» Køb Fladfiskeforfang online [Se bedste tilbud]\nAdskillige internet forhandlere yder på nuværende tidspunkt en række forskellige billige leveringsløsninger til fladfiskeforfang. En sikker vinder er i vore dage at få leveret til en pakkeshop, som gør det muligt at hente din ordre når der er tid til det. Fragtformen er altså ret ukompliceret, samt endda tilmed den billigste form for fragt.\nDu bør på samme måde forsøge at bestille ordren til levering til din privatbolig eller til når du er på job. Løsningen er desværre et hak mere omkostningsfuld, men lige så vel i høj grad fremkommelig ift. fladfiskeforfang online. Den mest prisbevidste leveringsløsning vil dog altid vise sig at være at du selv henter ordren, men dette afhænger af at du har bopæl lige ved e-firmaets butikker, for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus eller Silvan.\nAntal dages levering på fladfiskeforfang kan i nogle tilfælde være meget afgørende hvis vi har behov for varerne straks, så herved er det tydeligvis essentielt at du ser nærmere på det anslåede leveringstidspunkt ved fladfiskeforfang. En del online forretninger – for eksempel Bauhaus, Silvan, Jem og Fix og Harald Nyborg – garanterer billig dag-til-dag fragt på en lang række produkter online, som alligevel beroer på at bestillingen indsendes inden et angivent tidspunkt, med hensynstagen til at de sandsynligvis kan nå at få de nye varer ordnet inden logistikpersonalet holder fyraften.\nEn række internet handler yder fragt uden beregning på fladfiskeforfang online, men for det meste kun hvis man handler for en konkret pris. Alternativt burde du udvælge den billigste metode til levering, der i mange tilfælde vil være at få dem til at køre ordren til et udleveringssted.\nFlere byggecentre yder afhentning hvor du handler billig fladfiskeforfang hjemmefra men afhenter i byggemarkedet. Fx Harald Nyborg, Davidsen, Silvan, Jem og Fix, 10-4, XL-Byg, Bauhaus, Stark og Bygma. Byggecentrene tildeler for eksempel klik-og-hent på fladfiskeforfang i disse områder:\nGladsaxe, Greve, Skanderborg, Vordingborg, Korsør, Lyngby, Sønderborg, Nærum, Frederiksberg, Lystrup, Charlottenlund, Esbjerg, Aarhus, Lillerød, Tårnby, Hillerød, Hobro, Åbyhøj, Hvidovre, Varde, Thisted, Glostrup, Brabrand, Holbæk, Virum, Stenløse, Aalborg, Albertslund, Middelfart, Silkeborg, Vejle, Hedehusene, Nyborg, Køge, Kokkedal, Roskilde, Søborg, København, Hjørring, Frederikshavn, Birkerød, Allerød, Vanløse, Herning, Holstebro, Aabenraa, Hørsholm, Ikast, Rødovre, Brøndby, Kolding, Tilst, Ishøj, Dragør, Kalundborg, Brønshøj, Viborg, Skive, Slagelse, Ølstykke, Nakskov, Odder, Risskov, Haslev, Nykøbing Falster, Svendborg, Herlev, Ballerup, Rønne, Brønderslev, Rudersdal, Fredericia, Haderslev, Randers, Struer, Farum, Værløse, Nørresundby, Højbjerg, Frederikssund, Frederiksværk, Jyllinge, Solrød Strand, Valby, Taastrup, Helsingør, Næstved, Gentofte, Ringsted, Vallensbæk, Grenaa, Odense, Hedensted, og Horsens, .\nAfhentning for fladfiskeforfang er muligt i alle regioner af landet: Jylland (Nordjylland, Syddanmark, Østjylland, Midtjylland, Sydjylland, Vestjylland, Sønderjylland), Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Nordfyn, Midtfyn, Østfyn) og Sjælland (Bornholm, Amager, Lolland, Falster, Østsjælland, Sydsjælland, Hovedstaden, Midtsjælland, Nordsjælland, Vestsjælland).\nNår vi kigger i statistikkerne fremstår det tydeligt, at online shoppere ofte kigger efter bl.a. billig fladfiskeforfang og køb fladfiskeforfang. Derudover ser vi ofte folk søge efter for eksempel fladfiskeforfang online, fladfiskeforfang tilbud samt fladfiskeforfang priser, plus de kendte byggecentre som Davidsen, XL-Byg, Silvan, Bygma, 10-4, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus og Stark.