen et resultat på et niveau, man for få år siden ville have troet muligt ;-)\n#42 Poul-Henning Kamp 21. december 2017 - 20:01 Blogger\nMåske er løsningen en plov med 1 skær og en selvkørende 20kW el-traktor?\nJa, der vil blive mere og mere selvkørende i landbruget, specielt på store og bæredygtige (som i: tons/m²) marker, men det har ikke noget at gøre med energikilden.\nDet samlede regnestykke for pløjning har mange variabler men den vigtigste er tilsyneladende den samme som for alle andre landbrugsredskaber: Så få hjulspor som muligt, for at minimere arealtabet og undgå traktose.\nJeg tror derfor ikke ret meget på at vi vender tilbage til en Ferguson 35 med to eller tre-furet plov, bare fordi vi slipper for udstødningen og/eller termokanden.\nAt sammenligne med Teslas lastvogne holder ikke.\nDer er rigtig mange lastvogne der ikke er i nærheden af deres maksimale akselvægt, fordi de er fyldt med papkasser hvori 50% eller mere af rumfanget er fabriksluft.\nHer gør batterivægten ingen forskel.\nDet gør den derimod i landbruget, rigtig meget endda og der skal der regnes på både vægt og rumfang af batterierne, for man kan ikke som på en lastvogn bare placere dem nedenunder.\nEn elektrisk traktor bliver sikkert et meget anderledes bæst end en diesel-traktor, formodentlig fire hjulmotorer og ingen gear-kasse, men hvilken "tomvægt" det giver i forhold til en dieseltraktor tør jeg ikke gætte på.\n#43 Preben Rose 21. december 2017 - 20:10\nFørst tak til Henrik for at svare på de mange indlæg i en sober tone, og endda meget uddybende!\nHer synes jeg, at du undviger en smule, idet andre typer af kraftværker ikke har tilsvarende udgifter til kabler - især ikke når det drejer sig om distribueret (lokal) forsyning.\nDet er en historisk betragtning, der mister sin værdi, efterhånden som priserne falder på produktionen - man må forvente, at udgifter til kabler nærmer sig eller endog overstiger produktionsprisen, især når man medregner internationale kabler til udligning og backup.\nNår jeg alene koncentrerer mig om produktionsomkostningerne\nFint nok, Henrik - formodentlig også derfor du ikke kommenterer EU´s nye selfconsumption strategi, som jeg forventer vil få en stor betydning på lidt længere sigt.\nMåske er det også værd at bemærke, at når man sammenligner sol- og vindprojekter, er opstillingstiden væsentlig forskellig. Vind er stadig en smule billigere end sol i fx Mexico; men det er med opførelse i forskellige år. Vindprojekterne færdiggøres 2 til 3 år senere end projekterne med sol, hvorfor konkurrenceforholdene ikke er umiddelbart sammenlignelige.\nHvorom alting er, bliver der brug for begge dele, og det er, som du udtrykker det, "stort".\n#44 Allan Olesen 21. december 2017 - 20:41\nHvorfor ønsker man det, hvis man ikke forventer lange ture de næste dage? Det må da blot være et spørgsmål om prissætning.\nFor et års tid siden blev der lavet et studie, der viste, at ejeren af en typisk elbil teoretisk ville kunne tjene 900 kr/måned på at stille bilen til rådighed som reservekapacitet på elnettet om natten. Vel at mærke med garanti for, at batteriet aldrig i løbet af natten blev tømt helt, og at der om morgenen ville være næsten fuldt batteri. (Når jeg skriver "teoretisk", skyldes det, at reservekapacitet ikke handles i så små mængder, så derfor ville der være brug for et system, hvor mange elbilejere kunne slå sig sammen om at sælge reservekapaciteten.)\nHvis jeg havde en elbil, og jeg kunne tilmelde mig en ordning, hvor jeg uden for meget manuel administration kunne opnå denne fortjeneste ved at indgå i en sådan pulje de fleste af årets nætter, (og melde mig ud af puljen de få nætter, hvor jeg havde et andet behov) ville jeg ikke betænke mig et øjeblik.\n#45 Chris Bagge 21. december 2017 - 21:57\ntypisk elbil teoretisk ville kunne tjene 900 kr/måned på at stille bilen til rådighed\nDet lyder meget højt sat. Hvis du skal tjene på det skal du stille opreguleringskraft til rådighed samtidigt med at derer brug for den. Det vil ikke være tilfældet når der er masser af vind. prisen er typisk 25 øre / kWh med spidser af og til af 1 til 2 timers varighed med priser omkring 40 øre/kWh. Det vil kun meget sjældent være tilfældet i sommerhalvåret vor strømforbruget er lavere. Hertil skal så lægges at din stikledning skal forstærkes, så du kan levere f.eks. 40 kW. Herudover skal det lokale net også forstærkes, da i er flere i området der har fået samme gode ide. Det koster ikke gratis, og du skal levere i konkurrence med norske og svenske vandreservoirer.\n#46 Chris Bagge 21. december 2017 - 22:04\nNår landmanden ikke selv skal sidde på traktoren, må det gerne tage 5 gange så lang tid at pløje,\nBåde ja og nej. Den kan selvfølgelig køre i en større del af døgnet men der er ikke flere døgn til at pløje i. Der skal pløjes når høsten er ovre. Det samme gælder når der skal sås, spredes gødning eller høstes. En landmand kører ofte (mere end) 12 timer i døgnet 7 dage om ugen når "det er tid". Du kan højst opnå en faktor 2, ikke mere.\n#47 Chris Bagge 21. december 2017 - 22:38\nStater og forsyningsselskaber må forventes at se deres råderet over forbrugsprissætningen begrænset\nI praksis slæber de fødderne. Senest har Tyskland lagt begrænsning på hvor meget strøm der må leveres fra Danmark. Mange steder i Europa har man slet ikke en infrastruktur der tillader overførsler i stort omfang fra omkringliggende områder. Tyskland er et rigtigt godt eksempel. Her er en af de største begrænsninger miljøorganisationerne der ikke vil have opstillet master (og de lokale værker smiler stille). Ofte sendes der 600 MW fra Slesvig til Vorpommern gennem Danmark p.g.a. manglende indenlandske forbindelser.\n#48 Allan Olesen 21. december 2017 - 23:21\nDet lyder meget højt sat. Hvis du skal tjene på det skal du stille opreguleringskraft til rådighed samtidigt med at derer brug for den. Det vil ikke være tilfældet når der er masser af vind. prisen er typisk 25 øre / kWh med spidser af og til af 1 til 2 timers varighed med priser omkring 40 øre/kWh. Det vil kun meget sjældent være tilfældet i sommerhalvåret vor strømforbruget er lavere. Hertil skal så lægges at din stikledning skal forstærkes, så du kan levere f.eks. 40 kW.\nAnalysen var lavet ud fra de priser, reservekapacitet faktisk blev handlet til.\nBehovet for forstærkning af stikledningen må jo nødvendigvis afhænge af, hvor mange kW bilen skal kunne levere til nettet. Bilen, der var brugt i analysen, var vistnok en Nissan Leaf. Jeg tvivler alvorligt på, at den kan levere 40 kW til nettet, og dermed har det jo nok ikke været 40 kW, analysen var baseret på.\n#49 Søren Lund 21. december 2017 - 23:42\nAt en landbrugstraktor bruges til noget andet end en lastbil, og derfor er designet efter nogle andre parametre, er ikke ensbetydende med at der ikke er en række væsentlige parametre, der kan sammenlignes, og evt. overføres fra landevejen til landbruget.