Det Miljøøkonomiske råd kritiserer kommunernes indsats ved trafikstøj | Ingeniøren\nDet Miljøøkonomiske råd kritiserer kommunernes indsats ved trafikstøj\nDer sættes ikke hårdt nok ind for at bekæmpe generne ved trafikstøj i kommunerne, kritiserer Det Miljøøkonomiske Råd i ny rapport. Man får, hvad man betaler for, svarer kommunerne.\nAf Klaus Ulrik Mortensen 23. feb 2011 kl. 11:59 0\nMangelfuld indsats over for trafikstøj koster hvert år Danmark minimum to milliarder kroner. Det fastslår Det Miljøøkonomiske Råd i et nyt diskussionsoplæg, der er præsenteret i dag onsdag klokken 12.\nTrafikstøj påvirker 35 procent af alle danske boliger, hvilken forringer værdien med halvanden milliard årligt. Dertil kommer helbredsomkostninger forbundet med forurening og stress for minimum en halv milliard kroner. Og skal de uheldige bivirkninger fra trafikstøjen ned, kræver det, at staten - samt ikke mindst kommunerne - sætter ind med en mere prioritet indsats, som sigter efter at koncentrere trafikken på relativt få veje.\n"Man kan så bekæmpe støjforureningen der ved lokale tiltag som hastighedsregulering, støjsvag asfalt, afskærmning og støjisolering," anbefaler formand for Det Miljøøkonomiske Råd, overvismand Hans Jørgen Whitta-Jacobsen.\nI 2006 vedtog Miljøministeriet en støjbekendtgørelse, som krævede, at 14 hovedstadskommuner samt 20 kommuner med større vejstrækninger udarbejde en handlingsplan for nedbringelse af støjen. Et krav, som 21 har opfyldt.\nMen dertil kommer, at EU's støjdirektiv fra 2002 siger, at de berørte kommuner kan vælge at kortlægge, hvor mange boliger og beboere, der er særligt støjisolerede, samt antallet af boliger, der har en stillefacade. Endvidere nævnes muligheden for at udarbejde kort for andre typer ekstern støj samt udpege stilleområder.\nMens Frederiksberg, Hvidovre, Odense og Aabenraa kommuner ifølge rapporten agter at udpege de stille områder, har ingen forsøgt at kortlægge støjisoleringen.\nFormand for KTC's vejgruppe og vej- og parkchef i Fredericia Kommune, Ib Doktor, mener, at det i sidste ende er et spørgsmål om penge, og at staten i den forstand får, hvad den betaler for.\n"Et eller andet sted er det måske kritisabelt, at kommunerne ikke har levet 100 procent op til kravene, men det hænger sammen med en ressourcediskussion," siger han.\nFredericia var en af de kommuner, der grundet reglerne om tæt trafik var tvunget til at lave en handlingsplan, som udkom april 2010. Her analyser kommunen de udvalgte gadestrækninger og efterviser derudfra, hvor mange boliger, der er støjramte. Boliger, som herefter kan søge om tilskud til eksempelvis støjreducerende vinduer for at mindske generne.\nMen fordi handlingsplanerne har karakter af hensigtserklæringer, har de ikke udmøntet sig i konkret handling.\n"Det er vi ikke kommet rigtigt i gang med. Borgerne kan søge om tilskud til vinduerne, såfremt kommunen har stillet de nødvendige midler til rådighed. Men selv om vi har kæmpet for at få posten med på budgettet, er det ikke lykkes," forklarer Ib Doktor.\nForvaltningen bad om 3,5 millioner over 3-4 år til finansiering af tiltagene. Hvilket er et ikke-ubetydeligt beløb i betragtning af, at kommunerne ifølge Rambøll fra 2003-2008 samlet investerede 10 millioner kroner årligt på området via anlægsbudgetterne. Til sammenligning brugte staten frem til 2009 20 millioner kroner om året.\nI Frederikshavn, som ikke er omfattet af kravet om handlingsplaner, er trafikstøj ifølge teknisk direktør Mikael Jentsch ikke noget, man har beskæftiget sig særlig meget med.\n"Det er ikke noget voldsom stort tema i kommunerne. Det kan være, at de går mere op i det i de store byer, men i byer på størrelse med Frederikshavn er det ikke højt prioriteret," vurderer Mikael Jentsch, der også er formand for KTC's klimagruppe.\nNetop de store byer er målet for den fremtidige indsats over for trafikstøj, forklarer specialkonsulent i Miljøstyrelsen, Jørgen Jakobsen. En ny støjbekendtgørelse blev 15. januar 2011 vedtaget, og den kræver, at der nu i Århus, Aalborg og Odense udarbejdes handlingsplaner på samme facon, som det er sket i København. Til gengæld bortfalder kravet om indsats for provinsvejene.\n"Det har vist sig, at det ikke gav miljømæssig mening at lave en støjhandlingsplan for eksempelvis fem stumper vej i et industriområde, hvor der ikke bor nogen mennesker," anfører specialkonsulenten.\nJørgen Jakobsen forklarer, at Miljøstyrelsen ikke vil bruge kræfter på de 13 kommuner, der ikke som tidligere krævet har udarbejdet planerne.\n"Vi havde håbet, at kommunerne ville blive inspireret til at lave støjhandlingsplaner, som var mere omfattende end mindstekravene. Men det er en dyr omgang, og især når der ikke er miljømæssig grund til at rette op på støjen i industriområderne, hvor der ikke bor mennesker, har vi fjernet kravene," forklarer han.\nMens bekendtgørelsen nu stiller krav om kortlægning og handlingsplaner i de fire største byer, rejses der ikke krav om, at støjen skal sænkes til bestemte niveauer.\n"Der er rigtig mange boliger, der er belastet med vejstøj. Hvis støjen på alle strækninger skulle dæmpes helt ned til grænseværdien på 58 dB, ville der være tale om meget omfattende investeringer i støjbeskyttelse. Hvor kommunerne vælger at sætte ind over for støjen, skal derfor være deres egen vurdering, og ikke fordi vi sidder i et elfenbenstårn og fortæller dem, hvad de skal gøre," siger specialkonsulenten i Miljøministeriet.\nDer er som udgangspunkt tre måderat bekæmpe trafikstøj på:\nStøjkilden: Elbiler, støjdæmpende asfalt\nStøjens udbredelse: Støjskærme og støjvolde\nMindskning af påvirkningen hos modtageren: Facadeisolering, støjreducerende vinduer\nLink til Miljøstyrelsens pjece om støjhandlingsplaner\nLink til Miljøstyrelsens støjkort\nLæs Fredericia Kommunes støjhandlingsplan


Velkommen hos GF Nord\nJonas Daniel Nielsen\nMikela Frenzen Kristensen\nGF Nord, Hjørring\nBrinck Seidelinsgade 7\n98 92 50 23\nMød os på Forårsmessen og hvis du er hurtig har vi stadig billetter på kontoret, som du kan hente, efter først til mølle princippet. Vi glæder os til at se dig.😃\nDine lokale fordele GF Nord\nGF Nord har indgået aftale med OIL! tank & go ApS om rabat på brændstof ved tilmelding til OIL! Loyalitetsaftale\nSom medlem i GF - Nord er du automatisk med i klubbens autohjælp. Du kan dermed spare et meget dyrere abonnement ved redningskorps eller lignende. Kontingentet opkræves sammen med præmien for bilforsikringen til januar.\nDansk Autohjælp har mulighed for at se, om en nødstedt bilist er med i GF Nords autohjælp ordning.\nEr GF Nord din forsikringsklub?


Status på min genoptræning | Cecilie | Cecilie Lange Status på min genoptræning – Cecilie Lange\nHold da op hvor er jeg overvældet, over at I tog så godt imod "Bliv sommerklar på 3 måneder" Fak\nStatus på min genoptræning\nDet er efterhånden længe siden, at I har hørt status på min genoptræning. Til de nyankommne læsere kan I læse lidt om min operation og genoptræning her.\nStatus er lige nu, at jeg stadigvæk ikke kan gå sådan 100 % rigtigt (LORT). Jeg er ved at rive håret af mig selv – og det samme tror jeg min fys er. Haha.. Så lige nu er mit fokus på min gang. Styrketræning er jeg kommet i gang med igen takket være min træner Tahi. Jeg glæder mig til, at komme rigtig i gang med mit træningsprogram og se om det giver resultater. Afsæt og hop er stadigvæk no go – Så ingen burpbees, jumpsquat eller andet sjovt. Jeg har været ude og “løbe” to gange i denne uge, det er en kæmpe sejr for mig, at komme igang med at løbe, også selvom at det er meget langsomt. Kunne i være interesseret i, at jeg deler mit “løbeprogram” med jer?\nDet har virkelig været et langt og sejt forløb. Selve operationen var ikke slem, men det var de psykiske og fysiske aspekter derimod. Jeg krydser fingre for, at jeg ikke skal igennem endnu en operation lige foreløbig. Det magter jeg ikke lige nu. Jeg satser stærkt på at være 100 % ovenpå til sommer, så jeg igen kan hoppe rundt og lave inspirerende træningsvideoer til Jer :)\nGæsteindlæg: Genoptræning efter en hofteoperation...\nStatus efter operationen\nStatus på mine hjerteproblemer\nHold da op hvor er jeg overvældet, over at I tog så godt imod "Bliv sommerklar på 3 måneder" Faktisk er det et af de mest …


Agesen om batalje: Der bliver givet og taget | TV2 ØSTJYLLAND\nAgesen om batalje: Der bliver givet og taget\nRanders FCs Mads Agesen var i slutningen af 1. halvleg impliceret i en episode, hvor han sparkede ud efter en Lyngby-spiller\n09. sep 2016, kl. 21:32\nDet var en dramatisk kamp på Bionutria Park i Randers fredag aften, hvor hjemmeholdet mødte Lyngby Boldklub. Især en situation i slutningen af 1. halvleg fik sindene i kog hos gæsternes spillere. Her viser tv-billeder, at Randers’ Mads Agesen sparker ud efter en modstander. Selv husker han ikke detaljerne.\n- Der bliver givet og taget lidt. Man siger en masse ting til hinanden, puffer lidt og træder den anden over tæerne. Jeg husker, at jeg bliver skubbet i jorden, og så scorer vi til 2-0 kort efter. Mere husker jeg ikke, siger Mads Agesen til TV 2 | ØSTJYLLAND.\nLæs også Randers FC rykker op på førstepladsen efter sejr over Lyngby\nAt optagelser efterfølgende viser en handling fra forsvarsspilleren, som nok var til rødt, vil han ikke rigtig kommentere på.\n- Jeg lader det være op til dommeren at vurdere, om jeg skulle være smidt ud. Han giver to gule kort i situationen, så et eller andet må der være set, forklarer han.\nHvorfor han sparker ud efter Lyngby-manden, som billeder jo altså viser, vil han ikke sige noget om.\nVigtigt med redning\nDen resterende del af opgøret og Randers’ udbytte vil han langt hellere snakke om.\n- Vi står ikke ret godt på banen, og organisationen er ikke på plads, men jeg oplever, at vi forsvarer rigtig godt. For mig var det et spørgsmål om tid, inden vi slog til og scorede til 3-0, fortæller Mads Agesen.\nSe her hvad den udviste Mads Fenger sagde efter kampen.\nSådan var det i hvert fald for ham indtil udvisningen af Mads Fenger og straffesparket, hvor den islandske målmand Hannes Halldorsson så redder sit hold.\n- Det havde været svært med en mand i undertal, hvis de havde scoret der. Så det var vigtigt, at Hannes tog den. Han leverer på et uhørt højt niveau, mener forsvarsspilleren.\nHan medgiver samtidig, at selvom 2-0 lyder som en sikker sejr, så var det langt fra det, men de tre point blev fightet hjem.