\nSpar penge på fladfiskeforfang\nDet er i dag særligt smart for almindelige mennesker at søge information om priser på billige fladfiskeforfang online hos flere internet forhandlere i Danmark, og på grund af dette har flertallet af internet forretninger i Danmark ikke kunne slippe for at presse priserne på fladfiskeforfang helt i bund, og i øvrigt frembyde fragtfri levering.\nDet kan dog immervæk vise sig udbytterigt at granske enkelte e-firmaer efter rabatter og tilbud på fladfiskeforfang online forud for at du gennemfører dit køb, sådan at man er på den sikre side med at få den laveste pris. Se ikke kun på de kendte byggecentre som Davidsen, XL-Byg, Bauhaus, Stark, Bygma, Silvan, Harald Nyborg og Jem og Fix.\nDu skal dog ikke overse, at såfremt en online butik afhænder billige fladfiskeforfang online til en pris der er helt fantastisk favorabel, så er det tit være en indikation på en uoprigtig e-forretning. Handler med kort er ikke desto mindre en del af en lovbestemmelse, hvilket beskytter en overfor fup forretninger på nettet.\nVi slår generelt et slag for køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som en anden løsning kunne du anvende en afbetalingsordning som f.eks. ViaBill, ifald du ser en fordel i at godtgøre beløbet til fladfiskeforfang senere. Dette foreslåes som regel ved nichebutikker, men ikke de velkendte byggemarkeder som fx Silvan, Stark, Davidsen, Jem og Fix, 10-4, Harald Nyborg, XL-Byg og Bauhaus.\nNår man kigger i tendenserne bliver det markant, at internet shoppere ofte efterspørger for eksempel fladfiskeforfang tilbud og fladfiskeforfang online. Derudover oplever vi mange gange online shoppere søge efter blandt andet billig fladfiskeforfang, køb fladfiskeforfang samt fladfiskeforfang priser.\nTrustpilot giver dig fuldstændig strålende løsninger til at kigge nærmere på forskellige forhenværende køberes anmeldelser og af den grund er det anbefalelsesværdigt, at du læser internet forhandlerens omtaler forinden du færdiggør din shopping med billige fladfiskeforfang online.\nFacebook leverer derudover super fremragende metoder til at få en idé om netshoppens kundefokus. Her ses en del forhandlere på nettet som giver kunderne mulighed for at skrive en vurdering af virksomhedens service, hvilket tilmed burde benyttes til at få et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nInden nogen bestiller billige fladfiskeforfang online på en e-forretning kunne de i reglen betragte deres forretningsaftale, men det er tit ikke særlig morsomt, specielt med de kendte byggecentre som Bauhaus, Stark, 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Bygma, XL-Byg, Silvan og Harald Nyborg.\nEn anden løsning kan være at se nærmere på om internet firmaet er medlem af e-mærket, da det ofte er en tilkendegivelse af at netshoppen efterfølger de officielle regler, tillige med at netshoppen af og til tilses af eksperter der kender til de gældende vilkår.\nDesuden tilbydes du chance for opbakning, for så vidt du udsættes for besvær med dit indkøb af fladfiskeforfang. Endvidere er det fornuftigt at du er opmærksom på de mest aktuelle betingelser der kan håndhæves i forbindelse med bestillingen af fladfiskeforfang online, som for eksempel den returpolitik internet webshoppen tilbyder.\nDerfor er det ligeledes afgørende, at man stadig bevarer ens ordrekvittering, så man i fremtiden kan påvise sin bestilling af fladfiskeforfang, uafhængig af om man har handlet hos XL-Byg, 10-4, Bauhaus, Jem og Fix, Davidsen, Harald Nyborg, Stark, Silvan eller Bygma.