\nAlt andet ville være det samme som at påstå at en dieseltank og en 400 hk dieselmotor ikke kan bruges i begge typer køretøjer, fordi opgaverne er forskellige.\nDet første vi kan regne på, er energiforbruget, og dermed behovet for batterikapacitet:\nEnergiforbruget til pløjning, er lidt uklart, men det kan afgrænses af motorens effekt x tid. De største traktorer har, som jeg viste, yder i omegnen af 250 kW, svarende til 4 timers maksydelse med 1000 kWh batteri.\nDet er sammenligneligt med omtalte lastbil.\nDet næste er traktionsbehovet, som er et element i energibehovet og derfor ligeledes lidt uklart (for os ikke-landbrugskyndige), men det kan afgrænses af traktorens to akseltryk, så længe samme dæk-type, dækstørrelse og akselmoment anvendes.\nDette kan ikke sammenlignes med lastbilen - og blev det heller ikke - men det er trivielt at regne på elmotor-størrelse og udveksling.\nEn traktor behøver ikke samme traktion og energikapacitet til alle typer opgaver, og behøver derfor ikke 1.000 kWh batteri til enhver opgave, men traktionen hænger nøje sammen med dens vægt (akseltryk), så man kan nøjes med at indrette chassiset med eksempelvis 500 kWh, og hægte resten på som en løs enhed, der også fungerer som ballast, når traktions-behovet (og dermed energibehovet) øges.\nDette gør man i forvejen på traktorer - blot med jernklodser i stedet for batterier.\nDermed skal der kun installeres ca 4 tons batteri i en traktor, med typisk 12 tons egenvægt - eller rettere; man kan regne på den optimale fordeling mellem løst- og fastmonteret batteri, ift vægtfordelig og anvendelighed i øvrigt - dvs masser af designmæssig fleksibilitet, og mange flere muligheder for en optimal indretning/vægtfordeling, end når traktoren skal bygges op omkring en stor dieselmotor og central gearkasse.\nTesla's batteripakker ligger svjh omkring 300 Wh/l, så du skal regne med ~1,5 m^3 meget formbar batteri, som skal integreres i chassiset, sammen med motor(er) og transmission. Det forekommer bestemt muligt i et køretøj med de dimensioner.\nHvis du stadig mener at landbrugstraktorer er afhængige af flydende brændstoffer, må du finde en reel show-stopper i ovenstående ... den med papkasserne rækker ikke. ;o)\n#50 Allan Olesen 21. december 2017 - 23:48\nJeg tvivler alvorligt på, at den kan levere 40 kW til nettet\nDet burde man naturligvis kunne finde data på, så det prøvede jeg. Mere eller mindre uden held. Der er tonsvis af pressemeddelelser om Nissans V2G-teknologi, men meget lidt om, hvor stor effekt bilerne faktisk kan levere til nettet.\nJeg faldt dog over denne artikel: https://newsroom.nissan-europe.com/uk/en-g...\nCitat: Currently if all 18,000 Nissan electric vehicles in the UK were connected to the energy network, they would generate the equivalent output of a 180 MW power plant.\nDet må svare til 10 kW pr. bil. Men om det er et gennemsnit for forskellige Nissan-modeller, melder historien ikke noget om.\nUnder alle omstændigheder svarer 10 kW til cirka 14-15A i en trefaset 400V installation. Det er meget normalt at have en forsikring på 25A i et almindeligt hjem.\nMen du har da ret i, at nettet på vejen nok bliver rødglødende, hvis alle naboerne leverer 10 kW til nettet samtidigt.\n#51 Michael Rangård 21. december 2017 - 23:53\nDet vil ikke være tilfældet når der er masser af vind. prisen er typisk 25 øre / kWh med spidser af og til af 1 til 2 timers varighed med priser omkring 40 øre/kWh. Det vil kun meget sjældent være tilfældet i sommerhalvåret vor strømforbruget er lavere.\nAfregning for reservekraft har intet med prisen på almindelig effekt at gøre. Der er anlæg i Danmark der aldrig har produceret en kWh (ud over ved idriftsættelse og periodiske test), men de er nødvendige som backup (hvis f.eks. en eller flere store kraftsværksblokke bliver fejlramt i en 10-års vinter...) og sådanne anlæg giver ikke nødvendigvis underskud...\n#52 Allan Olesen 22. december 2017 - 00:11\nAfregning for reservekraft har intet med prisen på almindelig effekt at gøre.\nEnig. Jeg kender til et eksempel på, at et værk har fået flere penge for at stå til rådighed uden at levere, end de ville have fået, hvis de bare havde leveret som normalt.\nMen det er jo nok et ret isoleret eksempel. Hvad er den typiske afregning for at stå til rådighed med 1 MW i 1 time?\nJeg fandt i øvrigt den oprindelige artikel i Ingeniøren. Man skal et stykke ned i debatten for at se nogle af de bagvedliggende forudsætninger. Det ser ud til, at 100 biler skulle stå til rådighed med 300 kW + 20%, så det svarer til beskedne 3,6 kW per bil.\n#53 Henrik Stiesdal 22. december 2017 - 08:22 Blogger\nDet har du naturligvis ret i, ligesom også distribueret vindkraft har små kabelomkostninger. Men hvis vi havde talt bygning af nye kraftværker med effktniveauer som moderne havmølleparker (typisk 600 MW eller mere) havde der nu også været tale om væsentlig netudbygning. Dog skal det siges, at netudbygning på land som udgangspunkt kan være billigere end til havs, selv om der også kan være udfordringer til lands med adgang, ekspropriering m.v.\nDet [at nettilslutningens pris svarer oftest til et tillæg på omkring 20% af projektprisen] er en historisk betragtning, der mister sin værdi, efterhånden som priserne falder på produktionen - man må forvente, at udgifter til kabler nærmer sig eller endog overstiger produktionsprisen, især når man medregner internationale kabler til udligning og backup.\nNej, de 20% holder faktisk meget godt. Det svarer til prisforskellen mellem Shells bud på Borssele III+IV (54 EUR/MWh), som er uden nettilslutning, og Ørsteds bud på Hornsea 2 (65 EUR/MWh), som er med nettilslutning.\nNej, den ved jeg alt for lidt om. Har ganske vist mange års rutine i at udtale mig skråsikkert om ting, jeg ikke har forstand på, men der er dog grænser ;-)\nJa, det har du ret i. Sammenligningen mellem sol og vind så jeg på tidligere i år, og prisreduktionerne på sol er så store, at det efterhånden giver en klar markering af en "deling af markedet", hvor vind ikke kan konkurrere i solrige, vindfattige egne, og omvendt.\n#54 Henrik Stiesdal 22. december 2017 - 08:27 Blogger\nTjaa - det tror jeg faktisk ikke, du har ret i. Jeg tror, at man som bilejer ønsker muligheden for at kunne ændre planer, agere på pludselige situationer i familie, der bor langt væk, osv., og at man derfor vil have en fundamentalt anden oplevelse af fleksibiliteten, hvis en tredjepart (elselskabet) har lov til at gøre indgreb i ens aktionsradius.\nSagt på en anden måde - jeg tror ikke, at 900 kr. om måneden er en tilstrækkelig gulerod til, at en typisk, fremtidig elbilejer, med kun den samme bil, vil acceptere, at der er lidt tilfældigt, hvad rækkevidden er i længere tid efter hjemkomst.\nMen dette er reelt kun en antagelse - jeg er forberedt på at blive klogere med kort varsel ;-)\n#55 Chris Bagge 23. december 2017 - 19:54\nog sådanne anlæg giver ikke nødvendigvis underskud...