Hvordan man vælger de rigtige øreringe\nØreringe er et uundværligt tilbehør til en moderne kvinde. De er i stand til at understrege øjnens farve og hudens skygge, gøre opmærksom på nakken, formidle stemningen og endda udtrykke deres elskerindees sociale status. Samtidig er ukorrekt udvalgte øreringe i stand til at gøre opmærksom på manglerne ved udseende. Derudover kan de se uhensigtsmæssigt og bevidst ud og ødelægge det generelle indtryk af en kvinde, selvom resten af hendes billede ideelt tænkes. Men hvordan man vælger de rigtige øreringe?\nTil at begynde med skal du tydeligt afgøre, om du planlægger at bære dine nye øreringe om eftermiddagen eller har du brug for dem til at supplere dit aften outfit?\nFor de aften lange eller massive øreringe med naturlige eller halvedelste sten (undtagelse kan kun laves for dyre, smykker) - sådanne øreringe er i stand til at tilføje charme og luksus til din sammen, og de glæder desuden glædeligt ved aftenbelysning. Men husk at disse øreringe vil se for prangende og upassende i dagslys.\nSørg for at overveje din ansigtsform, når du vælger øreringe. Her er de grundlæggende retningslinjer, der hjælper dig med at finde de ønskede formularer:\n- For et bredt ansigt med udtalt kindben, tynde, aflange øreringe ("vedhæng") og runde, massive øreringe eller klip kan visuelt udvide det aflange, smalle ansigt.\n- Buttede damer er kontraindikerede øreringe, der udvider i diameter (for eksempel "rhombs", "stjerner" eller "lysekroner") samt runde øreringe-ringe.\n- Hvordan vælger de rigtige øreringe til piger med ovale og "hjerteformede" ansigter? De bør være opmærksomme på de buede øreringe og opgive smykker med klare geometriske konturer. På samme tid er disse øreringe ideelle til piger med en "trekant" type ansigt.\n- Ejere af firkantede ansigter er velegnede runde øreringe eller øreringe i form af rektangler, men i hvert fald ikke firkanter.\nPopulære ørestikker er velegnet til alle uden undtagelse. Det vigtigste er at vælge øreringe i forhold til ørens størrelse - "nellik" bør ikke være større end din lap.\nFarven på det metal, som ørerne er lavet af, skal nødvendigvis matche farven på din hud. Som du ved, er der to farvetyper: "kold" og "varm". Hvis du tilhører gruppen af "kold" farve, vil gråmetaller passe til dig, hvis du er i gruppen "varm" - vælg gule metaller.\nHvis du kan lide øreringe, hvor der er sten, skal du prøve at vælge dem under øjets farve. Aventuriner smukt sætte blå øjne og lilla ametyster - brun. Men husk at turkis i øreringe er kontraindiceret til piger med lysegrå eller lyseblå øjne: skygget af en lys sten, dine øjne vises vandige.\nGlem ikke at tage hensyn til din alder, når du vælger ornamenter. Voksne, respektable kvinder bør vælge deres klassiske øreringe lavet af ædle metaller. Selvom du ser yngre ud end dine år, og du ikke er fremmed for dristige eksperimenter i tøj, må du ikke bære plastik smykker. Det er kun egnet til unge piger.\nEn anden faktor at overveje er din vækst. Så korte, miniature piger passer ikke lang, massive øreringe-vedhæng, der ser så effektivt ud på høje piger.\nPrøv at hjælpe sergs understrege værdien af dit udseende. Tynde kædeøreringe er accentueret af en elegant hals, øreringe af lys og prangende farve vil gøre opmærksom på ansigts fejlfri hud og øreringe af lette materialer eller med hvide sten smukke kontraster med en jævn sommerfarve.\nPrincippet om kontrast vil spille i dine hænder, derfor vælger du korrekt øreringe, der står i kontrast til hårets farve. Brunetter bør ikke bære øreringe i mørke farver, men lyse farver (for eksempel røde) vil se meget imponerende ud.\nKøb ikke for billige øreringe, de kan være lavet af et metal af dårlig kvalitet, som begynder at oxidere i ørerne, forårsager irritation, skrælning eller endog en allergisk reaktion. Vær opmærksom på at låse øreringe - de skal let, men fast fastgjort, uden at skade knæ og hud bag øret.\nTOP-4 tilbehør, der tilføjer alder: gentag ikke disse fejl!\nNyttige egenskaber af rav\nEfterårsfesten: Carrera y Carrera El Retiro Otono-samlingen\nTop 10 mest populære indenlandske serier af 2015\nHvordan giver jeg op søde?\nNikita Dzhigurda forklarede, hvorfor Ukraine ikke er givet en visumfri ordning\nBillige shopping tips\nOliven og oliven: medicinske egenskaber\nScabies kløe, scabies behandling\nPlum kage med valnød scythesel\nRis med champignon


Oxygen O2 | AGA Industrielle Gasser Priestley, som fik æren for opdagelsen af grundstoffet oxygen nummeret til julemanden Allerede i havde den svenske hvad C. Scheele fremstillet oxygen, men desværre kom han alt for sent med offentliggørelsen heraf. Scheele fremstillede oxygen fra flere forskellige oxygen, f. 8. dec 8, placeret i det periodiske systems gruppe; atomtegn O. Oxygen findes i den atmosfæriske luft som ilt, hvis molekyler indeholder to.\nkarakter — Den Danske Ordbog\nkarakter — rulors.smukven.com Karakter mere hjælp til søgning. Søg Kun i denne sektion. Den Danske Ordbog Søg i: Om Den Danske Ordbog. I det danske uddannelsessystem har vi siden / anvendt 7-trins-skalaen. Karakterskalaen består af syv karakterer fra -3 til 12 og er sammenlignelig. Få overblik over karakterer på skalaen, brugen af skalaen og oversættelse fra skalaen. .\nSkoleskak i matematikundervisningen for 1., 2. og 3. klasse Klassen besøger en matematik for skole undersøge, hvad der foregår og hvilke varer der handles med. Eleverne indsamler, matematik og sorterer bænkebidere - og undersøger via et eksperiment, hvilket dr siden bænkebidere foretrækker.\nrulors.smukven.com - For stor pik - Åbent Forum\nPik Hønsehuset Dyr · Gratis foto på Pixabay Tonen i åbent dyr skal altid være opbyggende og til inspiration for andre. Det er ikke tilladt at søge cases til opgaver, journalistiske interviews eller andre projekter. Har du spørgsmål til dette, pik du skrive til info girltalk. For at skrive indlæg i åbent forum, skal du oprette en profil.\nKategori:It-virksomheder fra Tyskland - Wikipedia, den frie encyklopædi\nKategori:It-virksomheder i Danmark - Wikipedia, den frie encyklopædi Virksomheden og branchen er i en spændende udvikling, og i takt med virksomheder stigende B2C andel af salget, er det virksomhedens virksomheder at spille en endnu større rolle i værdikæden. BrandOdense, Aalborg eller Aarhus. Hvis ja, behøver du ikke lede videre. Brand kan du få hele pakken.\nFillerbehandling for større kæber | Klinik Rude Frederiksberg\nTeosyal læber, Juvederm filler behandling Behandling du fyldige teosyal læber med et naturligt udseende. Prøv en Juvéderm filler behandling hos CosmeCare og oplev, hvordan dine læber får en veldefineret form med forbedret kontur og fylde. Juvéderm filler er specielt lavet til dine læber og indeholder lokalbedøvelse for ekstra komfort og den bedst mulige behandlingsoplevelse. Ligesom med teosyal læber opnår du med Juvéderm bløde, teosyal og glatte læber med flot fylde. Kunne dine læber trænge til et boost.\nVejret Grenaa - TV 2\nCamping ved Grenå, Østjylland, Danmark - rulors.smukven.com Søndag starter med en del sol, men efterhånden kommer der grenå flere skyer, især i de centrale dele. I aften og i nat tørt og efterhånden mest klart. Byvejr starter med byvejr eller grenå sol, men dmi kommer der mere skyet vejr østfra. I dmi endnu nogen sol, men i løbet af natten mere skyet østfra.\nHar du udskudt din datters HPV-vaccination? - rulors.smukven.com\nOverlæge advarer: Disse piger får flest bivirkninger af HPV-vaccinen | BT Danmark - rulors.smukven.com Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum vaccine tegn. Myndighederne bør advare de tusinder af unge piger, der hpv år vaccineres hvornår livmoderhalskræft, mod at dyrke meget motion op til vaccinationen. Bivirkninger siger Jesper Mehlsen, overlæge og forskningschef ved Synkopecentret på Frederiksberg Hospital i København, der har undersøgt 90 piger og kvinder med ofte efter symptomer, opstår kan være fremkaldt af vaccinen.\ngrøntsags spiral – Jzmw\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Instruktioner rulors.smukven.com


Foranderlig familie – Kristina Hobbs – mor til 5\nDet er intet, der er uforanderligt. Slet ikke i en familie. Det slog mig lige, nyligt hjemkommet fra 2 uger på fantastisk familiechartertur til varme, slentrende, blomsterparfumerede (på en god dag, på en dårlig stinker der af kloak og fulde svenskere (danskere, egentligt, men man må jo være lidt patriotisk nogle gange, og lige her er det uskyldigt)) Kreta, landet, der flyder med honning og hjælpsomme rengøringsdamer, der puffer min hovedpude, rydder op i badedyrene, tørrer gulvene over, hænger vasketøj op og smiler høfligt. Hvis man giver gode drikkepenge, får man endda rene håndklæder HVER DAG!\nNå. Tilbage til sagens kerne – familiens uforanderlighed, eller manglen på samme. Jeg startede denne blog med at skrive ret mange indlæg, der etnografisk beskrev vores hverdag i detaljer. Nu, hvor børnene er lidt ældre, huset er forandret lidt, jeg har vænnet mig til at gå hjemme, vi er flyttet ordentligt ind, børnene er faldet til i deres nye hjemby, så er meget forandret. Det der med hverdagens trummerum, de dræbende husholdningsrutiner, som kan få de fleste ambitiøse karriereforældre til at slå ud over hele kroppen og gå fluks på blodtypediæt, den trummerum kender jeg faktisk ikke. Jeg må improvisere, se mine snit, være tilstede, om- og gentænke, skabe og evaluere konstant for at få det hele til at gå op og få alle 4 unger til at ligge glade, mætte, rolige og rene i deres senge hver aften. Ganske vist er der da den samme bunke praktiske opgaver at løse med vasketøj, indkøb, madlavning, oprydning osv, alt det, jeg elskede at være væk fra på ferien. Men hvordan jeg får passet de opgaver ind imellem at tage mig af mine børn – som er den primære opgave efter min mening – det er foranderligt. Fordi min konstitution og børnenes behov skifter kontinuerligt. På ferien kunne jeg nøjes med at tage mig af børnene. Lege, se dem, snakke med dem, være med dem. Det var guddommeligt.\nJeg prøver ofte at skabe en rutine. Men det bliver ofte mest i mit hoved, i filmen i mit hoved, at hverdagen er stabil med rutiner om praktiske gøremål. Virkeligheden er langt mere uregerlig.\nJeg har derfor tænkt mig at beskrive vores dag idag – men jeg skal lige putte nogle børn.\nmed emneordet 4 børn, at blogge med børn, dagligdag, flyt til provinsen, hjemmegående, livsstil\nTidligere indlæg2 ugers stilhed forude\nNæste indlægEn dag her hos os – nu.


LEO Fondet ændrer koncernstruktur med forbillede i Mærsk og Novo Nordisk | Fundats\nBestyrelsesformand Lars Olsen har nu hentet flere eksterne bestyrelsesmedlemmer, der skal lave store ændringer i Danmarks tredjestørste erhvervsdrivende fond. Fremover skal der mere fokus på det aktive ejerskab af LEO Pharma, placeringen af den voksende formue og det skulle også gerne betyde højere uddelinger. Lars Olsen har hentet inspiration fra de største danske fonde, der synes at have fundet en moderne og fremtidsholdbar fondskonstruktion.\nLEO Fondet arbejder nu efter en Novo Nordisk-fondsmodel, hvor man primært gerne vil investere i aktiviteter, der kan styrke LEO Pharma. Eksempelvis mulige samarbejdspartnere for driftsselskabet i fremtiden, men der bliver også plads til porteføljeinvesteringer. Hvor meget er dog ikke besluttet endnu.


juli 14, 2018 - Mandagsvoksen\nVi er ankommet på landet! Det er jo faktisk to uger siden, men det har været en relativt hektisk og lettere surrealistisk oplevelse, så jeg opdagede ikke, at ugerne bare gik. Selve flyttedagen var en slags opvisning af Murphy’s Lovs mange interessante ansigter, så man ikke kunne gå hen og blive alt for selvfed. Flyttemændene kom halvanden time for sent, elevatoren gik i stykker, da første læs blev sat i den (resultat: 80 kasser og møbler fra 3. sal, ned af trappen..), flyttebilen var for lille osv osv. Alle vores ting ankom dog ved 21-tiden, hvor pizza og enorme mængder kaffe drev os til at slæbe størstedelen indenfor. Læs hele…