Sund & Bælt søger nysgerrig analytiker - Sund og Bælt\nSund & Bælt søger nysgerrig analytiker\nSund & Bælt ejer og driver to af de største infrastrukturforbindelser i Nordeuropa, og om nogle år står en tredje forbindelse færdig over Femern Bælt. Vi er midt i en spændende proces med digitalisering og nye analytiske muligheder for at optimere driften af vores anlæg og kontakten med vores kunder.\nTil analysefunktionen søger vi en nysgerrig kollega, der synes, det er inspirerende og motiverende at sammenstille data og uddrage erkendelser, der kan hjælpe til at drive vores selskaber endnu bedre. Vi bidrager på tværs af organisationen, så opgaverne strækker sig fra forståelsen af vores kunder og deres adfærd over trafikafviklingen i betalingsanlægget og indtægtsprognoser til forståelsen af optimalt vedligehold af infrastrukturen. Den opslåede stilling har fokus på trafikken og kunderne. Fælles for løsningen af opgaverne er en evne til at strukturere og arbejde med store datamængder i eksempelvis SQL og en stærk (gerne statistisk baseret) analytisk tilgang med en nysgerrighed i forhold til den viden, data kan bidrage med. En viden, som vores kolleger i resten af organisationen kan trække på i løsningen af deres opgaver.\nUdarbejde kortsigtede trafikprognoser, der danner udgangspunkt for bemandingen af vores betalingsanlæg og planlægningen af vores vedligehold\nUdarbejde analyser af trafik og kundesammensætning til bl.a. marketingsfunktionen og ledelsessekretariatet\nBidrage til opbygningen af viden om kunderne i koncernens forskellige selskaber\nHåndtere og behandle store datasæt efter behov, herunder finde mulighederne i sammenstillingen af nye og eksisterende datakilder\nVære med til at inddrage nye digitale analyseredskaber når relevant\nUdarbejde og vedligeholde rapporter, analyser og simuleringer bl.a. ved hjælp af BI værktøjer\nBidrage til beslutningsgrundlag for kolleger og direktion i koncernens selskaber\nLevere feedback og læring til kolleger i andre funktioner\nHar en kandidatuddannelse med vægt på data og analyse som grundlag for stærke analytiske kompentencer\nHar indsigt og interesse i anvendelse af nye digitale analyseværktøjer\nHar op til fem års praktisk erfaring, så du kan fastlægge den bedste opsætning og præsentation af store datasæt\nEr omhyggelig i din behandling af data og kan arbejde selvstændigt med delopgaver\nEr nysgerrig ift den viden og de erkendelser, der kan udledes af data\nEr god til at formidle data, analyser og tendenser på en overskuelig måde\nEvner at indgå i samarbejde med mange forskellige typer af kolleger og eksterne samarbejdspartnere\nEr god til at formulere dig på dansk og engelsk, både skriftligt og mundtligt\nEt job med varierende og udfordrende opgaver, hvor du bliver en del af en lille og dynamisk gruppe med engagerede kolleger – og en del af en spændende organisation, der er midt i en forandringsproces med digitalisering og styrkelse af beslutningsgrundlag. Dermed er der god mulighed for selv at forme stillingen. Lønnen fastsættes efter forhandling med baggrund i relevant erfaring og uddannelse.\nHvis du har uddybende spørgsmål, er du velkommen til at kontakte analysechef Camilla Riff Brems på crb@sbf.dk eller på 3341 6210 efter 4. august.\nAnsættelsessamtaler forventes afholdt medio august med henblik på tiltrædelse snarest derefter. Alle henvendelser behandles fortroligt.