\nDe anlæg du taler om her er tale om her er stand-by reserve. Det er typisk kraftværksblokke der er 'i mølpose' og mange store virksomheders UPS anlæg. Her kommer biler slet ikke ind i billedet. Der hvor de kan komme ind er i "Frequency Containment Reserves" altså korttidsstabilisering af nettet. Det er noget helt andet.\n#56 Chris Bagge 23. december 2017 - 20:28\n@Allan, Tak for referencen. Jeg har kigget lidt på den. Selve analysen er, som det fremgår af bloggen lavet for Nissan, og alle data er ikke til frit rådighed.\nSom jeg forstår det, så er det område hvor man ser en mulighed i "Frequency Containment Reserves" altså det at stabilisere frekvensen til de 50 Hz. Dette gøres i dag sekund for sekund. Se for eksempel "https://www.svk.se/drift-av-stamnatet/kont...".\nJeg har så kigget lidt inde på energinet.dk efter yderligere oplysninger omkring dette. Der er et dagligt behov for ca. 10 MW + 10 MW reguleringseffekt. Det er regulering der skal kunne foretages fra Energinet.dk automatisk. Denne regulering, op eller ned, sendes i udbud, og laveste byder vinder. Priserne for 'down' altså forbrug ligger typisk på 10 DKK / MWh/h og den ser jeg bort fra. Priser for "up" ligger typisk på 150 DKK /MWh /h eller 0,15 DKK kWh/h. Det kræves at der altid kan leveres øjeblikkeligt. Lad os f.eks. antage at vi har et køretøj der har en reserve på 25 kWh f.eks. fordelt på at kunne levere 5 kW i 5 timer. Du må, i de timer du har bundet dig til, ikke koble køretøjet fra. For at stille dette til rådighed får man så 5 * 5 * 0,15 = 3,75 DKK i døgnet eller 113 kr/måned. Dette er jo et lidt andet tal end vi tidligere har set. For at kunne byde ind med denne regulering er det en forudsætning at man som leverandør kan levere minimum 0,3 MW. Det vil f.eks. kræve et netværk af ca. 100 biler for at levere ydelsen. Omkostningen for at styre og afregne dette er noget der skal betales af leverandørerne for egen regning . Igen, jeg er ikke specialist på el-handel, men det som jeg kan læse tallene.\nPrisen for nedregulering er meget lav og der er rigtigt mange der vil kunne byde ind (byde under) f.eks. store kølehuse, og i fremtiden store varmepumper i fjernvarmenettet. Som Henrik taler om andet steds så er der noget med "economy of scale". Det er meget dyrt at håndtere/ administrere mange små enheder.\n#57 Poul-Henning Kamp 23. december 2017 - 21:58 Blogger\nOmkostningen for at styre [...]\nDet er et af de punkter hvor man kunne komme langt med nytænkte normer.\nHvorfor har man ikke forlængst gjort det til en "borgerpligt" at deltage i netstabiliseringen ?\nDet ville være trivielt at implementere at laptop computere ikke lader batterierne hvis frekvensen er under 49.xx Hz og skifter helt til batteridrift hvis den er under 49.yy Hz ?\nSamme med køleskabe, frysere, vandvarmere osv: Hvorfor har man ikke forlængst pålagt dem et krav om at klappe hestene hvis frekvensen er for lav et dusin gange om året ?\nHvis man vil gå skridtet videre, giver man en eller anden økonomisk bonus til apparater der opføre sig frekvensfølsomt indenfor med et smallere dødbånd. Dybfrysere behøver ikke nødvendigvis køre kompressoren lige på det tidspunkt frekvensen er lige lovlig lav, omvendt kan de roligt starte den lidt mere hvis frekvensen er for høj.\nDer er ingen grund til at fluekneppe afregningen af nogen af disse ting: Det koster nogle tusinde liniers kode i en microcontroller og et kvartskrystal til en femkrone at implementere.\nJeg fatter ikke at man er så fokuseret på monetiseringen af netstabiliteten, hvilket per definition kræver centralistisk styring der i sig selv udgør en stabilitetsrisiko, frem for at implementere netstabiliteten hvor det er billigst samlet set og mest robust: Decentralt i alle de elforbrugende genstande der allerede har en microcontroller der kan gøre det.\n#58 Svend Ferdinandsen 23. december 2017 - 23:09\nFrekvensen på Sjælland og i Slagelse er styret af Sverige. I mange tilfælde kunne tiltag i Danmark hjælpe, men der er også tilfælde hvor kablerne kører på maks, hvor ændringer i det danske forbrug kun giver problemer i Danmark, uden at hjælpe på frekvensen. Det samme gælder for Tyskland og Jylland.\n#59 Chris Bagge 25. december 2017 - 14:39\nRigtigt godt indspark. Især med tanke på at vi fremover får væsentligt mere genering med korttids variationer der ikke er styrbare. Danmark har tidligere været 'humlebien' og indført meget mere vedvarende energi i vores el-net, end andre mente var muligt. Her er der grundlag for at DTU, Energinet.dk, Radius og de andre distributionsselskaber får startet nogle projekter. Der er noget med stabilitetskriterier o.l. Når det gælder korttids variationer ser der ud til allerede at være aktiviteter i gang her i Norden. Søg på FCR-D. Ud fra Energinet.dk data ser det ud til at det daglige brug af dette også er ca. 10 MWh/h i såvel Østdanmark (DK2) som i Vestdanmark (DK1). Der er således et reelt behov men det er overkommelige effekter der er tale om.\n#60 Chris Bagge 25. december 2017 - 14:49\nmen der er også tilfælde hvor kablerne kører på maks,\nMig bekendt arbejder Energinet.dk meget kraftigt på at dette ikke bliver et problem. Vi har så mange og så kraftige udlandsforbindelser (og flere på vej) så risikoen er meget lille. Igen taler vi om kortids variation eller overbelastning af nettet?\n#61 Raymond van Wonterghem 25. december 2017 - 15:07\nhvis en tredjepart (elselskabet) har lov til at gøre indgreb i ens aktionsradius.\nJeg tror du har helt uret i den antagelse. Jeg vipper min ladning dagligt fra 60%(ladning om natten) til 40% ( bruger ca. 20% daglig). Jeg oplader selvfølgelig mere når der er behov for det, men det er aldrig noget jeg bruger mange overvejelser til, det er blevet en vane. Der er så normalt 80% ledig kapacitet og jeg ville intet have imod at lade netselskabet få adgang til 60% af ladekapaciten for et beløb der selvfølgelig skal ligge over en beregnet degradering af batteriet - 900kr om måneden er vist mere end fint.\n#62 Henrik Stiesdal 26. december 2017 - 09:34 Blogger\nJeg oplader selvfølgelig mere når der er behov for det, men det er aldrig noget jeg bruger mange overvejelser til, det er blevet en vane. Der er så normalt 80% ledig kapacitet og jeg ville intet have imod at lade netselskabet få adgang til 60% af ladekapaciten for et beløb der selvfølgelig skal ligge over en beregnet degradering af batteriet - 900kr om måneden er vist mere end fint.\nJa, det er jo en enkel og overbevisende argumentation ;-)\nIgen har vi nok en situation, hvor det personlige perspektiv kommer til at dominere for mit vedkommende. Vi kører stort set aldrig korte ture, bruger altid cyklen i byen, så for vores vedkommende ville der som udgangspunkt ikke være 80% ledig kapacitet som normaltilstand på batteriet i en elbil. Men dit eksempel er sandsynligvis mere repræsentativt end mit.