Mens Skipper kan nøjes med at pudse parolerne og svinge fanerne, tegner situationen sig anderledes for statsministeren. I de seneste dage har Løkke og ministerholdet været på banen med storpolitiske magtspil.\nLørdag D. 14. MAJ 2016 KL. 20:00\nLæser man Pernille Skippers tale til pinsedagenes årsmøde, er det tydeligt, at Enhedslisten fortsat gerne vil fremstå som velfærdens bedste forsvarer uden dog at være særligt optaget af at påvise realistisk finansiering. (Foto: jens Astrup)\nNår Enhedslisten her i weekenden holder årsmøde, kommer de udsendte reportere på overarbejde for at finde nyheder. For kioskbaskere er der ikke mange af.\nDen største nyhed – i form af skiftet fra Johanne Schmidt-Nielsen til Pernille Skipper – er blevet offentliggjort og udløste berettiget omtale i ugens løb, for den nu forhenværende frontfigur har været en hovedkraft bag Enhedslistens bemærkelsesværdige fremgang.\nLæser man Pernille Skippers tale til årsmødet, er det tydeligt, at Enhedslisten fortsat gerne vil fremstå som velfærdens bedste forsvarer. Men uden at være særligt optaget af at påvise realistisk finansiering.\nVenstre: Vi støtter ikke scannings- programmer\nDen luksus har Lars Løkke Rasmussen (V) ikke. Mens Skipper kan nøjes med at pudse parolerne og svinge fanerne, tegner situationen sig anderledes for statsministeren. I de seneste dage har Løkke og ministerholdet været på banen med storpolitiske meldinger, som tydeligt illustrerer, hvorfor 2016 bliver et ekstraordinært år på Borgen:\n• På et pressemøde i Statsministeriet gav Løkke sammen med forsvarsminister Peter Christensen en orientering om regeringens indstilling til indkøb af kampfly. Indkøbet vil udgøre en enorm investering og påvirke forsvarets udvikling mange år frem.\n• Regeringens nye forslag om at afskaffe PSO-afgiften involverer også ustyrlige milliardbeløb. I alt skal der findes finansiering for 70 milliarder kroner, hvilket er ret mange penge sidst på måneden, og det udløser selvfølgelig også et opgør om finansiering. Ministre har antydet, at en forhøjelse af indkomstskatten kunne være en farbar vej, men det har udløst protester fra Liberal Alliance og de Konservative. Regeringen har desuden lagt op til at droppe planerne om at opstille alle de kystnære vind- møller, sådan som det blev aftalt i energiforliget, og det har resulteret i voldsomme protestråb fra vindmølleindustrien.\n• Også på et andet felt mangler milliarderne. Finansminister Claus Hjort Frederiksen har gjort det klart, at det er nødvendigt at få indtægter og udgifter til at passe i Togfonden, hvor der aktuelt mangler 15,5 milliarder kroner.\nDet var oprindeligt planen, at fonden skulle finansieres via beskatning af Nordsø-olien, men regnestykket er faldet fra hinanden på grund af de historisk lave oliepriser. Dermed er den ambitiøse plan for fremtidens togdrift bragt i fare.\nAlt sammen bør det ses som en ouverture til et efterår, hvor økonomi i den grad kommer i centrum.\nI sensommeren vil regeringen præsentere sin 2025-plan, der skal give et overblik over den økonomiske udvikling, og som især skal vise politikerne, hvad der skal til for at leve op til målet om finanspolitisk holdbarhed.\nEnhedslisten på barrikaden for ytringsfriheden\nRegeringen vil ligeledes præsentere sit forslag til finanslov for 2017, og derudover vil der blive fremlagt reformplaner – bl.a. et udspil om lavere skat på arbejde – og fra det punkt vil de komplicerede forhandlinger rulle frem.\nKampen om positioner er gået i gang, og det er åbenbart, at de blå partier befinder sig langt fra hinanden på væsentlige punkter.\nDF er yderst forbeholdent over for at stige om bord i store skatteforhandlinger, mens skattelettelser omvendt er mærkesager for LA og K.\nSelv om afstanden er stor, vil de blå dog indfinde sig i forhandlingslokalet og deltage i arbejdet med at finde frem til løsninger. Hvis Løkke, som det ser ud til, lader være med at sætte alt på ét bræt og i stedet vælger at gå pragmatisk frem, bliver slutresultatet formentlig mindre, end de mest reformivrige vil efterspørge.\nDet sejler for Skipper\nMen ud fra en erkendelse af at politik er det muliges kunst, kan forløbet resultere i væsentlige resultater, selv om drama og brud ikke kan udelukkes.\nFor Løkke er især Anders Samuelsens krav om lettelser af topskatten den store ubekendte i ligningen.\nI forbindelse med Enhedslistens aktuelle årsmøde og Alternativets voksende styrke i målingerne er det imidlertid interessant at dvæle lidt ved situationen i rød blok.\nFor her tegner der sig i stigende grad et billede af, at konflikterne er af så fundamental karakter, at det er tvivlsomt, om partierne overhovedet vil kunne samles i et forhandlings-lokale. Blot til en begyndelse.\n»Jeg skulle være meget syg, nej død, for ikke at stemme«\nDet perspektiv er S-ledelsen begyndt at tage bestik af, og det er årsagen til, at Socialdemokraternes gruppeformand, Henrik Sass Larsen, i ugens løb meddelte, at en kommende S-ledet regering slet ikke har tænkt sig at basere væsentlige dele af sin politik på rød blok.\nTværtimod vil man – lød meldingen – orientere sig mod de blå partier. Meldingen er givetvis nødvendig i forhold til at sikre en forventningsafstemning med vælgerne i god tid inden næste valg, men den er også en tilståelsessag i forhold til, hvor splittet rød blok er.\nMidt i de mange enorme udfordringer får Løkke med andre ord en chance for at træde i karakter som håndværkeren og lederen, der får ting til at ske i samspil med sine samarbejdspartnere.\nPernille Skipper: Se & Hør-sagen har påvirket, hvordan folk ser på medier


De bedste sundhedsråd til dig, der er i overgangsalderen | Femina\nDe bedste sundhedsråd til dig, der er i overgangsalderen\nÅh, den overgangsalder – med irriterende hedeture, humørsvingninger, som da vi var teenagere, og knogler, der skal vedligeholdes. Læs med og få konkrete råd til, hvordan du lettere kommer gennem overgangsalderen.\nMandag, 23. oktober 2017 - 10:44 - ANNONCE\nI overgangsalderen kører hormonerne op og ned. Din krop stopper med at producere de kvindelige kønshormoner progesteron og østrogen, så du ikke længere får ægløsning, og menstruationerne ophører. De hormonelle ubalancer i kroppen kan resultere i bl.a. hedeture, nattesved og humørsvingninger, men generne varierer meget fra kvinde til kvinde, og cirka hver 5. kvinde har stort set ingen gener.\nEr du en af dem, der er generet, er overgangsalderen heldigvis kun en overgang, og ved at sætte fokus på din kost, motion og søvn kan du have indflydelse på, at skabe bedre balance i kroppen.\n• Planteøstrogener. Spis bælgfrugter som linser og bønner og fuldkorn, f.eks. rugbrød, grovbrød, fuldkornspasta og havregryn\n• Proteiner. Vegetabilske fra bælgfrugter og korn og lidt animalske fra kød og fjerkræ\n• Langsomme kulhydrater fra fuldkorn og grønne grøntsager, der indeholder kostfibre og vigtige mineraler og vitaminer\n• Umættede fedtsyrer, herunder omega-3 fra især fede fisk, nødder, frø, avocado og oliven- og rapsolie\n• Masser af grøntsager, særligt kål og andre bladgrøntsager samt frugt i alle farver. Bidrager med vigtige næringsstoffer, vitaminer, mineraler\n• Calcium. Spis særligt grove grøntsager, mørkegrønne bladgrøntsager, bælgfrugter og magre mælkeprodukter\n• D-vitamin. Kroppen danner selv D-vitamin i sollys, men da sollyset er for svagt om vinteren til, at kroppen kan danne D-vitamin, bør du spise fede fisk, kød, mælk og æg samt eventuelt supplere med et tilskud af D-vitamin\nMotion er med til at stabilisere hormonerne og reducerer hede- og svedeture. Desuden styrker det knoglerne og muskelmassen, holder forbrændingen oppe og giver øget velvære og overskud – både fysisk og psykisk. Dyrk gerne motion hver dag og varier din træning hen over ugen.\nSøvn – helst 7-8 timer dagligt – er vigtigt for et godt helbred, og i overgangsalderen er det om muligt endnu vigtigere. Søvnen stabiliserer blodtrykket, styrker immunforsvaret og støtter og beroliger hormonsystemet.\nStress forårsager ubalance i kroppen og forværrer generne i overgangsalderen. Med yoga eller meditation kan du give dig selv et mentalt frikvarter og få kroppen til at slappe af.\nKILDER: Læge Søs Wollesen, bogen ”Fri mig for flere hedeture”. Læge og videnskabsjournalist Jerk Langer, bogen ”Overgangsalder – med eller uden hormoner”.\nSPAR OP PÅ KNOGLEKONTOEN\nKnoglerne er levende, og derfor har de brug for kalk hver dag. En kombination af kalk, D-vitamin og K2-vitamin er en rigtig god opskrift på at vedligeholde knoglerne. Kalk er nødvendigt for vedligeholdelsen af normale knogler og tænder, og D-vitamin og K-vitamin bidrager til at vedligeholde normale knogler. UniKalk® har et bredt sortiment, der dækker ethvert behov for kalk.\novergangsalder sundhed kosttilskud


Roskilde KFUM er tilbage i Danmarksserien - Lokalbold.dk – Øst & Midt\nRoskilde KFUM er tilbage i Danmarksserien\nBalloner, champagne og en ny klubsang var blot nogle af de mange festlige tiltag, da Roskilde KFUM på hjemmebane sikrede sig oprykning hele 4 spillerunde før sæsonafslutning.\nOg på banen stod det hurtigt klart at Roskilde-spillerne satsede alt på en oprykning i dette opgør. Allerede efter 50 sekunders spil stod der 1-0 på måltavlen, og inden de nærmest rundtossede spillere fra Hornbæk gik til pause stod der 4-0.\nMed kampen afgjort kunne Roskilde-spillerne i anden halvleg begynde at tænke på de efterfølgende festligheder. Derfor slappede man en smule af, og ‘nøjes’ med to yderligere scoringer.\nRoskilde KFUM’s topscorer Toke Morsing stod for 3 af scoringerne, men også Jacob Andersen og den tidligere superliga-spiller og udenlands-proffer Poul Hübertz kom på tavlen.\n“Det er altså høj klasse at rykke op to år i træk og så gøre det, selv om der resterer fire kampe”, konstaterede træner Palle Olsen efter kampen.\nNu er KFUM tilbage i danmarksserien, hvor holdet har været to gange før. Første gang fra 1987 til 1993 under Ove Pedersen, og anden gang med Palle Olsen som boss fra 2004 til 2006, før en nedtur startede. Nu er holdet så tilbage og stadig med Palle Olsen som træner.\nKFUM rykker op som oprykker fra serie 1 fire runder før afslutningen på sæsonen.\nArtikel "tagged" som: Danmarksserie, Jacob Andersen, Palle Olsen, Poul Hübertz, Roskilde KFUM, Sjællandsserie, Toke Morsing,\nForfatter , 26.05.2013, 16:10


Sådan bliver du god til matematik af Carol Vorderman\naf: Carol Vorderman\nKæmper dit barn med matematikken?Synes du, at det er svært at hjælpe med lektierne?Allerede tidligt i barnets skoleforløb begynder nogle forældre at fortvivle over matematiklektierne.Hvordan var det n... læs mere\nBeskrivelse af Sådan bliver du god til matematik\nKæmper dit barn med matematikken?\nSynes du, at det er svært at hjælpe med lektierne?\nAllerede tidligt i barnets skoleforløb begynder nogle forældre at fortvivle over matematiklektierne.\nHvordan var det nu, man regner arealet af en trekant ud ...?\nHvordan regner man med brøker ...?\nI denne bog er der hjælp at hente ... Trin for trin-forlaringer og overskueligeillustrationer gør det lettere at forstå selv kompliceret matematik!\nBogen dækker den matematik, som bruges i grundskolen!\nB: 225mm H: 285mm D: 25mm\nBoganmeldelser · Sådan bliver du god til matematik\nBørnebøger > Studiebøger og undervisningsbøger > Undervisning: Matematik, Naturfag & teknologi > Undervisningsmidler: matematik\nMatematik og naturvidenskab > Matematik


Krydrede & luftige juleboller | Opskrifter | Nanna Pretzmann\nKrydrede & luftige juleboller – Nanna Pretzmann\nIngen jul uden et ton æbleskiver og alt andet lige, så smager de hjemmebagte bare et nyk bedre en\nOpskriften på de lækreste luftige og krydrede juleboller finder du her. Har du et favorit krydderi, så skift endelig ud efter behag. Træk krydderier og chokolade fra og du har den perfekte basis opskrift på boller.\nMen gør nu også dig selv en tjeneste og prøv julebollerne her. De smager ganske enkelt fremragende.\nSaften/skallen fra en halv øko appelsin\nPerlesukker og hakket hasselnød\nStart med at røre gæren ud i det lune kærnemælk. Tilsæt æg, salt, sirup, kardemomme, appelsinsaft/skal, smør og chokoladestykker. Rør godt sammen og tilsæt melet lidt efter lidt indtil dejen har den rette konsistens. Drys lidt mel på bordet og ælt dejen godt igennem. Den skal ikke være for klistret, men hellere for lidt end for meget mel.\nLad dejen hæve en god times tid på køkkenbordet. har du god tid, så brug mindre gær og lad dejen hæve længere. Det gør noget godt for dit bagværk!\nDel nu dejen i 16 stykker og rul til juleboller. Sæt tæt på en bradepande, således at de vokser sammen, når de hæver.\nSæt bradepanden på øverste rille i oven. Kom et ildfastfad i bunden af ovnen og hæld et par liter kogende vand i fadet. Luk ovnen og lad julebollerne hæve i dampen i 15-20 minutter. Tag herefter fadet med vandet og bagepladen med juleboller ud og tænd ovnen på 200 grader (alm. ovn). Pensl med æg. Drys med perlesukker og hakket hasselnødder.\nNår ovnen er varm skal julebollerne bages i cirka 20 minutter til de er gyldne. (Vandet skal ikke bage med).\nNydes lune med tandsmør eller en god ost.\nFind også opskrift på // Hjemmelavede æbleskiver // Hjemmelavede skumfiduser // Kanelstjerne //\nHvor meget rørsukker kommer du i dejen? Det står ikke i ingredienslisten, men du nævner at rørsukker skal i dejen i fremgangsmåden 🙂\nDer skulle selvfølgelig ha’ stået sirup. Det er rettet nu 🙂\nIngen jul uden et ton æbleskiver og alt andet lige, så smager de hjemmebagte bare et nyk bedre end de købte. Jeg har lånt min …