V-borgmester: En indsats på de banale områder vil hjælpe landdistrikterne - Altinget: kommunal\nDEBAT: Støt, hvor skoen trykker, skriver Morten Andersen, borgmester i Nordfyns Kommune, forud for det udvalgsarbejde, der skal se på, hvordan der bliver skabt grundlag for levedygtige landsbyer. Fokus skal blandt andet rettes mod bredbånd og låneansøgninger.\nHvorfor er det, at nogle landsbyer lever og har det godt, mens andre langsomt sygner hen? Det spørgsmål står centralt i kommissoriet for et nyt nationalt udvalg, der skal komme med anbefalinger til initiativer, der kan understøtte udviklingen i landsbyerne.\nUdvalgsarbejdet er sat i gang på initiativ af regeringen, og afrapportering skal ske inden udgangen af 1. kvartal 2018.\nDet er helt rigtigt, at nogle landsbyer klarer sig bedre end andre, men vi kommer ikke uden om, at landdistrikterne i hele Danmark generelt er pressede af urbaniseringen. Siden 2009 er befolkningen i byer med mindst 20.000 indbyggere steget med 7,6 procent, mens befolkningen i landdistrikterne er faldet med 5,2 procent.\nLandområdernes overlevelse afhænger imidlertid også af landområderne selv.\nMorten Andersen (V, borgmester i Nordfyns Kommune\nProblemet er altså til at få øje på.\nSkævvridningen er blandt andet et resultat af årtiers politik med fokus på at skabe større og mere effektive enheder. Kommunalreform, domstolsreform og politireform har sammen med alle de andre centraliseringer bidraget til det Danmark, som vi kender i dag.\nDen politiske fokus er derfor meget velkommen, men vi må samtidig konstatere, at der er langt imellem de konkrete initiativer. Udflytningen af statslige arbejdspladser er et godt og rigtigt initiativ, men det har reelt kun haft effekt i en række større byer i provinsen, som ikke i samme grad som landdistrikterne er pressede af fraflytning. For en kommune som Nordfyns Kommune har initiativet været uden effekt.\nLandområderne afhænger også af dem selv\nSkal vi for alvor hjælpe landdistrikterne, skal der en mere dedikeret indsats til – en målrettet indsats dér, hvor skoen trykker mest. Det handler om noget så banalt som at sørge for, at der er mobil- og bredbåndsdækning i landdistrikterne, at der er gode bus- og togforbindelser, at interesserede huskøbere ikke per automatik får afslag på låneansøgninger og så videre, og så videre.\nLandområdernes overlevelse afhænger imidlertid også af landområderne selv. I Nordfyns Kommunes mest velfungerende landsbyer ser vi et stærkt fællesskab mellem borgerne, ikke mindst i kraft af et aktivt foreningsliv eller et interessefællesskab omkring en særlig lokal event.\nVi ser eksempler på, at lokale ambassadører brænder så meget for deres geografiske område, at de i deres fritid arbejder aktivt for at tiltrække nye borgere eller kaster sig ind i en engageret indsats for at løse særlige problematikker i deres område. Det er en prisværdig, men også helt nødvendig indsats.\nVi opfatter vores aktive medborgere som den væsentligste ressource i indsatsen for at skabe udvikling i landområderne. Understøtter vi det aktive medborgerskab og fjerner eventuelle barrierer og begrænsninger i forhold til at gå effektivt ind i den rolle, så understøtter vi også udviklingen i landområderne. Men som nævnt kræver det også et personligt engagement fra lokalområdernes selv, hvilket vi heldigvis også oplever i Nordfyns Kommune.\nFra kommunal side har vi stor fokus på at skabe udvikling i såvel yderområderne som i vores større byer, men indsatsen skal følges op af en national indsats, og i det lys er det nævnte udvalgsarbejde meget velkomment. Vi glæder os til at se udvalgets anbefalinger.\nForrige artikel Lolland Kommune kan også have brug for branding Næste artikel Beredskaber tager arbejde fra private