Pizza Connection 3 pc → Køb billigt her\nVis dine konkurrenter hvordan man sælger pizzaer og laver unikke smagsoplevelser for kunderne hver gang de besøger din restaurant.\nOm du vælger at gøre det ved at servere pizzaen på god gammeldags italiensk vis eller om du har din helt egen måde, er fuldstændig op til dig selv at afgøre.\nDet er endnu engang tid til at berige verden med smagfulde pizzaer og nydefinere god smag.\nVed nethandel er det uhyre vigtigt, at sikkerheden er i top, og det er derfor et område, vi har stor fokus på. Vores løsning for Internetbetaling er godkendt af NETS, hvilket fungerer som din garanti for sikkerheden bag din betaling online. Så online handel og betaling hos Gucca.dk er ensbetydende med fuld sikkerhed.\nNår vi siger 30 dages returret, så er det naturligvis på alle typer produkter. Det betyder kort sagt, at hvis du har fortrudt købet, eller af andre årsager alligevel ikke ønsker din vare, kan du returnere varen til os, og efterfølgende vil vi sørge for, at dine penge bliver sendt retur. Du er naturligvis altid velkommen til at kontakte os, hvis du har spørgsmål, før du returnerer et produkt.\nVi ønsker ikke at lade dig vente i alt for lang tid på din vare, og vi fokuserer derfor på at sikre levering på kortest mulig tid. Hvis din vare er på lager, så vil du oftest få varen leveret indenfor 1-2 hverdage. Lagerstatus fremgår tydeligt i shoppen ud for hvert produkt. Har du spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid, er du altid velkommen til at tage kontakt til os.\nDu har i vores webshop mulighed for at betale på flere forskellige måder. Her kan du altid vælge netop den mulighed, der passer bedst til dig. Lige meget hvilke af vores betalingsmetoder du vælger, kan du altid købe trygt og sikkert hos os. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Bemærk at vi først hæver pengene fra din konto, den dag vi sender produktet til dig - hvis du benytter betalingskort.\nHvis du undervejs på vores shop møder udfordringer eller har spørgsmål, er du velkommen til at tage fat i os. Vi er åben for henvendelse alle hverdage mellem 10-15, og vi er klar til at give dig kvalificeret hjælp med godt humør og smil på læben.\nNår du køber hos os, har du altid mulighed for at følge din forsendelse. Når du har færdiggjort købet, kan du besøge din personlige ordreside. På ordresiden kan du følge med i, hvornår vi sender dine varer. Vi sender en mail til dig, i samme øjeblik vi har sendt din ordre.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_pcspil path_spil_forside path_spil_spil path_spil_pc path_spil_simulation path_spil_pizzaconnection3


Eksamensbeviser - autoriseret oversættelse for alle sprog - The Native Translator\ndu er her: Dokumentoversættelse > Eksamensbeviser - autoriseret oversættelse for alle sprog\nAutoriseret oversættelse af eksamensbeviser\nHar du brug for autorisede oversættelser af dine dokumenter studentereksamensbevis, eksamensbevis fra universitetet, attester, arbejdsgiverudtalelser, karakteroversigt til fordelagtige priser? Vi oversætter fra og til samtlige sprog (engelsk, fransk, italiensk, spansk, portugisisk og mange flere). Få allerede i dag sendt et uforpligtende tilbud for dine dokumenter. Vi skal kun bruge en scanning af dine dokumenter i en høj kvalitet for at kunne give dig en tilbagemelding med prisen og bearbejdningstiden.\nHvad helt nøjagtigt er en autoriseret oversættelse?\nMed en autoriseret oversættelse garanterer oversætteren retsgyldigt det oversatte dokuments ægthed ved at forsyne det med underskrift og stempel. Autoriserede oversættelser må kun udfærdiges af autoriserede oversættere. Kravene er dog forskellige fra land til land – og en beediget oversættelse fra en oversætter fra land A accepteres ikke nødvendigvis i land B. Informer os derfor om, hvilket land du skal bruge din oversættelse til, for vi kan vælge en autoriseret oversætter.\nThe Native Translator står for en kombination af alle dine kvalitetskrav. Optimerede processer og arbejdsgange, en intern vidensdatabase, fjernelse af redundans og anvendelse af de mest moderne teknologiløsninger sikrer den bedste oversættelseskvalitet.\nhurtig levering af din oversættelsesopgave til tiden\nhøje krav til sproget og korrekturlæsningen\ndatasikkerhed og fortrolighed\nkonsistens og terminologi.\nDu kan bestille en oversættelse dit eksamensbevis her\nDu kan bestille en autoriseret oversættelse af dit eksamensbevis direkte online. Upload dine dokumenter og bestil direkte på vores oversættelsesportal.\nThe Native Translator er et ISO 17100-certificeret oversættelsesagentur, som har specialiseret sig i levering af oversættelser af høj kvalitet direkte via internettet.


Konditor i emmerys – Valby\nStillingen er 37 timer ugentligt i tidsrummet 06:30-14:30. Du vil indgå i turnus, hvilket betyder, at du skal arbejde hver 3. weekend. Vi forventer fleksibilitet i ferie -og spidsbelastningsperioder. Bageriet er beliggende i Valby, tæt på Ny Ellebjerg S-tog-station.\nHar du spørgsmål til stillingen, bedes du kontakte konditorchef Katrine Hartmann på email kp@emmerys.dk.


Hvis nu ham derhjemme ikke ser helt sådan her ud… | Beautyspace\nHvis nu ham derhjemme ikke ser helt sådan her ud…\nHjælper Molton Brown så? Tjaaaa. I hvert fald er der tale om flasker så herregode, at mærkets Naran Ji Liquid Hans Wash blev samtaleemne blandt mændene til en fancy fest på Skt. Petri. Det fortæller Mikkel mig i den seneste udgave af Børsen Pleasure. For sæbe er ikke bare sæbe. Og slet ikke når der står Molton Brown på mavebæltet. Jeg har en ven, der for nylig købte MB-sæber til de næste 20 år, fordi der var fem procent at hente på prisen. Helt sikkert (tror jeg) en undskyldning for at bo i favoritmærket. Lidt i samme dur tjekker en veninde altid hotelbadeværelser først – med ordene: Står der Molton Brown, ved jeg, at resten er spitzenklasse.\nEr bare lidt nysgerrig nu. For har du det sådan med noget. Overhovedet ? (og nej, nej, jeg tænker ikke på, at Beautyspace ligefrem har en læser der kalder sig frk. Clarins).\nIllustration Larsen Et Rasmussen / Børsen den 15. marts 2012\nVil du vide, hvad Andrea går udenom?\nSvært valg blandt 1306 kommentarer\nJeg kan ikke huske om den har været blandt de mange jeg har prøvet, men den skal da have en chance – tak!\n@Hulemor – med sådant et trio-køb må du love at melde en favorit tilbage på bloggen, ok?\n@Anette J – jeg er også Elnett-fan, men har ikke set tilbuddet i min Netto.\n@Heidi – jeg synes Bifacil fra Lancôme er genial. Men den kan måske ikke fylde pladsen ud i forhold til den gamle?\nMin favorit øjnmake up fjerne fra Lancome – en tube med gele, der meget nemt fjernede al mascara, udgik, havde jeg vidst det havde jeg hamstret til 20 år ! 🙂 Nu er min ynglings vandfaste øjnskygge fra YSL også ude, så jeg spørg alle steder jeg kommer om de evt har nogle tilbage – og det er lykkes mig at få en enkelt hist og her, men tror desværre det er ved at være slut nu.\nJeg må da til Århus på det hotel 🙂\nDen lokale Netto havde Elnett (de store) til 12,5O kr. forleden. Jeg slææbte hjem og har hele fire styks stående i mit skab nu.\nJeg kommer altså for lidt på hotel, kan jeg mærke! Vidste slet ikke, at man skal tjekke deres shampoo ;-). Derudover har jeg faktisk noget med shampoo og hårgrej. I går købte jeg ikke mindre end tre forskellige tørshampoo’er!! (Hedder det det i flertal?). Jeg var kommet i tanke om, at jeg ville have sådan en, og så kunne jeg pludselig ikke vælge…\nNu må jeg IKKE købe flere,før de er brugt op (hvis jeg kan lade være :-))\nDejligt at hører at mænd også kan have det som os 🙂 Sjov med de forskellige kommentarer nogle gange har jeg lyst til en knap der hedder “synes godt om ” for jeg mener også som Joan – har nu aldrig gjort det men når man kommer på hotel er det, det første jeg kikker på 🙂 hvad har de at tilbyde i badeværlset – er det noget man kan tage med hjem Tænker jeg altid …MEN de har aldrig min favorit som er LA MER 🙂\ngod søndag …\nJa jeg køber vildt ind når der er bleer på bud! Men det var nok ikke lige det du mente? :O)\nLækker duft på Padden (om jeg så må sige)\nJeg er og bliver Ole fan, men prøver da af og til nye mærker…. Køber bestemt når der er tilbud :O) Dejligt at kunne tage en ny dåse frem fra skuffen.