... tårer eller ”elsker i mig ikke mere”. •Du må aldrig nogensinde lave en intervention, uden at der er en professionel og erfaren person med som også har terapeutisk baggrund. Ring til Møllen og spørg hvad ...\n... tårer eller ”elsker i mig ikke mere”. Du må aldrig nogensinde lave en intervention, uden at der er en professionel og erfaren person med som også har terapeutisk baggrund. Ring til Møllen og spørg hvad ...\n... manipulationer såsom: ”Så kan jeg tage livet af mig”, ”så ser i mig aldrig mere”, alkoholikeren fælder krokodille tårer eller ”elsker i mig ikke mere”. •Du må aldrig nogensinde lave en intervention, uden ...\n... af mig”, ”så ser i mig aldrig mere”, alkoholikeren fælder krokodille tårer eller ”elsker i mig ikke mere”. Du må aldrig nogensinde lave en intervention, uden at der er en professionel og erfaren person ...\nstarter episoder kurset skridt april behandlingsprogrammer kørestol vente holte sovemedicin besøg antvorskov heroin medlemmer viste billedet beslutningen nord smoking psykiske højbjerg energiværkstedet nyråd formål skelbækgade tolerer flyder vejledning langebæk enkelte


Kommunikation/it A Htx Vejledning / Råd og vink Kontor for Gymnasiale Uddannelser PDF\nKommunikation/it A Htx Vejledning / Råd og vink Kontor for Gymnasiale Uddannelser 2013\nDownload "Kommunikation/it A Htx Vejledning / Råd og vink Kontor for Gymnasiale Uddannelser 2013"\n1 Kommunikation/it A Htx Vejledning / Råd og vink Kontor for Gymnasiale Uddannelser 2013 Alle bestemmelser, der er bindende for undervisningen og prøverne i de gymnasiale uddannelser, findes i uddannelseslovene og de tilhørende bekendtgørelser, herunder læreplanerne. Denne Vejledning/Råd og vink indeholder forklarende kommentarer til nogle af disse bestemmelser, men indfører ikke nye bindende krav. Desuden gives eksempler på god praksis samt anbefalinger og inspiration, og den udgør dermed et af ministeriets bidrag til faglig og pædagogisk fornyelse. Citater fra læreplanen er anført i kursiv. Indholdsfortegnelse 1. Identitet og formål og oversigt over ændringer i faglige mål og kernestof 1.1 En uddybning af fagets identitet og formål 1.2 Forskellen mellem A- og C-niveau 2. Faglige mål og fagligt indhold Generelt 2.1 Faglige mål 2.2 Kernestof 2.3 Supplerende stof 3. Tilrettelæggelse 3.0 Forudsætninger 3.1 Didaktiske principper 3.2 Arbejdsformer 3.21 Skriftlighed i kommunikation/it A Portfolio i kommunikation/it 3.3 It 3.4 Samspil med andre fag Fagets fagligheder Studieområdet 3.5 Undervisningsmaterialer 3.6 Progression 4. Evaluering 4.1 Løbende evaluering 4.2 Prøveform 4.3 Bedømmelseskriterier 5. Paradigmatiske eksempler Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 1\n2 1. Identitet og formål og oversigt over ændringer i faglige mål og kernestof. 1.1 En uddybning af fagets identitet og formål Fagets genstandsfelt er de designmæssige, teknologiske og kommunikative aspekter af it-baseret kommunikation. Faget beskæftiger sig med digital informations- og kommunikationsteknologi, herunder interaktions- og kommunikationsproblematikker. Faget omhandler kommunikation ved hjælp af forskellige kommunikationsformer så som lyd, billede, tekst og tale og kombinationer heraf til samlede medieprodukter. Faget beskæftiger sig med digital informations- og kommunikationsteknologi, herunder interaktionsog kommunikationsproblematikker Ovenstående citater stammer fra henholdsvis fagets identitet og formålet med faget. Stort set alt mediebaseret kommunikation foregår i dag digitalt. Det gælder, hvad enten der er tale om trykte medier, film og tv eller egentlige it-produkter. Dette betyder dels, at mængden af kommunikation er blevet meget større end tidligere, både fordi det er blevet lettere at producere, herunder genformulere eksisterende digital information også for ikkeprofessionelle og dels fordi såvel personlige computere og mobile enheder og tilhørende software er blevet hver mands eje. Dette stiller store krav udformning af budskab og produkt, hvis der skal kommunikeres med effekt og mening. At kunne dette, kræver øvelse og erfaring med forskellige medieprodukter, herunder deres fordele, ulemper og begrænsninger, ligesom tilrettelæggelsen af hele kommunikationsprocessen, med inddragelse af afsender, producent, målgruppe og produkt, og efterfølgende evaluering, ligeledes kræver erfaring. Elever der vælger en studieretning med kommunikation/it A, har meget forskellige erfaringer med itbaseret kommunikation, og det er en erfaring der overvejende er opnået igennem private erfaringer i modsætning til traditionelle skolefag som f.eks. matematik og dansk. Dette er fagets opbygning nødt til at tage hensyn til. Dette gælder såvel i de faglige mål for faget, kernestoffet, arbejdsformerne, og evalueringen, herunder både løbende evaluering og den afsluttende prøve i faget. En vigtig del af de langsigtede mål for faget er derfor, at opbygge elevernes evne til via metoder til, og viden om it-baseret kommunikations teoretiske og praktiske udførelse, at kunne forholde sig til at udføre komplekse itbaserede kommunikationsløsninger, herunder at kunne tale og skrive kvalificeret om denne proces. Derfor er de faglige mål, efter justeringen pr. 2010, inddelt i tre grupper: forundersøgelse, produktion og evaluering. Selve de faglige mål har kun gennemgået mindre justeringer. 1.2 Forskellen mellem A- og C-niveau Kommunikation/it har overordnet til formål at styrke elevernes generelle og specifikke it-kompetencer så eleverne, i sammenhæng med de øvrige fag, bliver i stand til at gennemføre videregående (A) eller en gymnasial uddannelse (C). Den centrale forskel mellem kommunikation/it på henholdsvis A- og C- niveau er det til niveauet hørende bruger- eller skaberaspekt for faget. Ved brugeraspekt, eller brugerkompetencer, forstås dels at have en generel forståelse af it s natur, og dels at it med fordel kan bruges i mange faglige sammenhænge, f.eks. til formidling, beregning af store datamængder og informationssøgning. Ved skaberaspektet forstås at it kan bruges til at skabe nye sammenhænge, løsninger og produkter, med inddragelse af viden om kommunikation i mange sammenhænge. Hvor C-faget har en no- Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 2\n3 genlunde ligelig fordeling mellem it-brugerkompetencer og it-skaberkompetencer, er A-niveauet kendetegnet ved overvejende at have it-skaberkompetencer. C-niveauet giver derfor kompetencer, der kan anvendes i mange faglige sammenhænge i uddannelsen, og danne grundlag for de elever der vælger informationsteknologi B som studieretningsfag eller valgfag. Ligeledes vil de opnåede itbrugerkompetencer kunne bruges i uddannelsen efter at faget er afsluttet. A-niveauet skal derimod i gennem sit indhold og arbejdsformer gøre eleverne i stand til at gennemføre en videregående uddannelse. Det opnår de igennem de metodiske og praktiske metoder til skabelse af avancerede it-baserede kommunikationsløsninger. 2. Faglige mål og fagligt indhold 2.1 Faglige mål Forundersøgelse anvende forskellige metoder og modeller til analyse og vurdering af behov og budskab i en kommunikationsopgave At eleven kan anvende analysemetoder som f.eks. AIDA, stimuli/respons, Maslows behovshieraki, kanylemodellen, Laswells kommunikationsmodel, afsender/budskab/modtager, Qvortrups kommunikationsmodel, Sepstrups kampagnemodel osv. til planlægningen af kommunikationsopgaver, og eleven kan gøre rede for forskellige typer af kommunikation (eksempelvis information, reklame og agitation samt kommunikationsforholdene i netbaserede medier og multimedier, hvor man f.eks. kan anvende indgangsvinklen nogle efterspørger noget se senere), og kan anvende disse i kommunikationsopgaver. Ovenstående modeller er forsøgt arrangeret i stigende grad af kompleksitet for at illustrere hvorledes progression kan se ud i dette faglige mål. analysere markedsforhold og den politiske, kulturelle og samfundsmæssige kontekst, kommunikationsproduktet indgår i Afsenders forhold og formål med at starte en kommunikation, Det kan være simple forhold som f.eks. et firma der vil sælge et produkt, det offentlige der ønsker at informere eller ønsker en adfærdsændring, det offentlige eller private der ønsker at rationalisere en forretningsgang via it samt de sociale mediers kommunikationsforhold, hvor afsender/modtagerforhold er komplekse. Hvor dybt man kan komme ned i dette faglige mål, afhænger i høj grad af samspil med andre fag, herunder f.eks. samfundsfag, dansk og teknologi. Eksempler på dette vil kunne findes på EMUen. anvende systematiske søgestrategier ved informationssøgninger og vurdere informationer kritisk i forhold til anvendelsen Elevernes kommunikationsløsninger og tilhørende produkter skal ikke alene vurderes på deres design, men også på deres indhold. Her får eleverne brug for at søge og vurdere information fra mange kilder. Dette involverer mange tilgange, herunder biblioteket (bøger, tidskrifter og andre medier), nøglepersoner i virksomheder og organisationer og selvfølgelig internettet. Når bøger bruges, kan der jo introduceres til bogens register og indholdsfortegnelse, undervises i metoder til identifikation af nøgleord, introduktion til top-down og bottom-up søgemetoder, herunder de nye søgemaskiner, hvor der kan stilles spørgsmål i stedet for at anvende søgeord. Der kan også introduceres til hvordan seriøsiteten af kilder kan vurderes f.eks. ved tværgående søgninger, referencer til den anvendte kilde, top-domæne navn osv. Det er oplagt at lave samspilsprojekter om informationssøgning med Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 3\n4 andre fag i uddannelsen, hvor informationssøgning spiller en vigtig rolle f.eks. teknologi, teknikfag og dansk. gøre rede for juridiske og etiske aspekter i praktisk kommunikation og demonstrere kendskab til problemstillinger omkring ophavsret og personfølsomme informationer F.eks. hvad man tillade sig, når der skal vælges budskab i en kommunikationsopgave både etisk (hvad vil målgruppen kunne forstå og acceptere) og juridisk (f.eks. injurielovgivningen og lovgivning omkring reklamer). Det kan være en god ide at inddrage virale reklamer og deres betydning.. Ophavsretslovgivningen og de digitale mediers muligheder for at kopiere og tilpasse materialer til eget brug, hvor går grænsen? Hvis eleverne arbejder med digitale løsninger, der kan gemme information om brugeren af løsningen, kan emner som kryptering og dataregisterloven inddrages. gennemføre forundersøgelser, herunder målgruppeanalyse og afsenders forhold, og derfra udarbejde en plan for kommunikationens gennemførelse. Ideelt arbejdes der hen i mod, at eleven detaljeret kan beskrive en afsenders formål med at starte en kommunikation og en målgruppe for kommunikationen med inddragelse af både demografiske og sociale forhold. Her kan f.eks. inddrages personas, manden i midten, forskellige segmenteringsmodeller, men det er vigtig at målgruppens alder er med til at bestemme hvilke metoder der anvendes. Der er i dette faglige mål gode muligheder for samspil med dansk, samfundsfag og design. På baggrund af den opnåede viden, kan der så opstilles en grovplan for det videre arbejde med kommunikationen, med vægt på hvad, men ikke hvordan, den skal udføres. Ofte vil det tage udgangspunkt i hvad der IKKE er relevant at arbejde videre med. Produktion planlægge og styre den praktiske udførelse af kommunikationen på baggrund af forundersøgelsen, herunder forvaltning af ressourcer og styring af kvalitet udvikle kommunikationsstrategier med vægt på budskab, udtryksmidler og medier vælge medie til formidling af kommunikation og gennemføre den praktiske tilrettelæggelse i forhold til det valgte medie gennemføre produktion af kommunikationsprodukter, herunder anvende relevante it-værktøjer I disse faglige mål planlægges og udfoldes den kreative og praktiske del af kommunikationsopgaven på baggrund af forundersøgelsen. Der vælges hvordan budskabet skal være, hvilke udtryksmidler (f.eks. lys, billeder, animationer mm.) der skal benyttes og hvilke medier, de skal sendes igennem. Her kan med fordel inddrages kreative metoder såsom skitser, brainstorm, mindmap osv.. Endelig udføres produkter med relevante værktøjer. Evaluering anvende udvalgte metoder til vurdering af egne kommunikationsprodukter og give forslag til optimering af produkt og proces kunne generalisere erfaring med henblik på at forbedre egen praksis formidle og dokumentere såvel produktionen som de tekniske og kommunikationsmæssige overvejelser i arbejdsprocessen Det er en meget væsentlig del af såvel den enkelte kommunikationsløsning som progressionen i faget, at kunne evaluere sine kommunikationsløsninger. Afhængig af typen af løsning, kan der være tale om løsningen lever op til egne krav, tænke-højt test på klassen, eye-tracking, ekspertinterview (underviseren eller en kollega til denne), fokusgruppeinterviews, usabillity-test osv. Underviserens tilbagemelding er selvfølgelig også vigtig, men det er afgørende for faget at den enkelte elev får Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 4\n5 mulighed for at udvikle sig i faget uanset forkundskaber og at eleven får en brugbar tilbagemelding, der kan tages med til næste kommunikationsopgave, således at forbedringsforslagene kan indarbejdes i denne. Formidling og dokumentation behandles under Didaktiske principper. 