Pfistelpuff: september 2011\nSelvom opturen i går, fyldte meget, så er der en træls ting, der fylder i dag! Noget meget mindre 'overfladisk'..\nHannibal har nemlig fået tilbagefald og er blevet syg igen. Jeg ringede til dagplejen, for at høre hvordan han har 'opført' sig i dag, fordi han græd i morges da jeg afleverede ham.. og det gør han ellers ALDRIG!\nHun mente han hellere måtte komme til læge igen.. Han er ikke som han plejer, spiser ikke og græder hele tiden.. Åh, min moderhjerte græder også når hun fortæller sådan noget. Jeg føler mig med ét som en dårlig moder, når jeg afleverer en grædende søn, der åbenbart er utrøstelig. Han må jo ha' prøvet at fortælle mig noget, og så forlader jeg ham bare...\nOven i det, så forestiller jeg mig alle mulige frygtelige ting han kan fejle og hvor synd det er for ham, at han har det skidt! Heldigvis har jeg fået en tid hos lægen (igen igen) og så må jeg åbenbart være en smule mere standhaftig, så de kan finde ud af, hvad det er der er galt med ham. Halvanden uge med feber, hoste, snot og utilfredshed og nu ingen appetit er da lang tid for sådan en lille purk! Jeg krydser hvad krydses kan, for at Hannibal ikke er alvorligt syg, og at lægen kan sige mig hvad der er galt med ham....\nVil I krydse med mig?\nIndsendt af Kia kl. 13.51 4 kommentarer:\nEtiketter: Hannibal, Lortedagene\nI dag er en stor dag...!!!\nJeg har formået at klemme mig ned i, og hold nu fast, en str. 38! Thats right! Lige nu sidder jeg i en kjole str. 38! Og nej, det er ikke sådan en stor oversize kjole.. nej nej, min ven.. det er sørme en der sidder lidt stramt i livet! Og jeg har den på!! Muhahahaha.. jeg får da helt optur! Ja ja... den sidder ikke perfekt, men den sidder, og det ser ikke fjollet ud!\nAhhhh... Det går da den rigtige vej, for det skal lige siges, at for bare en måned siden kunne jeg ikke lyne den her sag :)\nIndsendt af Kia kl. 11.01 2 kommentarer:\nEtiketter: Lortedagene, MIG\n... er ingen picnic :(\nVi har været så heldige at være velsignet med en nem dreng, så det er første gang nu vi oplever Hannibal sådan rigtig syg.. og han er altså snart 11 mdr. så det synes jeg egentlig er meget godt gået.\nMen det fører jo så til lidt bekymrede og halv-paniske forældre, der har haft ringet 4 gange til vagtlægen og besøgt dem to gange indenfor 6 dage... Suk..\nHvor kan man dog føle sig magtesløs, når beskeden er; Han har ikke lungebetændelse eller andet, men I skal holde øje med feberen og om hans vejrmåde ændres! Hvilket jo er dejligt, men også frustrerende at se sin søn pylret, hostende og snottet og ikke rigtig kan gøre så meget ud over at være der for ham.\nJa, og lækkert er det oveni ikke, når man tidlig morgen henter en syg dreng fra sengen med indtørret snot i hele ansigtet OG i håret.. pyyhh, hvor kan sådan noget da lugte, når det er indtørret!\nDet skal selvfølgelig siges at jeg er ovenud GLAD for at han ikke fejler noget alvorligt og ellers er sund og rask.. Jeg vil ikke have på mig, at 'hun ved ikke hvad hun snakker om' eller 'hun skulle bare vide' eller 'hun skal bare være glad for, at han ikke er alvorligt syg'.. jeg ved godt at vi (indtil videre) er sluppet heldigt, men det ændrer jo ikke på frustrationen i kroppen, som jeg skal have ud, nu ved hjælp af bloggen.