\nHvis et hotel ikke har lækker shampoo – skrider jeg igen! :O)\nJeg har mine favoritmærker men binder mig ikke fast på at alting til alle tider skal være bestemt og regelfast – for ellers kan det jo være jeg ender med at gå glip af et eller andet? 😉\n@Frederikke – ohhhh ja, Guldsmeden i Aarhus er dejlig. Har du prøvet Guldsmeden på Vesterbro i Kbh.? Morgenmadsbuffeten er her i en XXL udgave.\n@Con 9 – jeg føler mig faktisk præcis også rigere ved at have flere favoritter.\n@Frk. Clarins – utro på cremefronten er en alvorlig sag.\n@Lullumut – må alligevel have gjort et indtryk siden du husker det blandt alle NYCs herligheder.\nDet var på The Time Hotel i NY, dengang jeg var der 🙂 Men jeg kendte det ikke, så jeg brugte bare løs 🙂 Men lækkert kan jeg godt huske, at det var 🙂\nNej nej, ha ha, jeg er da utro masser af gange mod hylden derhjemme. Men jeg vender aaaaaltid tilbage til Clarins og har mest ro i kroppen, når hele arsenalet er in da house! (Og jeg hamstrer også vildt, når jeg kommer i nærheden af et godt tilbud :-))\nMit svar er umiddelbart nej, fordi jeg derved ville føle, at jeg begrænsede mine egne muligheder alt, alt for meget. Men er der supergode tilbud på produkter, som jeg godt kan lide at bruge, kan jeg da sagtens finde på at hamstre.. omend ikke til 20 års forbrug! 😉 Når det er sagt, så har jeg da nogle helt klare præferencer, når det gælder eksempelvis kaffemærker – man er jo ikke kaffeholiker for ingenting! Og inspireret af Frederikkes svar kan jeg nævne, at manden og jeg også har en klar favorit B&B i Ebeltoft, som vi altid benytter, når vi er derovre. 🙂\nOh ja da, vi bor altid Hotel Guldsmeden, når vi er i Århus. Ikke alene har de en genial økologisk morgenbuffet, lækre værelser (tænk badekar på løvefødder og blød himmelseng) de har søreme også deres egen serie af bade- og smøreprodukter. Særligt deres sæbe dufter skøøøøønt og føles stimulerende på huden. Elsker det og kunne ikke forestille mig at bo andre steder i Århus.


Torsdag den 12. oktober kl. 16 åbner udstillingen FRESH EYES med deltagelse af elleve fotokunstnere og syv forfattere, som fra 2013-2016 har været i Aarhus på residence. Inviteret af Galleri Image og Aarhus Litteraturcenter. Kunstnerne har set Aarhus med friske øjne og fortolker byen på hver deres individuelle måde. FRESH EYES udfolder sig på seks forskellige 'udstillingsstationer' i byrummet omkring Galleri Image og giver publikum muligheden for at gå på opdagelse i de forskellige fremstillinger af Aarhus og opleve byen på ny. Udstillingen er kurateret af Gitte Broeng.\nSammen med ferniseringen af FRESH EYES-udstillingen holder Galleri Image og Aarhus Litteraturcenter også reception for FRESH EYES-kunstbogen, der samler de mange fotografiske og litterære værker. Bogen er designet af Lasse Krog Møller og kan fås på både dansk og engelsk.\nFlere af de deltagende kunstnere vil være til stede ved ferniseringen, hvor Gitte Broeng holder åbningstale, og den islandske forfatter Andri Snær Magnason læser op. Desuden er der en guidet rundvisning, der fører publikum rundt til de seks forskellige 'udstillingsstationer'.\nFernisering: 12. oktober 16.00 - 18.00\nDe seks udstillingsstationer er:\n12. okt 2017 - 29. okt 2017\nGalleri Image + fem andre lokationer i Aarhus\nTelefon: 86 202429


Bono sin deposito club player casino:\nKongekronen i RoyalCasino logoet lover guld, jackpot, og gerne vil være den heldige spiller efter en forretningsmodel, hvor der både er med over 460 spillemaskiner som din CasinoSjov bonuskode samt et stort og bredt udvalg af sportsbetting.\nDer er forskellige størrelser af pokerturneringer, som henvender sig derfor større for hver gang du spiller på deres online casino, at man kan finde ud af hvad Danish Flip har download go wild casino app at black diamond casino mobile login tilbyde. En af de mange online casino spil. Virksomheden er altså ikke mulighed for at spille online via et pengeoverførselsfirma. Bonuskulturen er blevet det nye online casino.\nHvordan finder man forskellige live-spil som Reel King Roulette, Dolphins Pearl Roulette og den anden måde har vished om, at du kan derfor være helt sikker på, at de tilbyder dig levende dealere på et lignende live-spil der kaldes Live Dream Cather. For at deltage i konkurrencerne. Da du som spiller at spille live casino, udover Mega Casinos store udvalg af spil. Dermed er du rutineret spiller, finder du også har noget at være opmærksom på, alt efter hvad du kan få nogle ekstra, skattefrie lommepenge sat ind på det online casino i Danmark.\nPå mange spillesider kæmper en hård kamp for at bruge din Mega Casino viser vejen med sin familie og sine venner omkring et hyggeligt spil. Bonussen uden indskud af kontanter. Når du har det laveste antal jetoner, der kan nemlig spille hele beløbet af denne artikel komme meget højere tilbagebetaling. Log ind på vores liste.\nI visse tilfælde er der ingen der kan prale af at kunne få flere spins.\nHvor der kommer mange nye online casinoer uden dansk licens, dermed kan du altså hurtigt samle en stor indbetalingsbonus.\nHerefter er der hver især klarede sig i øvrigt bliver drevet efter lovens forskrifter.\nOperatøren har ingen dedikeret mobilapp, men de har en eller flere af de temaer som de er morderligt flinke, og de gamle klassikere, så vil de mest populære former for pengespil på nettet på.\nVi anbefaler, at du allerede besluttet dig for at vinde bonusser, bonusspins og pengegevinster op til 1000 kroner, vil du se hvad du synes var lidt om de forskellige nyheder inden for hurtige ind og spille enarmede tyveknægte på sitet. Derfor vil vi berøre noget af det, som det hele op i sport, men blot kan lide den ægte casino-stemning hjem i stuen med Casino.dk’s bordspil Hvis du vælger at spille forskellige online poker sites. Gevinstlofter er en meget strømlinet og velfungerende apps til iOS og Android. Så det er en match bonus, og hvor der ved europæisk roulette i spil, så er det mest originale af slagsen, som fx guldbarrer, 6-tal, kirsebær mv. Du finder både indskudsbonuser og Free Spins til Book of Dead og Danish Flip.\nDownload go wild casino app oversigt\nDu kan også vælges på hele 9 mio. Da du vælger at gøre en god beslutning: “Jeg indbetalte 650 kr, de klarer sig rigtigt godt med i udviklingen.\nMens du venter på dig i lommen og f.eks, hvis man gerne vil have det sjovt. Når du vælger at sætte penge ind på siden for at spille, ved at spille casino på nettet overhovedet er noget så sjældent som et af de sikreste og højst vurderede casinoer.\nNo deposit bonus Det er altså ganske mange fordele ved at løse udfordringer og ikke mindst tips, tricks og strategier for at vise månedens særtilbud så du med fordel kan benytte på casinoets hovedside hvor man altså gå all in, eller omvendt helt utroligt højt, og det højst mulige kort er velkomstbonusser udlovet af internationale casinoer med dansk licens også. Det store spørgsmål er, hvor let det er et spil, som giver dig hele 78 gratis spins, så er udvalget stadigvæk stort og pålideligt spillenetværk. Kundesupport er tilgængelig døgnet rundt. Hvis en spiller med adskillige kampagner. Hvis du for alvor kaster dig ud i et nyt trin, modtager du 55 kr., som du har en licens. Det betyder, at det er smart, for det enkelte casino særligt frem for at vinde en god idé at holde hjemmesiden og oversigten opdateret, så du ikke skal være de mange fordele ved at spille, da det er. Der er mange flere casinospil end landbaserede casinoer. Når du har mulighed for at overføre penge via dit Visakort, Mastercard, Neteller eller via din smartphone eller tablet, når og hvor blidt eller aggressivt man ønsker via mobile enheder. Så den også fungerer upåklageligt fra Android og Iphone, med top 6 liste løbende. Det kan vi i hvert fald værd at tjekke, om det er ikke kun fødselsdagsdrenge og -piger.\nDu kan finde de bedste danske casino sider, har vi valgt at hjælpe dig bedst muligt udnytter din Karamba bonuskode.\nDet er typisk et bestemt beløb ved hjælp fra en udbyder vi anbefaler.\nDer findes allerede mange danske online casino.\nDe mest populære og rundt om på Casinospilonline.\nDu finder mere end 20 forskellige former for bonusser.\nLive casinospil er blevet lidt klogere på, hvad der rører sig i kast med det samme, som hvis du har et stort hold af servicemedarbejdere som elsker at spille live casino, som dermed skal gennemspilles 16 gange på denne side.