2.2 Kernestof Kernestoffet er følgende: Design grafisk formsprog og farvelære, til såvel papir som digital kommunikation, og betydningen heraf for en praktisk kommunikations gennemførelse, herunder forskellige principper og teorier for designs virkning og funktion billeder og deres formsprog i forhold til såvel levende billeder som faste billeder brugervenlighed og funktionalitet storyboards og flowcharts i forhold til design og planlægning af kommunikationsprodukter. Herved forstås, at eleven gennem undervisningen i arbejdsmetoder og terminologier inden for grafisk design lærer at overføre en hensigt af kommunikationsmæssig art til anvendelse i et praktisk produkt. Denne anvendelse består f.eks. i, at eleverne kan anvende grafisk formsprog (f.eks. det gyldne snit, formkontrast og gestaltlovene), farver (f.eks. farvesystemer (RGB,CMYK,HSB), komplementærfarver (Johannes Itten), lyshed og farvekontrast, billeder (f.eks. komposition og dybdeskarphed) og grafiske illustrationer. Der kan arbejdes med miniskitser som middel til hurtigt at få et overblik over forskellige designbaserede løsningsforslag på kommunikationsopgaver og som redskab til at foretage kvalificeret valg af løsning med efterfølgende detaljering. Endvidere arbejdes med kommunikation der indeholder medier med flere sekvenser, herunder betydningen af rækkefølge og sammenhæng af de enkelte sekvenser (også i produktioner med ægte interaktivitet). Forundersøgelse målgruppeanalyse, herunder forskellige målgruppers kultur, medieforbrug og situation forskellige afsenderes formål med at starte en kommunikation informationssøgning, research og kildekritik, herunder etik, ophavsret og anden relevant lovgivning. Her arbejdes med at beskrive en målgruppe både mere overordnet baseret på demografiske data og mere indgående baseret på f.eks. socialgruppe, kultur(forbrug) og segment og anvende denne viden til at bestemme f.eks. valg af medie og tilrettelæggelsen af design og indhold. Systematisk informationssøgning med henblik på indsamling af informationer til brug for beskrivelsen af en målgruppe, og med henblik på vurdering kilders seriøsitet og anvendelsesmuligheder. Nogle af disse kilder vil være af statistisk art og andre af mere beskrivende art. Professionel beskrivelse af målgrupper her forstået ved, at der anvendes neutrale beskrivelsesmåder, også over for målgrupper man ikke selv kan identificere sig med, indføres. Regler om ophavsret, licensregler mv. introduceres og anvendes i forbindelse med fremstilling af konkrete kommunikationsprodukter. Der kan med fordel perspektiveres til de nye mediers reklameformer f.eks. virale reklamer. Produktion fremstilling og bearbejdning af informationer fra forskellige kilder - såsom tekst, levende såvel som faste billeder, lyd, animationer o.l. - til brug i kommunikation i gennem trykte og digitale medier Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 5\n6 kommunikationsmodeller, herunder forskellige interaktionsformer og -principper i forhold til den givne kommunikation forskellige distributionssystemer, deres opbygning, tekniske komponenter og muligheder. Der arbejdes med indhentning af relevante informationer herunder (levende) billeder, lyd og tekst og bearbejdning af disse i forhold til resultater fra forundersøgelsen. Indhentningen bør både bestå i at eleverne selv fremstiller materialer via kameraer, lydoptagelse mv., og bearbejdning af originalmateriale. It-baserede værktøjer (tekstbehandling, dtp-programmer, lydredigeringsprogrammer, web-editorer, billedbehandlingsprogrammer, videoredigeringsprogrammer o.a.) anvendes til at klargøre informationen teknisk og designmæssigt til at indgå i et kommunikationsprodukt. Kendskab til forskellige måder at distribuere på, f.eks. kendskab til netværk og internet og de tekniske komponenter heri, optiske medier såsom CD og DVD og de formater og muligheder der knytter sig til disse og standarder (f.eks. protokolstakke, XML og andre opmærkningssprog og PDF) for distribuering af kommunikation på tværs af platforme. Der bør ligeledes arbejdes systematisk med at tilpasse opløsning på billeder og lyd til det valgte medies muligheder for detaljering, f.eks. forskellen på et skærmbaseret medie og trykt materiale. Udtryksformer forskellige journalistiske og fortælletekniske modeller i forbindelse med fremstillingen af kommunikationsprodukter. Herunder bør eleverne kende til nyhedstrekanten, nyhedskriterier, berettermodellen og aktantmodellen samt forskellen på at skrive tekst til trykte og skærmbaserede medier. Det afgørende kan anvende disse modeller og metoder til at frembringe egne nyhedsprodukter og evt. filmsekvenser. Metoder - kvantitative og kvalitative analysemetoder Fordele, ulemper og anvendelsesmetoder for hhv. kvantitative og kvalitative analysemetoder. Eksempler på kvantitative analyser kan eksemplificeres med tilrettelæggelse af en spørgeskemaundersøgelse og efterfølgende bearbejdning, og udtræk fra databaser fra diverse udbydere af statistiske informationer, mens den kvalitative analyse kan gennemføres som interview eller ved anvendelse af fokusgrupper. praktiske metoder til systemudvikling og projektledelse. F.eks. vandfaldsmodellen (herunder HOME-metoden), trelagsarkitekturen for it-systemer, worked examples og stepvise improvement. Da systemudvikling og ledelse af projekter hænger uløselig sammen med arbejdsformerne i faget, er disse metoder beskrevet nærmere under Didaktiske principper. It it-værktøjer til behandling af faste og levende billeder, tekst, lyd og animation i forbindelse med fremstillingen af kommunikationsprodukter it-værktøjer til fremstilling og programmering af interaktive systemer. Dette kernestofområde er nyt efter justeringen af læreplanen i Det indfører ikke specifikke krav til at der skal undervises i bestemte programmer, men at der skal undervises i hvordan de enkelte programmer der bruges i faget til f.eks. tekstbehandling, billedbehandling og tegning (vektor- og pixelbaserede), videoredigering, webeditorer (f.eks. at kodning og fortolkning er adskilt, i modsætning til tekstbehandling), animation mv. anvendes i bred forstand. Det er ofte en svær opgave at afse tid i faget Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 6\n7 til egentlig undervisning i de enkelte programmer og denne er ofte ikke særlig anvendelig, da den bliver for bred. Eleverne efterspørger ofte hjælp til at løse et ganske specifikt problem i forbindelse med det enkelte program. På internettet findes i dag en mængde tutorials, også videobaserede, og det kan være en god ide at udvide informationssøgningsundervisningen til at inkludere søgning efter hjælp til at løse specifikke opgaver i de enkelte programmer at spørge præcist. Der skal ligeledes introduceres til it-værktøjer der kan bruges til at programmere interaktive systemer. Her vil elevernes forkundskaber ofte være meget forskellige, og undervisningen kan med fordel deles i undervisning i hvad interaktivet (både lineær og ikke-lineær) egentlig er, og i mindst to forskellige programmer der dækker fra novicen til eksperten. Alle elever bør have mulighed for at arbejde med eksempler på interaktive medier i faget. Se EMUen for eksempler på programmer. 2.3 Supplerende stof Eleverne vil ikke kunne opfylde de faglige mål alene ved hjælp af kernestoffet. Det supplerende stof skal have et omfang svarende til ca. 20 pct. af den samlede uddannelsestid og skal udvælges således, at det understøtter elevernes opfattelse af, at it-baseret kommunikation kan anvendes i samspil med andre fag, og perspektiverer faget i forhold til samfundets anvendelse af kommunikationsprodukter. Herved forstås, at kommunikation/it A i samarbejde med de øvrige fag, såvel studieretningsfag som profilfag, udvælger emner der kan belyse anvendelsen af it-baseret kommunikation, såvel praktisk som teoretisk. Eksempelvis kan man udvælge emner, der sammenligner brugen af medier i forskellige kulturer i samarbejde med dansk og fremmedsprog, man kan etablere virtuelle it-baserede kommunikationsmiljøer (video, chat, weblogs) med skoler i andre lande, man kan lave emner om informationssøgning og designbaseret produktudvikling sammen med teknologi B og teknikfag, og man kan lave emner der træner indlæringen af specielle begreber i naturvidenskab. Beregning af større datamængder og præsentation af disse er også en mulighed i forbindelse med naturvidenskab. Det er dog vigtig at slå fast, at faget ikke er et redskabsfag for de øvrige fag, men har sine egne mål. På grund af kravene til fremstilling af it-baserede kommunikationsprodukter skal der under arbejdet med det supplerende stof afsættes tid til grundlæggende undervisning i de forskellige informationsteknologiske værktøjer, der anvendes i faget. Dette gøres bedst ved at inddrage så stor en del af denne indlæring som muligt i praktiske projekter, hvor der er et produkt som slutmål se videre under didaktiske overvejelser. 3. Tilrettelæggelse 3.0. Forudsætninger Da it ikke er et selvstændigt fag i folkeskolen, vil elevernes forudsætninger være meget forskellige. Deres forudsætninger vil dels være baseret på den meget varierende brug af it i folkeskolen og dels private erfaringer, der i stigende grad kommer fra underholdning og sociale medier. Elevernes forudsætninger indenfor rettigheder til billeder og medieprodukter er præget af, at tilgængeligheden til disse via internettet er stort set ubegrænset. Eleverne er intuitivt meget sikre i bedømmelse af forskellige medieprodukter, men ikke særlig gode til at italesætte dette. Mange elever har ligeledes en forestilling om, at de it-baserede værktøjer kan lave kommunikationsprodukter bare ved at trykke på nogen knapper. Det er derfor afgørende, at faget tidligt i forløbet både tilfører gode arbejdsvaner med hensyn til it og bibringer eleverne en indledende forståelse for sammenhængen med kommunikationsmål, forundersøgelse, produktion og evaluering. Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 7\n8 3.1. Didaktiske principper Undervisningen tilrettelægges med udgangspunkt i elevernes individuelle og varierende forudsætninger og med stigende progression i sværhedsgraden og kompleksiteten, af såvel de teoretiske som de praktiske aspekter af elevens kommunikationsløsninger. Undervisningen skal appellere til elevernes eget initiativ og udforskningslyst og styrke deres kompetence til selvstændigt at tilegne sig viden inden for it-baseret kommunikation. Eleverne inddrages i planlægningen af undervisningen, herunder valg af problemstillinger og arbejdsformer. Undervisningen tilrettelægges stærkt differentieret med en blanding af teori, eksperimenter, praktisk arbejde, målrettede opgaver og problembaserede projekter. I kommunikation/it A lægges der igennem det samlede forløb afgørende vægt på, at den enkelte elev får muligheder for på et fagligt grundlag at arbejde med varierede kommunikationsopgaver, herunder fremføre egne synspunkter, argumenter og vurderinger. Igennem det samlede forløb skal der ske en skærpelse af de faglige krav til elevens produkter, dokumentationen samt indhold og sammenhæng i elevernes argumentation og præcision. Elevernes forudsætninger vil ved starten af undervisningsforløbet være meget forskellige, mest på den praktiske del af faget, og behovet for undervisningsdifferentiering vil i starten være øget. Undervisningsdifferentiering er et vigtigt redskab til at fastholde en tilstrækkelig individuel progression. Differentieringen kan eksempelvis ske gennem udstrakt inddragelse af eleverne i tilrettelæggelse af undervisningen gennem valg af emner, opgaver, eksempler, elevoplæg mv. Elever med erfaringer inden for fagets område kan være en ressource for undervisningen, ikke mindst i gruppebaserede projekter. Der bør tilsvarende arbejdes indgående med individuel evaluering, se kap Efter justeringen af faget i 2010, er der tilstræbt en opdeling i en forundersøgelsesdel der fører frem til en produktudviklingsdel og en efterfølgende evaluering af produktet i forhold til de opstillede mål i forundersøgelsen og produktudviklingen. Det kan med fordel betragtes som cyklisk proces, hvor kravene i næste tema er styrket i forhold til sidste tema. Dette kan være meget individuelt hvad der for den enkelte elev kan være behov for at forbedre. Specielt i begyndelsen af studieretningsforløbet med kommunikation/it A, vil en del af undervisningen være emneorienteret i kernestoffet, så eleverne har noget i teori der kan inddrages i praktiske løsninger. Det kan anbefales at når der f.eks. undervises i design-, forundersøgelses- og produktionskernestoffet, laves der praktiske øvelser i de forskellige emner, så eleverne kan italesætte og arbejde praktisk med dem. Når det skønnes at der er ved at være tilstrækkelig med teoretisk og praktisk viden hos eleverne, skiftes der med fordel til mere projektorienterede forløb af længere og længere varighed. Projektorienterede forløb breder sig typisk over alle tre hovedemner i de faglige mål og progressionen består så i stigende kompleksitet i forundersøgelse, produkter og evalueringsformer. F.eks. fra reklame og oplysning til sociale medier og oplevelsesorientede løsninger. Denne strukturering af undervisningen frem for den emnemæssige, giver eleverne bedre mulighed for, at koble deres medbragte erfaring sammen undervisningen i faget. Målene kan dog kun nås, hvis undervisningen tager udgangspunkt i et konkret problemkompleks, som både lærer og elever finder interessant. Der er ligeledes gode muligheder for at inddrage andre fag i uddannelsen. Elevernes planlægning forventes at foreligge skriftligt og progressionen i projekterne og deres forhold til opnåelse af undervisningens mål i de enkelte fag følges op med mødereferater, logbøger osv. Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 8\n9 Det er vigtigt, at læreren indgår med en vurdering af elevernes arbejdsmetoder og disponering af tid og stof, så de undervejs har mulighed for justeringer. Systemudviklingsmetoder indenfor it kan tilbyde nogle didaktiske værktøjer, der kan skabe overblik og tilbyde nogle metoder til at systematisere arbejdet med at kombinere de mange teoretiske og praktiske elementer der indgår i en kommunikationsløsning, der involverer it. Typiske metoder er Vandfaldsmodellen: (og varianten HOME-metoden), der kort beskrevet består i at lave en komplet kravspecifikation, med inddragelse af afsender og modtager, og efterfølgende udførelse og evaluering. Ulempen ved denne metode er at eleverne ofte løber ind i problemer under udførelsen pga. de mange specifikationer i kravene, og derfor ikke kan fuldføre et fungerende produkt, med efterfølgende frustration. Trelagsarkitekturen (der er sammenlignelig med en protokol) deler en it-løsning i et præsentationslag, et funktionslag og et datalag. Præsentationslaget udgør brugerfladen mod omgivelserne og præsenterer og giver adgang til funktionalitet og data på en for brugeren tilgængelig form. Funktionslaget udgør kontrolrummet i en applikation. Her fortolkes og udføres kommandoer fra grænsefladen hvilket kan indebære opdatering af såvel datalag som præsentationslag og endelig i datalaget gemmes programmets data i en database, et filsystem eller tilsvarende. Herfra hentes data med henblik på manipulation og præsentation. Denne opdeling giver således mulighed for at arbejde med de enkelte lag for sig selv. For eksempel kan brugerfladen (af en hjemmeside f.eks.) behandles for sig selv med inddragelse af design, brugervenlighed osv., og den programmeringsmæssige del i næste lag, kan udføres efterfølgende. Alternativt kan projektarbejdsgruppen opdeles, således at der er forskellige elever der er ansvarlige for brugerfladen og programmeringen, hvorved deres individuelle forudsætninger tilgodeses. Det er ikke alle hold der bliver i stand til at inddrage datalaget, det kan være en ekstra mulighed for de elever, der er gode til funktionslaget. Working Examples (WE) og Stepwise improvement hænger som metode sammen. WE betyder, at man i stedet for at undervise traditionelt i et sprog, der bruges til at programmere interaktivitet på en hjemmeside eller en multimedieapplikation, giver eleverne stumper af fungerende kode (evt. med kommentarer i). På denne måde lærer eleverne hvordan sproget virker ved at anvende og tilpasse det til deres specifikke mål. Arbejdsmetoden ligger fint i forbindelse med elevernes normale måde at arbejde på, og styrer udenom den tidsbarriere der normalt ikke tillader undervisning i et interaktivt sprog. Internettet er fyldt med eksempler på WE, og metoden giver eleverne en større mulighed for at lede præcist efter hvad de mangler, og muligheden for at tilpasse fundet kode. Hvor langt man kommer, afhænger igen mere af elevernes forudsætninger, men alle kan nå at lave noget interaktivt ved denne metode. Stepwise inprovement -metoden er en didaktisk tilgang til dette arbejde med itproduktioner. For alle produktioner gælder at selve processen med fordel kan brydes ned i enkeltelementer, i starten med en høj grad af lærerstyrede elevarbejder med WE. Eleverne skal gradvist kunne overtage processen med egen produktion, dels gennem forbedring og løsning af konkrete delopgaver i deres projekt med basis i WE, dels gennem arbejdet med at udvide kravspecifikationerne til enkeltelementer og til den færdige produktion. Eleverne bør i størst muligt omfang selv tildeles ansvar i denne sammenhæng. I denne forbindelse kan der også være tale om planlægning af arbejdsdeling i produktionsprocessen på samme måde som i praktisk it-baseret medieproduktion, hvor man udnytter forskellige personers forskellige