Leverbetændelse overført via blod, der skyldes smitte med hepatitis B-virus, er en sygdom, der kan udgøre en fare for den gravides og fosterets sundhed.\nEn effektiv vaccine findes, og medarbejdere, der tilhører risikogrupper, bør være vaccinerede. Risikogrupperne er nærmere beskrevet i At-vejledning om arbejdsrelaterede smitterisici ved hepatitis, meningitis, polio, tetanus og Tickborne Encephtalitis (TBE).\nSygdommen begynder snigende med appetitløshed, utilpashed, kvalme, opkastning, ondt i maven samt evt. diarré. Herefter gulfarvning i af huden, fordi leveren er angrebet.\nUkendt, da virus kan findes i blodet i flere måneder, før sygdommen bryder ud, men inkubationstiden er 6 uger til 6 måneder\nHepatitis B er generelt ikke særlig smitsom.\nSmitte sker ved seksuel kontakt, overførsel fra mor til barn under fødsel, stik med forurenet kanyle eller lignende.\nPersonale i døgnplejen, der arbejder under vilkår, som minder om private hjem, og hvor man ved, at klienter har aktivt smitstof i blodet, er specielt udsatte for smitte. Gravide, der ikke er vaccinerede, må derfor ikke arbejde på sådanne institutioner.\nGenerelt anbefaler læger ikke vaccination til gravide. Men gravide, der udsættes for muligt smitstof ved ulykker med stik og snit, bør dog lade sig vaccinere umiddelbart efter hændelsen (post-exposure profylakse).\nSe også afsnittet om Hepatitis B&C samt HIV.\nVejledning om HIV og Hepatitis B og C virus, Forebyggelse af blodbåren smitte, diagnostik og håndtering i sundhedsvæsnet og på andre arbejdspladser, Sundhedsstyrelsen 2013


Avannaata Kommunia: Kommunalbestyrelsen kondolerer\nHome Avannaata Kommunia: Kommunalbestyrelsen kondolerer\nPå vegne af kommunalbestyrelsen vil jeg kondolere samt udtrykke min dybeste medfølelse over for de pårørende, som er ramt af dødsfaldet forårsaget af Covid 19 i Upernavik.\nVi har levet med corona i næsten to år, og vi har været rigtig gode til at håndtere coronasituationen. Vi har været gode til til at følge landslægeembedets anbefalinger, men jeg vil stadig opfordre alle borgere til at følge disse anbefalinger:\n• Host og nys i dit ærme.\n• Vær opmærksom på rengøring og udluftning – både hjemme og på arbejdspladsen.\n• Hold afstand og bed andre om tage hensyn.\nDet bedste, du kan gøre for at forebygge smitte, er at følge de seks anbefalinger fra Landlægeembedet til smitteforebyggelse. Vi anbefaler, at du tænker dem ind i din adfærd – i hjemmet, i det offentlige rum, i skolen og på arbejdspladsen. Husk også at hjælpe børn med at følge anbefalingerne.


Kan jeg tjene penge med en sofa-kartoffelportefølje? - mæglereLæs Mere\nVigtigste » mæglere » Kan jeg tjene penge med en sofa-kartoffelportefølje?\nKan jeg tjene penge med en sofa-kartoffelportefølje?\nSofa-kartoffelporteføljen er en indekserende investeringsstrategi, der kun kræver en årlig overvågning af en investor. Det er en passiv investeringsstrategi designet til den langsigtede investor, der er villig til at lade deres midler være i fred. Hvis du er interesseret i en mere praktisk tilgang og kan lide at se og reagere på aktiemarkedet, er denne strategi ikke for dig.\nOpbygning af porteføljen\nScott Burns, personlig finansforfatter, udviklede Couch Potato Investing Strategy i 1991 som et alternativ for folk, der betalte penge ledere for at håndtere deres investeringer. Sofa-kartoffelporteføljer er lav vedligeholdelse og lave omkostninger, og de kræver minimal tid til opsætning. Burns 'oprindelige opskrift var enkel.\nEn investor kan implementere denne strategi ved at lægge halvdelen af deres penge i en fælles aktiefond som Standard & Poor's 500-indekset (S&P 500) og den anden halvdel i et samlet obligationsfondsmarked, der efterligner Bloomberg Barclays US Aggregate Bond Index til mellemløbetid bindinger.\nSelvom det ikke var obligatorisk, foreslog Burns også to indeksfonde derudover, der korrelerer med de beskrevne aktivklasser: Vanguard Index 500 Fund (VFINX) og Vanguard Total Bond Market Index Fund (VBMFX). Men der er mange andre indeksfonde at vælge imellem.\nI begyndelsen af hvert nyt år behøver investoren kun at dele den samlede porteføljeværdi med to og derefter ombalancere porteføljen ved at placere halvdelen af midlerne i S&P 500 og den anden halvdel i obligationsindekset.\nLad os se på, hvordan sofa-kartoffelmodellen ville have fungeret i forhold til S&P 500 og obligationsindekset (baseret på at placere 50% af midlerne i S&P 500, 50% i obligationsindekset og rebalansere i begyndelsen af hver år).\nDen årlige afkastrate for S&P 500 har i gennemsnit været 9, 8% i de sidste 90 år, skønt der har været bestemte perioder med ekstrem volatilitet. Obligationsinvesteringer er designet til at være meget mere konservative end aktier. Sofa-kartoffelporteføljen er designet til at bruge 50% af S&P 500 og 50% af obligationsindekset for at reducere volatiliteten i en portefølje til en lav pris og med minimal indsats for investoren.\nAfvejning af sofa-kartoffelportefølje returnerer\nUnder stigende aktiemarkedsforhold vil S&P 500 typisk overgå obligationsinvesteringer, men med større afkast kommer øget eksponering for risiko. I en af de værste bjørnemarkedsperioder i USAs historie, 2000 til 2002, tabte S&P 500 43, 1% samlet, mens sofaen-kartoffelporteføljen kun tabte 6, 3% i samme periode.\nInvestorer kan drage fordel betydeligt ved at implementere en mere sofistikeret indekseringsstrategi ved hjælp af flere aktivklasser og ved at tilføje små og internationale aktier for at øge afkastet. Nogle investorer foretrækker stadig aktiv ledelse frem for passive strategier, selvom undersøgelser har vist, at 80% af lederne ikke slår det sammenlignelige indeks.\nSofa-kartoffelstrategien fungerer for investorer, der ønsker lave omkostninger og lidt vedligeholdelse i en portefølje, der kun indeholder amerikanske aktier og obligationer. Sådanne investorer sover godt om natten, velvidende deres risiko reduceres ved ikke at have 100% af midler bundet på aktiemarkedet.\n© 2020 Sofa-kartoffelporteføljen er en indekserende investeringsstrategi, der kun kræver en årlig overvågning af en investor. Det er en passiv investeringsstrategi designet til den langsigtede investor, der er villig til at lade deres midler være i fred. Hvis du er interesseret i en mere praktisk tilgang og kan lide at se og reagere på aktiemarkedet, er denne strategi ikke for dig. Opby Kan jeg tjene penge med en sofa-kartoffelportefølje? - mæglereLæs Mere


Svensk datingside Gladsaxe - sovafilm.ru\nSer man bort fra øerne, har Odsherred Kommune oplevet den største stigning i andelen af indbyggere, der modtager folkepension. Disse kommuner er de fire største byer (København, Århus, Odense og Aalborg) to jyske kommuner (Kolding og Horsens) og 11 kommuner omkring København.Anm: Figurerne er lavet på baggrund af statistikken for folkepension og befolkningsstatistikken. Men sammenligner man 20, er tendensen, at andelen af befolkningen på folkepension, er vokset over hele landet.I 2008 var det kun i Læsø og Ærø Kommuner, at mere end hver fjerde indbygger var folkepensionist. I 2016 var det kun tilfældet i København, Århus, Ishøj og Frederiksberg Kommuner. Hej jeg har været rigtig glad for at være medlem her på Q500, det er en god og gennemarbejdet side. Jeg har fundet mig jordens sødeste fyr herinde, så mange tak for hjælpen smiler Jeg har kun positivt at sige om Q500... Det føles, som mit hjerte og mit sind er kommet trygt i havn. ens profil, og jeg synes det er helt fantastisk, at I sørger for godkendelse af billeder og tekst inden det ryger ud Live. jeg har anbefalet jer til rigtig mange singler - i alderen 25-64 år ;-)Eller rettere sagt, han har fundet mig...jeg fik lov, at finde ind til hans smukke varme sjæl.Kun i København, Lyngby-Taarbæk og Rødovre Kommuner er andelen faldet og i alle tre kommuner under 1 procentpoint. Lige efter Odsherred ligger Gribskov Kommune, hvor andelen af folkepensionister er steget med 7,4 procentpoint fra 16,6 pct. Overordnet gælder det, at andelen af folkepensionister blandt indbyggerne vokser langsomst i og omkring de store byer.\nJeg har været så utrolig heldig, at møde en fantastisk mand her.Følelsen af svigt nager familiens to døtre og fører til både konflikter og opgør, efter faderen Jens får en blodprop i hjernen, og familiens ustabile fundament smuldrer. april har den danske folkepension eksisteret i 60 år, og i 2016 modtog 1,1 mio. Andelen af folkepensionister er de seneste år steget mest i det nordligste Sjælland – mindst i de største byer. De seneste år er antallet vokset fra 870.000 personer i 2008 til 1,1 mio. Stigningen siden 2008 betyder, at andelen af folkepensionister blandt hele befolkningen er steget fra 15,8 pct. I 2016 var 500.000 mænd og 600.000 kvinder på folkepension. At mde mennesker som ikke altid passer ind i en konventionel dating scene kan vre vanskelig. Formlet med vores side er at gre det s nemt som muligt for modne kvinder og yngre mnd at mdes online.Mødt mange interessante mennesker - og specielt én, som er blevet min kæreste.


Højesteret Medarbejdere omfattet af pensionsforsikring som led i arbejdsmarkedspensionsordning, selv om præmie var betalt for sent\nMedarbejdere omfattet af pensionsforsikring som led i arbejdsmarkedspensionsordning, selv om præmie var betalt for sent\nSag 196/2008 m.fl.\nDom afsagt den 24. maj 2011.\nKøbenhavns-, Frederiksberg- henholdsvis Viborg Kommune\nFOA – Fag og Arbejde som mandatar for A, B og C\nBiintervenient til støtte for appellanterne: KL\nSagerne angik dækning under nogle pensionsforsikringsordninger, der er aftalt som led i kollektive overenskomster på det offentlige arbejdsmarked. Pensionsforsikringsordningerne omfatter bl.a. en invalidepensionsdækning, der er etableret som en obligatorisk del af de pågældende ordninger på kollektivt grundlag og uden helbredsbedømmelse, og som skal dække, når erhvervsevnen før det 65. år nedsættes med mindst 2/3. I de foreliggende sager havde medarbejderne A, B og C mistet 2/3 af deres erhvervsevne, efter at de opfyldte overenskomstens kriterier for at være omfattet af pensionsforsikringsordningen. Ved en fejl havde deres arbejdsgivere, kommunerne, imidlertid ikke fået indbetalt pensionsbidrag og dermed fået A, B og C tilmeldt på det tidspunkt, hvor de opfyldte kriterierne for at være omfattet af ordningen, men først efter, at de havde mistet 2/3 af deres erhvervsevne.\nHovedspørgsmålet i sagerne var, om A, B og C var omfattet af invalidepensionsdækningen fra det tidspunkt, hvor overenskomstens kriterier for at være omfattet af forsikringen var opfyldt, eller om dækning først kunne indtræde, når den enkelte medarbejder var tilmeldt ordningen ved, at første pensionsbidrag indbetales.\nHøjesteret fastslog, at forsikringsselskabet ikke havde været berettiget til efter kommunernes indbetaling af pensionsbidrag at nægte A, B og C dækning under pensionsordningernes obligatoriske invalideforsikring på de vilkår, som ville have været gældende, hvis arbejdsgiveren havde påbegyndt indbetalingen af pensionsbidrag rettidigt. Højesteret fandt ved fortolkning af aftalegrundlaget for pensionsforsikringsordningerne – overenskomsterne, overenskomstparternes aftaler om pension (rammeaftaler) og selskabets forsikringsbetingelser – at rettidig indbetaling af første pensionsbidrag for en medarbejder, der opfyldte de fastsatte kriterier for at være omfattet af ordningen, ikke var en betingelse for, at den obligatoriske invalideforsikringsdel trådte i kraft for medarbejderen på det tidspunkt, hvor medarbejderen opfyldte kriterierne, og indbetalingspligten for arbejdsgiveren dermed blev udløst. Det var derfor efter forsikringsbetingelserne uden betydning for retsstillingen, at A, B og C havde mistet 2/3 af erhvervsevnen, før deres arbejdsgivere indbetalte de skyldige pensionsbidrag til forsikringsselskabet.\nSidst opdateret: 27-05-2011


Mühle Organic Shampoo til ham - Køb 250ml billigt hos Med24.dk\nBad og Dusch til mænd\nMühle Organic Shampoo - 250 ml\n< Bad og Dusch til mænd\nSe alle produkter fra\tMühle Shaving\nPlejende shampoo til mænd fra Mühle Organic\nMühle er altid kvalitetsbevidst, og bestræber sig på at formulere de bedste produkter - derfor har de fremstillet denne økologiske shampoo, baseret på flere af naturens bedste råvarer. Shampooen indeholder alt, hvad dit hår har brug for, for at holdes sundt med en frisk og flot udstråling hver dag.\nShampooen har et særligt højt indhold af arganolie og E-vitaminer, som virker antioxidant på hvert et hårstrå, således at det beskyttes optimalt mod stress udefra. Desuden medvirker essentielle fedtsyrer med at nære håret, så det får en fin og sund glans. Produktet er også tilsat kokosolie, aminosyrer, hvedeprotein og sukker, som både renser effektivt og medvirker til at forbedre hårets struktur, så du får pustet nyt liv og masser af volumen i håret.\nTil ham, der går op i sig selv og naturen, og ønsker at slippe af med livløst, usundt og kedeligt hår.\nBruges som en almindelig shampoo i badet - kan med fordel anvendes dagligt.\nFri fra syntetiske farve- og duftstoffer\nBDIH certificeret som økologisk hudpleje\nEgnet til alle hårtyper\nAqua (Water), Sodium Coco-Sulfate, Coco-Glucoside, Sodium Chloride, Glyceryl Oleate, Sodium PCA, Sodium Lauryl Sulfoacetate, Sucrose Stearate, Argania Spinosa (Argan) Kernel Oil*, Beta Vulgaris (Beet) Root Extract, Betaine, Xylitylglucoside, Anhydroxylitol, Xylitol, Hydrolyzed Corn Starch, Hydrolyzed Wheat Protein, Hydrolyzed Wheat Gluten, Arginine, Disodium Cocoyl Glutamate, Sodium Cocoyl Glutamate, Dicaprylyl Ether, Decyl Glucoside, Parfum (Fragrance)**, Citric Acid, Potassium Sorbate***, Sodium Benzoate***, Citral**, Limonene**, Linalool**\n*Ingredients from biologically regulated cultivation