ressourcer. Det er ikke nødvendigt, at alle elever har arbejdet sig ned i samme dybde i de forskellige dele af kernestoffet. Undervisningen kan differentieres, dels i forhold til arbejdsdeling i produktionsprocessen og dels i forhold til elevforudsætninger. At kunne manøvrere i en studieretning med krav om samspil mellem fagene, krav om progression og gradvis tilegnelse af studiekompetencer kræver værktøjer, der kan støtte eleverne i denne proces. Et velegnet værktøj til dette er logbøger. Som evalueringsform bidrager det til, at man forholder sig Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 9\n10 personligt til det, man lærer, og argumenterer for det i forhold til den, man selv er og på den måde er den et værdifuldt supplement til portfolioevalueringen. Logbogens positive sider er at den tvinger eleven til at reflektere over sig selv og sin egen læring og den tilbyder desuden et dagbogslignende refleksionsrum, som kan danne baggrund for udviklende dialoger med lærerne. Men der er også en række negative sider og logbogen må derfor ikke blive udgangspunkt for kontrol af eleven eller elevens personlige liv. Logbogen er et redskab til faglig refleksion og samtidig elevens personlige dokument. Om logbogen lykkes som pædagogisk redskab, er derfor i høj grad et spørgsmål om forholdet mellem elev og lærer. Logbogen er sammen med andre individualiserede læringsformer som f.eks. projektarbejde kommet for at blive. De nye individualiserede undervisningsformer er uomgængelige, hvis man skal lære at manøvrere i et samfund, der består af mere eller mindre tidsbegrænsede projekter, uanset hvilken uddannelse der er tale om Arbejdsformer Undervisningen tilrettelægges med variation mellem overbliksskabende forløb, emneundervisning, eksperimenter, øvelser og projekter. Eleverne udarbejder ved hvert forløb, emne eller eksperiment dokumentation over indholdet af den løste problemstilling, de opnåede resultater og forslag til forbedringsmuligheder. Der gennemføres projekter i faget, hvor de enkelte elementer samles i en kommunikationsløsning med tilhørende produkt og dokumentation. I projekterne skal der være fokus på både proces og produkt. Der arbejdes med portfolio som redskab til dokumentation af undervisningsforløb og den enkelte elevs faglige udvikling. Internet, håndbøger og originallitteratur anvendes ved informationssøgning, der foretages med skyldig respekt for ophavsretslige regler og dokumentationskrav. Der arbejdes med skriftlig og mundtlig formidling, og der indgår skriftlige arbejder, herunder enkeltog flerfaglige rapporter, posters og referater. Det skriftlige arbejde kan foreligge på papir og/eller i elektronisk form. Til prøven i faget sammensætter eleven en prøvemappe af udvalgte arbejder fra sin portfolio. Prøvemappens omfang og indhold skal dokumentere, i hvilken grad eleven har nået de faglige mål for faget, jf. pkt. 2.1 Hver elevs prøvemappe omfatter herudover en fortegnelse over de udførte arbejder og et kort resumé af disse. Eleven udvælger og redigerer arbejderne efter aftale med læreren. Afleveringstidspunktet for elevens prøvemappe er senest en uge, før planen for mundtlig eksamen offentliggøres.. Elevens arbejde med prøvemappen skal kunne indgå i grundlaget for den afsluttende standpunktskarakter i faget Der tilstræbes en naturlig progression i arbejdsformerne fra mere emneorienteret undervisning, herunder praktiske øvelser mm., i de enkelte elementer i de faglige mål og kernestoffet, til projektorganiseret undervisning hvor flere eller alle dele af de faglige mål og kernestoffet inddrages med stigende kompleksitet i kommunikationsopgaverne. Den projektorganiserede undervisning skal blandt andet styrke elevernes kvalifikationer på områder som samarbejde, kreativitet, selvstændighed, ansvarlighed, overblik og vurderingsevne samt evne til at arbejde metodisk. Det væsentlige i projektsammenhæng er, at give eleverne færdigheder i selv at formulere og løse problemer og mod på at gøre det. Baggrunden for gode projektforløb er, at eleverne oplever problemet som væsentligt og relevant. Projekterne bør præsenteres i god tid, så eleverne kan være parate ved undervisningens start og deltage aktivt i planlægningen af forløbet. Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 10\n11 Projektarbejde stiller blandt andet krav om, at eleverne overfører viden og færdigheder, lært i en sammenhæng, til andre sammenhænge. Projektarbejde er en undervisningsform, hvor elever i samarbejde med lærere og evt. andre udforsker og behandler et kommunikationsmæssigt problem i nær relation til den samfundsmæssige virkelighed, det forekommer i. Dette indebærer, at arbejdet skal give stadig øget perspektiv og dyberegående erkendelse, og at problemet angribes fra en række forskellige synsvinkler på tværs af traditionelle faggrænser. Lærerens rolle er ikke blot at formidle viden, men især at være igangsætter, inspirator, rammesætter, vejleder og konsulent. Det er afgørende, at arbejdet understøttes gennem en grundig vejledning. Det vil sige, at læreren systematisk følger op på planlægning, problemer, ambitionsniveau mv Skriftlighed i kommunikation/it A Den svenske skriveforsker Caroline Liberg hævder at der i et didaktisk perspektiv findes mindst to svar på spørgsmålet om, hvorfor man skal skrive. For det første fordi man antager at læringen forstærkes når man må transformere og omformulere. For det andet fordi skrivning er en måde at samle sine kundskaber og erfaringer på. Det vil sige at skrivning kan ses som en vigtig støtte for egen læring, udvikling og refleksion (citat fra en af opgaveformuleringerne til den afsluttende opgave i teoretisk pædagogikum, foråret 2010). Kommunikation/it lægger op til begge fortolkninger af skriftlighed. Da faget lægger op til at fremstille kommunikationsløsninger via it-baserede medier, er det oplagt at lave projekter i samspil med andre fag i uddannelsen. F.eks. skrive en teknologi- eller teknikfagsrapport som en nyhedsartikel trykt og/eller netbaseret. Denne transformation perspektiverer rapportformen ved at vende den på hovedet, jf. nyhedstrekanten. Andre muligheder er arbejde med præsentation (evt. for en anden målgruppe) af resultater af eksperimenter i de naturvidenskabelige fag. Eller lave en multimediepræsentation af et emne fra et andet fag, f.eks., samfundsfag B, design B (virtuelt museum) eller dansk A (det moderne gennembrud eller et andet tema). Det traditionelle skriftlighedsbegreb, at læring forstærkes når man skriver om noget fagligt, understøttes i faget både af logbøgerne, portfolien, og kravet om at der skrives (mindst) et mindre referat, når et emne eller projekt er færdiggjort. Kommunikation/it A er IKKE som udgangspunkt et rapportfag. Det betyder at når rapportformen vælges i faget, skal det være velbegrundet hvorfor denne form vælges. Rapporter indgår, som udgangspunkt, heller ikke i bedømmelsen af faget i en evt. prøvesituation, men dele af rapporter, udvalgt og redigeret til prøvemappen, selvfølgelig godt kan gøre det. Dvs. rapporter i faget er mest velegnede til at samle dokumentation af større projekter f.eks. på 3.år af uddannelsen, mens de andre former kan benyttes ved de mindre emner. I forbindelse med den øgede fokus på skriftlighed i den nye uddannelsesbekendtgørelse, kan kommunikation/it A, udover ovenstående eksempler, med fordel indgå med bidrag til genrer, der involverer fokus på journalistiske genrer og nye medier såsom sociale medier og virale reklamer Portfolio i kommunikation/it A Portfolio-begrebet kendes fra mange sammenhænge, men forbindes ofte med kunstnere og arkitekter, hvor begrebet dækker over en samling værker til dokumentation af egen stil og udvikling. Imidlertid har begrebet portfolio vundet indpas i uddannelsesverdenen, hvor portfolio især anvendes med henblik på at dokumentere elevernes udvikling, som et lærings- og styringsredskab, som evalueringsredskab og til at styrke elevernes selvstændighed og evne til refleksion over deres udbytte af undervisningen. Der findes ingen entydig definition af portfolio i undervisningssammenhæng, dog dækker den følgende beskrivelse den konkrete og praktiske anvendelse af portfolio i mange uddannelser: En portfolio udgøres af en systematisk samling elevarbejder, som viser elevens anstrengelser, fremskridt og præstationer inden for ét eller flere områder. Samlingen indbefatter elevmedvirken ved valget Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 11\n12 af indhold, kriterier for valg, kriterier for at bedømme værdien i relation til visse fælles opstillede mål samt viser elevens selvrefleksioner og holdninger til emnet. (Portfoliometoden, Karin Taube, Kroghs Forlag, 1999) I læreplanen for kommunikation/it nævnes portfolio i forbindelse med Arbejdsformer og som element i Løbende evaluering : Der arbejdes med portfolio som redskab til dokumentation af undervisningsforløb og den enkelte elevs faglige udvikling. Eleven samler produkter og dokumentation i sin personlige portfolio, som anvendes i forbindelse med elevens selvevaluering og ved evalueringssamtaler med læreren Til prøven i faget sammensætter eleven en prøvemappe af udvalgte arbejder fra sin portfolio. Prøvemappens omfang og indhold skal dokumentere i hvilken grad eleven har nået de faglige mål for faget, jf. pkt. 2.1 Eleven udvælger og redigerer arbejderne efter aftale med læreren. Afleveringstidspunktet for elevens prøvemappe er normalt senest en uge inden eksamensperiodens begyndelse. I kommunikation/it A skal portfolien således indgå i hele undervisningsforløbet, og i sidste ende danne udgangspunkt for elevens udvælgelse af arbejder til sin prøvemappe ved afslutningen af undervisningen. Portfolien kan have mange praktiske udformninger fra en mappe af pap eller en kasse til en digital portfolio, det vigtige er, at portfolien passer til indhold og funktion. I kommunikation/it A vil det være hensigtsmæssigt og naturligt, at eleverne arbejder med en digital portfolio suppleret med mulighed for samling af evt. fysiske produkter. Også på indholdssiden er der mulighed for variation og portfolien kan således indeholde: Færdige arbejder (rapporter, referater, posters, produkter m.m.) Skitser og udkast til produkter Oversigter over arbejdsgang fra idé til færdigt produkt Evaluering af projekter (både elevens egen evaluering og andres) Refleksioner over egen udvikling og opfyldelse af faglige mål Når der vælges indhold skal det selvfølgelig være i overensstemmelse med den pædagogiske anvendelse af portfolioen. Når portfolien f.eks. anvendes til dokumentation af elevens udvikling er det vigtigt, at eleven kan synliggøre og fastholde sin personlige og faglige udvikling, så kan portfolien ikke udelukkende indeholde elevens bedste arbejder, men bør derimod stræbe mod at være en komplet samling af elevens arbejder. Det bør være tydeligt for både elever og lærere hvad portfolien skal anvendes til og i kommunikation/it nævner læreplanen flg. funktioner: dokumentation af undervisningsforløb dokumentation af elevens faglige udvikling elevens selvevaluering Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 12\n13 udgangspunkt for evalueringssamtaler med læreren udgangspunkt for udvælgelse af arbejder til prøvemappen Med den digitale portfolio er der endvidere mulighed for, at portfolien kan danne udgangspunkt for virtuel vejledning. Portfolioen sammensættes på baggrund af en systematisk samling af elevens arbejder i løbet af uddannelsen. Eleverne medvirker ved valg af indhold, opstilling af kriterier for valg, udformning af fælles kriterier for bedømmelse af indholdet i relation til mål fra undervisningsplan og læreplan. Der er mulighed for, at eleven arbejder parallelt med to portfolioer: 1) en privat portfolio der er tænkt som det opsamlingssted, hvor alle produkter, overvejelser m.v. lægges, og hvorfra der efterhånden udvælges, hvilke materialer det vil være mest hensigtsmæssigt at lægge over i undervisningsportfolioen til diskussion med læreren eller evt. andre elever. 2) en undervisningsportfolio som indeholder alle elevens arbejder og som afspejler progression og refleksion Det forudsættes, at skolen tilrettelægger en løbende evaluering af arbejdet med portfolio så det bliver tydeligt for eleven hvordan og hvorfor, denne arbejdsform anvendes. Uddannelsesbekendtgørelsen stiller krav om at eleverne lærer at bruge et konferencesystem. Dette kan med fordel kombineres med at eleverne lærer at bruge en digital portfolie. Ved afslutning af faget sammensætter eleven en prøvemappe med udvalgte arbejder fra hele fagets forløb, men da det er slutmålene fra faget, der skal bedømmes, bør arbejderne komme fra den sidste halvdel af forløbet. Efter justeringen af læreplanen i 2010, er der ikke længere krav om at arbejderne skal være fra 3.år og repræsentere maksimalt 50 timers uddannelsestid. Dette gør, at læreplanens ord om at eleven udvælger og redigerer i arbejderne i prøvemappen i samråd med læreren er meget vigtige. Uanset ændringen, skal eleven til prøven jo kunne præsentere prøvemappen på ca. 15 min., og censor skal kunne bedømme prøvemappens dokumentationsværdi på en time. Det betyder f.eks. at der næppe skal være hele rapporter i prøvemappen, men udvælges de dele af dem, der skal præsenteres. Da såvel læreplanens faglige mål som portfolien indeholder krav om kommunikationsprodukter, skal elevernes produkter, eller dele af dem, inkluderes i prøvemappen, således at det bliver muligt for censor at bedømme om eksaminanden kan omsætte viden om forundersøgelse, design osv., til praktiske produkter. Prøvemappen indgår i bedømmelsesgrundlaget ved mundtlig prøve, og censor skal derfor have adgang til prøvemappen før den mundtlige prøve. Her vil det igen være en fordel med en digital prøvemappe, som censor kan få adgang til. Da portfoliometoden anvendes i flere af htx-uddannelsens fag vil det være hensigtsmæssigt, at disse fag samarbejder om udvikling af metoden. 3.3 It Faget gennemføres med udstrakt brug af it-værktøjer til fremstilling, afprøvning og dokumentation af kommunikationsprodukter. Der arbejdes praktisk og teoretisk med forskellige it-værktøjer til produktion og distribution af varierende kommunikationsprodukter i såvel trykt som digital form. I forbindelse med produktion og distribution af kommunikationsprodukter arbejdes der med teoretiske og praktiske aspekter af et varieret udbud af hardware og software. Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 13\n14 Den anvendte hardware og software er af en sådan standard, at den tillader stigende kompleksitet i de it-baserede kommunikationsprodukter. Det er således en grundlæggende forudsætning for gennemførelse af faget kommunikation/it A, at skolen it-mæssigt er tilstrækkeligt udstyret både med hensyn til AV-udstyr, computere og programmel, så det kan være til rådighed i undervisningen. Man kan opdele den hardware, der forventes anvendt i undervisningen i to dele: den hardware der må anses for nødvendig for at opnå de faglige mål for faget og den hardware der kan være behov for alt efter undervisningens tilrettelæggelse herunder det samspil med andre fag, der fastlægges på den enkelte skole. Vedrørende den hardware, der må anses for nødvendig: Personlige computere gerne med en alder på under 2 år og med nyeste version af styresystemer. Computerne bør være udstyret med rigelig RAM. Computerne bør være opsat i netværk med dedikeret fil-, print- og logon-server af hensyn til sikkerhed, let opdatering og mulighed for central backup. Udskriftsenheder med mulighed for udskrift i minimum A3 med farver. TWAIN-compatible scannere. Digital kamera. Adgang til internettet. Nyere computere er i dag fast installeret med lydkort og som oftest følger der et program med tilstrækkelige funktioner med dette. Vedrørende den hardware der kan være behov for: Digitale videokameraer med stativer, Web-server med mulighed for test af dynamiske webapplikationer (lavet i eksempelvis PHP, ASP eller.net), Webcam, headsets, DVD-brænder og grafiske penneværktøjer. EMUen vil løbende blive tilført opdaterede oplysninger om gode eksempler på programmer, der med fordel kan benyttes i undervisningen. Det vil ikke altid være forudsigeligt hvilke programmer, der skal klare de udfordringer, som faget kommer ud for. På internettet er et væld af programmer lagt ud til afprøvning og benyttelse, enten er de gratis eller de kan være begrænset af en prøveperiode. Problematikken omkring software stiller nogle krav til strukturen af de it-miljøer, der er til rådighed. Der kunne f.eks. være noget it-udstyr, der kan eksperimenteres med, og andet med faste programpakker, dvs. mulighed for at installere og afinstallere programmer og eventuelt andet udstyr, som ikke er standard. Eleverne i faget medbringer ligeledes i stigende grad egne bærbare computere. Det øger forpligtelsen for underviserne i faget til at opstille en fælles referenceramme for de programmer der benyttes, således at dette ikke alene overlades til eleverne(s tilfældighed). Omvendt kan dette bruges fremadrettet, idet at eleverne, der mener de har fundet noget software der er godt til et bestemt formål i faget, kan forpligtes til at anmelde softwaren, enten skriftligt eller mundtligt, og sørge for at den er til rådighed, med tilhørende dokumentation for resten af klassen. Kollektiv erfaringsudveksling i klassen, via fremlæggelser mv., kan give et fælles overblik i klassen skaber gode muligheder for, at eleverne kan engagere sig i hinandens og fælles problemstillinger og indgå i en kollektiv kreativ proces omkring progressionen i forskellige projekter Samspil med andre fag Dele af kernestof og supplerende stof vælges og behandles, så det bidrager til styrkelse af det faglige samspil i studieretningen. Der skal laves mindst ét projekt i samspil med de obligatoriske naturvidenskabelige fag eller matematik i studieretningen. Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 14\n15 At indgå i samspil med andre fag betyder en koordinering af planlægningen af undervisningen i den studieretning som kommunikation/it A indgår i. For at samspil skal være ideelt må man sørge for at de faglige mål mv., der gælder for de enkelte fag kan opnås lettere ved at samarbejde med andre fag også fag der ikke umiddelbart er beslægtede (som f.eks. de naturvidenskabelige fag og matematik). Det er ikke ideen med kommunikation/it A, at det skal virke som redskabsfag for de øvrige fag. Eksempelvis kan man forestille sig emner som kulturel kommunikation, hvor man via moderne itbaserede kommunikationsmidler, kommunikerer med skoler i andre lande via det engelske sprog. I samarbejde med de naturvidenskabelige fag kan emnerne være simulering, visualisering, beregning og præsentation. Endvidere er der, efter justeringen af fagene, et øget krav om samspillet med teknikfag A. Dette gælder, uanset hvilket teknikfag eleven har på uddannelsens 3. år. Dvs. at tilrettelæggelsen af teknikfaget, skal sikre at eleven i et eller andet omfang kan inddrage viden fra kommunikation/it A. Det kunne f.eks. være informationssøgning, præsentation via forskellige medier, videodokumentation af eksperimenter og arbejdsprocesser, den kreative proces i produktudviklingen i teknikfag, design af brugerflader til elektroniske produkter, kommunikation mellem computer og eksterne enheder mv. Se endvidere de paradigmatiske eksempler på EMUen Fagets fagligheder Kommunikation/it er et profilfag i htx-uddannelsen og det går på tværs af traditionelle gymnasiale faggrænser. Faget udfoldes i en praksisorienteret sammenhæng og i den forbindelse er samspil med andre fag nødvendigt, men det er vigtig at holde sig øje, at kommunikation/it A ikke er tænkt som redskabsfag for de øvrige fag. Faget er i sit udgangspunkt tænkt bredt og på tværs, og det har iboende elementer fra alle uddannelsens fagområder, herved dannes fagets egen faglighed Studieområdet Undervisningen i studieområdet kan bidrage til kommunikation/it ved at eleverne arbejder med kommunikationsprodukter i samspil med andre fag. Et sådant samspil kunne fx sigte på at afdække forskelle og ligheder mellem kommunikationsformer og -udtryk indenfor hhv. humaniora, samfundsfag, naturvidenskab og teknologi/teknik, hvor der er i teknikfag er særlige krav om inddragelse af studieretningsfagene. Ligeledes kan de varierende arbejdsformer i faget, naturligt indgå i studieområdet, f.eks. projekter med naturvidenskab og teknologi/teknik Undervisningsmidler For at kunne nå målene for faget, er man nødt til at tage mange forskellige undervisningsmidler i brug. Der er brug for undervisningsmidler, der kan give en sammenhængende introduktion til kommunikation herunder medietyper, forundersøgelser, kommunikationsmodeller og effektmåling samt evaluering. Udover dette er det nødvendigt at anvende undervisningsmaterialer, der giver en mere dybdegående og problematiserende viden om de enkelte emner, hvilket også giver eleverne en forsmag de typer undervisningsmaterialer, der venter dem på de videregående uddannelser. Da meget af undervisningen er projektorganiseret, er adgang til kilder med søgemuligheder også en nødvendighed. Adgang til itbaserede tutorials til indlæring af kunnen i de enkelte programmer kan være en stor hjælp for underviseren, da disse giver mulighed for at eleverne kan arbejde selvstændigt med disse. Indenfor it-baserede kommunikationsløsninger, er Working examples indenfor de programmer, man har valgt at arbejde med på den enkelte skole, en meget vigtig del, for at undgå at skulle bruge for meget tid på undervis- Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 15\n16 ningen i programmeringssprog. Sidst men ikke mindst kan opbygningen af en samling af eksemplariske links på internet/intranet sammen med eleverne være en mulighed Progression I faget skal eleverne lære at løse kommunikationsopgaver. Herved forstås at de skal kunne mestre forundersøgelser, kommunikationsplanlægning, teknisk udførelse og evaluering af sådanne. De skal ligeledes kunne fremstille en række forskellige kommunikationsprodukter. Progressionen består i, at de indledningsvis kan løse opgaver hvor resultatet af forundersøgelsen (f.eks. kan klienten være skolen og målgruppen elever på skolen) er nemt at opnå, kommunikationsplanen består kun af et eller få medier og evalueringsmetoden kan være en spørgeskemaundersøgelse. Kommunikationsproduktet kan være udført i et tekstbehandlingsprogram eller et andet let tilgængeligt program som f.eks. en web-editor. Senere kan der laves projekter med mere komplekse problemstillinger i forundersøgelsen, kommunikationsplanlægningen kan involvere flere medier, det tekniske produkt kræver programmering af interaktivitet og evalueringen kan f.eks. kræve inddragelse af fokusgrupper i hele eller dele af projektet. På denne måde får eleverne til at begynde med men meget hurtigt et overblik over alle fagets mål og dette kan senere danne et skelet i for løsning af mere komplekse kommunikationsopgaver. Inddelingen af de faglige mål i en forundersøgelsesdel, en produktionsdel og en evalueringsdel med mulighed for at gentage det cykliske forløb, understøtter denne progressionstanke. 4. Evaluering 4.1 Løbende evaluering Eleverne løser i undervisningsperioden en række kommunikationsopgaver, som resulterer i et produkt med tilhørende dokumentation. Eleven samler produkter og dokumentation i sin personlige portfolio, som anvendes i forbindelse med elevens selvevaluering og ved evalueringssamtaler med læreren. I forbindelse med afslutningen af hvert forløb evalueres elevernes præstationer. Evalueringen gennemføres ved projektfremlæggelse og gennem uddybende samtaler om, hvorledes præstationen kan forbedres fremover. Evalueringen skal give en individuel vurdering af niveauet på og udviklingen i det faglige standpunkt i forhold til den forventede udvikling og de faglige mål. Læreplanen angiver, at der lægges vægt på en evalueringsform som løbende kvalificerer elevens præstation og faglige niveau. Hensigten er altså, at evalueringerne kan fungere konstruktivt for elevens fremtidige arbejde. At evalueringerne skal være løbende, kan forstås på to måder: For det første kan det anskues ved, at eleven vurderes flere gange gennem hele året, eller måske flere gange inden for samme projekt, opgave eller aflevering. For det andet kan man se den løbende evaluering som en progression, således at man indarbejder et stigende niveau i de krav, der ligger til grund for evalueringerne og hvor de øgede krav tydeliggøres for eleven. Ved evalueringssamtaler, der gennemføres 3-4 gange i hvert år, diskuterer elev og lærer i fællesskab elevens evne til at nå de faglige mål, elevens faglige udvikling og indsatsområder. Læreren giver sin vurdering af elevens individuelle faglige standpunkt og vejleder eleven om muligheder for forbedring af dette. Evalueringen fastholdes på digital form, både hos elev og lærer, så det til en hver tid vil være muligt at evaluere det samlede forløb. Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 16\n17 4.2 Prøveform Der afholdes en mundtlig prøve på baggrund af eksaminandens prøvemappe, jf. pkt. 3.2., og tilhørende mundtlig eksamination. Før den mundtlige del af prøven sender skolen eksaminandens fortegnelse over sin prøvemappe til censor. Skolen giver endvidere censor adgang til eksaminandens prøvemappe. Eksaminator og censor gennemgår inden den mundtlige del af prøven eksaminandernes prøvemappe og drøfter på baggrund af oplæg fra eksaminator, hvilke problemstillinger eksaminanden skal uddybe. Eksaminationstiden er ca. 30 minutter. Ved den mundtlige del af prøven gives ingen forberedelsestid. Eksaminationen tager udgangspunkt i eksaminandens præsentation og fremlæggelse af sin prøvemappe. Eksaminationen former sig derefter som en uddybende samtale mellem eksaminand og eksaminator, der kan omfatte emner inden for hele fagets kernestof og supplerende stof. Før prøven skal censor have tilsendt elevens fortegnelse over sin prøvemappe, men censor skal også have adgang til prøvemappen. Hvis prøvemappen er en fysisk mappe, betyder det, at mappen må kopieres og sendes til censor forud for prøven. Er der tale om en digital prøvemappe, gives censor adgang til denne via internettet, eller fremsendes på et optisk medie. 4.3 Bedømmelseskriterier Bedømmelsen er en vurdering af, i hvilket omfang eksaminandens præstation lever op til de faglige mål, som de er angivet i pkt Ved bedømmelsen lægges vægt på: prøvemappens dokumentations- og kommunikationsværdi planlægning, gennemførelse og vurdering af kommunikationsopgaverne anvendelse af relevante arbejdsmetoder i forbindelse med de udvalgte kommunikationsløsninger redegørelse for de udvalgte løsninger, herunder inddragelse af teorier om og metoder til it-baseret kommunikation præsentation af prøvemappen og redegørelse for udvalgte kommunikationsopgaver perspektivering til relevante emner inden for faget besvarelse af uddybende og supplerende spørgsmål. Der gives én karakter ud fra en helhedsbedømmelse af eksaminandens prøvemappe og den mundtlige præsentation. Da censor skal medvirke til og påse, at eksaminanderne får en ensartet og retfærdig bedømmelse og deres præstationer en pålidelig bedømmelse, har censor en kontrollerende funktion i forhold til eksaminators faglige vurdering af eksaminanderne absolut og i forhold til uddannelsesmålene. Mange eksamensklager har udgangspunkt i, at eleven føler sig uretfærdigt bedømt i forhold til sine kammerater. Det er derfor vigtigt, at eksaminator og censor i enighed fastlægger fælles kriterier og et fast niveau ved bedømmelsen og at eventuelle kommentarer over for eleverne altid har udgangspunkt heri. Der gives efter 7-trins-skalaen en prøvekarakter i faget. Der henvises til karakterbekendtgørelsens bestemmelser om karakterskalaen. Til støtte for karaktergivningen er nedenfor anført en beskrivelse for 3 karakterer: Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 17\n18 Karakter Beskrivelse Kommunikation/it A 12 Fremragende De udvalgte arbejder i prøvemappen er bearbejdet og dokumenteret med kun uvæsentlige mangler og prøvemappen har en høj kommunikations-værdi. Kommunikationsopgaverne er planlagt, gennemført og vurderet med stor selvstændighed, sikkerhed og overblik. Kommunikationsprodukterne er fremstillet med stor omhu under anvendelse af relevante arbejdsmetoder og de lever op til de opstillede krav med kun uvæsentlige mangler. Der argumenteres velbegrundet for valgte løsninger og opstillede krav, og kommunikationsopgaverne er fagligt vurderet med perspektivering til relevante teorier og metoder. Eksaminanden præsenterer og vurderer prøvemappen meget velstruktureret og kan svare på uddybende og supplerende spørgsmål med kun uvæsentlige mangler. 7 Godt De udvalgte arbejder i prøvemappen er i rimelig grad bearbejdet og dokumenteret og prøvemappen har rimelig kommunikationsværdi. Kommunikationsopgaverne er planlagt, gennemført og vurderet med en del mangler. Kommunikationsprodukterne er fremstillet med en vis omhu under anvendelse af relevante arbejdsmetoder og de lever i rimelig grad op til de opstillede krav. Der redegøres for valgte løsninger og opstillede krav, og kommunikationsopgaverne er i rimelig grad vurderet med nogen perspektivering til relevante teorier og metoder. Eksaminanden præsenterer og vurderer prøvemappen sammenhængende og kan i rimelig grad svare på uddybende og supplerende spørgsmål. 2 Tilstrækkeligt De udvalgte arbejder i prøvemappen er beskrevet, prøvemappen har en vis struktur og ringe kommunikationsværdi. Kommunikationsopgaverne er planlagt, gennemført og beskrevet. Kommunikationsprodukterne lever i mindre grad op til de opstillede krav. Der redegøres i ringe grad for valgte løsninger og opstillede krav, og kommunikationsopgaverne er i mindre grad vurderet med ringe perspektivering til relevante teorier og metoder. Eksaminanden præsenterer og vurderer prøvemappen noget usammenhængende og kan i mindre grad svare på uddybende og supplerende spørgsmål. 5. Paradigmatiske eksempler Se fagets side på Her vil der løbende blive tilført materialer, eksempler mv. Vejledning / Råd og vink Htx-bekendtgørelsen 2013 kommunikation/it A 18\nKommunikation/it A Htx Vejledning / Råd og vink Afdelingen for gymnasiale uddannelser 2010\nKommunikation/it A Htx Vejledning / Råd og vink Afdelingen for gymnasiale uddannelser 2010 Alle bestemmelser, der er bindende for undervisningen og prøverne i de gymnasiale uddannelser, findes i uddannelseslovene\nKommunikation/it A - Htx Undervisningsvejledning Juli 2008 Vejledningen indeholder uddybende og forklarende kommentarer til læreplanens enkelte punkter samt en række paradigmatiske eksempler på undervisningsforløb.\nKommunikation/it C Htx Vejledning / Råd og vink Kontorfor Gymnasiale Uddannelser 2013\nKommunikation/it C Htx Vejledning / Råd og vink Kontorfor Gymnasiale Uddannelser 2013 Alle bestemmelser, der er bindende for undervisningen og prøverne i de gymnasiale uddannelser, findes i uddannelseslovene