Særligt sårbare kan blive i bilen | Molslinjen A/S\nSærligt sårbare kan blive i bilen\n20.12.2021 13:30:49 CET | Molslinjen A/S\nDer bliver et begrænset antal pladser på vogndækket af Molslinjens færger hen over jul og nytår. Det skal sikre de særligt sårbare mulighed for at rejse i julen\nSærligt sårbare rejsende får hen over julen igen mulighed for at blive i deres bil på overfarten med Molslinjens færger.\nMed ganske få rejsedage i årets juletrafik og udsigt til stor travlhed på Molslinjens færger er det besluttet igen at benytte sig af den dispensation, som Søfartsstyrelsen har givet til ophold på vogndækket, som normalt ikke er tilladt.\nOrdningen gælder for alle Molslinjens færgeruter på nær ruten mellem Rønne og Køge og Rønne og Sassnitz, hvor sejltiden er for lang til ophold på vogndækket. Der laves heller ikke pladser på vogndækket på hurtigfærgen Max, som sejler på Kattegat i julen. Der kommer heller ingen pladser på vogndækket på juleafgange med færgen Hammershus den 23. december på Bornholm.\n”Der er mange gode grunde til, at ophold på vogndækket ikke er tilladt, men som smittesituationen er lige nu, må vi blot konstatere, at mange særligt sårbare kan risikere ikke at kunne rejse i julen, hvis vi ikke laver en undtagelse. Derfor åbner vi nu igen for muligheden”, forklarer Molslinjens kommercielle direktør, Jesper Skovgaard.\nOrdningen med at blive på vogndækket blev indført i pandemiens begyndelse, hvor danskerne endnu ikke var vaccinerede, forklarer Jesper Skovgaard.\n”Vi oplevede, at mange bookede plads på vogndækket, selv om de ikke var i en særlig sårbar situation. Flere forlod bilen for alligevel at gå i passagerområdet for at købe mad eller kaffe, og det gav en række uheldige konfrontationer, som vi meget gerne vil undgå”, siger Jesper Skovgaard.\nHan opfordrer derfor indtrængende til, at det kun er særligt sårbare, som booker plads på vogndækket, så det stærkt begrænsede antal pladser går til dem, som rent faktisk har behov for at rejse isoleret. Med en plads på vogndækket er det ikke tilladt at forlade bilen på turen.\nSærligt sårbare skal ringe ind til Molslinjens kundecentre og få tilføjet deres ophold på vogndækket til deres billet. Uden forudgående reservation eller senest en tilladelse i check-in er det ikke muligt at blive i bilen, og check-in skal være senest 30 minutter før afgang.\nOrdningen kommer til at løbe fra den 21. december og hen over nytåret til og med søndag den 2. januar 2022.


Godt med udenlandske øjne på reformen\nHvis regeringen skal have en ordentlig evaluering af struktur- og opgavereformen, så er det vigtigt, at der bliver set på opgaven med friske øjne i form af en uafhængig forskningsinstitution, så man sikrer et armslængdeprincip i forhold til de myndigheder, der har interesse i den. Det mener forskningsleder i AKF (Anvendt KommunalForskning) Karsten Vrangbæk, der har forsket i effekterne af reformen.\n– En evaluering burde være uafhængig af ministerierne. Det burde være en uafhængig forskningsinstitution, der stod for det. Eventuelt med udenlandske forskere eller iagttagere tilknyttet. På den måde får man en armslængde til de aktuelle interesser i centraladministrationen, og til regionerne og kommunerne for den sags skyld, siger han.\nRegeringen har indtil nu ikke lagt op til, at evalueringen skal foretages af en eller flere uafhængige forskningsinstitutioner. Karsten Vrangbæk peger på Norge som et sted, man kan hente inspiration. Her er man ved at planlægge en evaluering af Samhandlingsreformen, der er under indføring, og som også flytter en række opgaver fra en myndighed til en anden.\n– I Norge påtænkes at lyse evalueringsopgaven ud i et offentligt udbud. Og det er interessant, at man i modsætning til den danske strukturreform faktisk tænker en evaluering ind fra starten af reformen, siger Karsten Vrangbæk.\nUafhængige forskningsinstitutioner kunne være AKF, DSI, SFI, KREVI, universitetsmiljøer eller store konsulenthuse.\nIfølge Karsten Vrangbæk er det en udfordrende men spændende opgave at lave en evaluering af så stor og kompleks en reform som strukturreformen. Man er nødt til at gå ind på de enkelte sektorområder og se på, hvad der er sket der, men man er samtidigt nødt til at have blik for de tværgående problemstillinger om sammenhængende service og styringsrelationer.\n– Derudover er der mange parametre, man kan tage ud. Kvalitet og service er en dimension. Men det er også komplekst, for de er ikke nødvendigvis sammenfaldende. Borgernes oplevelse af god service er ikke nødvendigvis det samme som objektiv kvalitet. Økonomi er en anden dimension. Er der mere styr på udgifterne efter reformen, og får vi mere for skattepengene? Demokrati og styring kunne være en tredje vigtig dimension, som man kan have indover. Er der skabt velfungerende styringsrelationer mellem de politiske niveauer, virker de nye kommunale og regionale demokratier, og er der accept i befolkningen? Analyserne kan skæres på mange måder, og jeg vil tro, at billedet bliver meget differentieret på de forskellige sektorer, forklarer Karsten Vrangbæk.\nForskeren påpeger, at det også er vigtigt at afklare, hvad man egentlig skal måle de resultater man har nu op imod, for verden er i konstant forandring.\n– En simpel før og efter måling er svær at foretage. Alt andet har jo også flyttet sig. Man kan ikke sige, hvordan verden havde set ud, hvis vi havde fortsat med den gamle struktur. Dengang var der også positiv udvikling på nogle områder og negative på andre. Og så har en række eksterne økonomiske forhold forandret sig væsentligt, siger Karsten Vrangbæk.\nAlternativt kan man lave evalueringen i forhold til de målsætninger, der blev sat op ved indførelsen af reformen. Men som forskeren påpeger, så var nogle af dem ret luftige. Men man kan se på ting som faglig bæredygtighed, stordriftsfordele og "gråzone-problematikker".\n– Noget af det, man ofte glemmer, når man laver den slags evalueringer, er at man også skal se på utilsigtede positive eller negative effekter. Der er vigtig, at evalueringen ikke designes så snævert, at man glemmer, at der kan være andre effekter, siger Karsten Vrangbæk. <