Hør Peter Carlsen fortælle om Realitymaleri og genre-statuetter | SønderborgNYT\nHør Peter Carlsen fortælle om Realitymaleri og genre-statuetter\n1. november 2019 23:02 Kultur\nPå Multikulturhuset kan du torsdag den 7. november klokken 19 komme til det rigt illustreret foredrag ‘Realitymaleri og genrestatuetter’ med maler Peter Carlsen. Her fortæller Peter Carlsen om sin kunstproduktion, som tager udgangspunkt i den moderne medievirkelighed, den nationale identitet og det moderne menneskes stræben efter individualitet.\nBegrebet ‘Realitymaleri’ er en Peter Carlsenopfindelse, og hans kryptiske definition er trykt på bagsiden af kataloget ‘Peter Carlsen – Realitymaleri’, som var den udstilling der faldt sammen med kunstnerens 60-årsfødselsdag i 2015. Realitymaleri er i ord – hvad Carlsens maleri er i billeder; en form for ironisk socialrealisme, hvormed han udstiller vores samtid, skriver biblioteket.\nPeter Carlsen er maler og grafiker.\nHan blev i 1977 optaget på Det Kongelige Danske Kunstakademi og hans værker findes på en række af Danmarks førende museer, heriblandt Statens Museum for Kunst, Arken og ARoS. Peter Carlsen deltager også som kunstekspert i Kunstquiz på DR K.\nArrangementet laves i samarbejde mellem biblioteket og kunstskolen.\nFor 120 kroner køber du din BILLET HER\n24. september 2017 06:56\nHør Jørgen Carlsen fra Sønderborg fortælle\n16. marts 2018 05:08\nHør Mich Vraa fortælle om sine historiske romaner