\nNå, men med det sagt, så har vi alligevel hygget i weekenden med hjemmelavede boller og marmelade og hygge i hjemmet... og for mit vedkommende lige en tur ned og mødes med mine piger på café.. for derefter at tage tidligt hjem, til en syg dreng og en far der har brug for aflastning!\nHalvgammelt billede, I know... men jeg tænker ikke lige, som det første, at hive kameraet frem, når Hannibal sidder og hyler/hoster med snot i hele hovedet... Ikke ligefrem stunder jeg ynder at mindes...\nSå her er en stadig frisk H i hopla!\nGod solskins-søndag derude!\nIndsendt af Kia kl. 15.41 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Familie, Hannibal\nDen her går ud til Daniel, min skønne kæreste! Han lavede for noget tid siden, sin egen hjemmelavede dippenade, som egentlig skulle have været en grøn pesto.. Han havde ikke lige de rette remedier til den grønne pesto, så den endte med at blive rød og helt vildt lækker. Jeg kan, uden p**, ikke få nok af den. Jeg er hende man finder henne ved køleskabet kl. 22 om aftenen, for liiiige at tage lidt dippenade til lidt brød.. Det er, i min verden, den bedste dippenade jeg længe har fået! Ja, intet mindre end MUMS!!\nJa, det er altså en ret så let opskrift! Nå, men nok om den.\nDaniel har jo lige haft fødselsdag. I den forbindelse, fik han, af mine forældre, et par kogebøger. Bl.a. en kogebog af Jamie Oliver, som vi da lige skulle prøve. Den anden Jamie Oliver kogebog vi har, er godt brugt, så det er rart at få nyt ind.\nAftenens ret bestod derfor af pastaret ala Jamie.\nKort sagt (gider ikke skrive HELE opskriften til denne) er det pasta med solsikkekerner, parmasan, citron og persille... Let og lækkert!\nDet er rart med noget let! Og jeg er imponeret over, hvor let det er at lave mad fra Jaimie Olivers kogebøger, og hvor lækkert det ofte bliver!\nDe kan anbefales!\nIndsendt af Kia kl. 21.10 Ingen kommentarer:\nPå denne regnfulde søndag, har der været liv og løjer i det lille hus! Vi har haft skønt besøg af dejlige mennesker.. Nærmere betegnet Mette, Kasper og lille Virgil :)\nSikke ungerne hyggede sig, mens vi sad og snakkede om alt og intet.. sådan som jeg kan jeg li' det! Sådan burde alle søndage være! SÅ hyggelige :)\nYndlingsbeskæftigelsen: Rode i skuffer i køkkenet.. Og Virgil var helt med på den!\nSnakke, snakke, snakke.. kravle, kravle, kravle..\nIkke spor rodet.. Det er alligevel utroligt, hvad et par kravlene små gutter kan nå på få timer..\nJaaa.. det er så sjovt at have besøg!\nHvad er det for en mærkelig ting, der blinker mig i hovedet??\nSom I kan se, så har det været forrygende!\nKom snart igen Mette, Kasper og Virgil!\nIndsendt af Kia kl. 16.18 Ingen kommentarer:\nTil efteråret/vinter ønsker jeg mig et par ting. Nogle af dem er strengt nødvendige.. andre er mindre nødvendige ;)\nEn lækker efterårsjakke i grøn! Ikke livsnødvendigt, men den er jo bare så lækker!! Findes HER\nLækkert pandebånd i gul. Findes HER\nStøvler er nødvendige til vinter og dem jeg havde sidste år, gik desværre til! (Havde haft dem i 3 år i streg). Så nu er det tid til nye støvler, der kan holde i lang tid. De her 'Sorel' støvler er et højt (og nødvendigt) ønske! De findes HER\nEt par rigtig hyggelige vanter, med et skønt mønster på! Lige mig! Findes HER\nGodt jeg snart har fødselsdag!!!\nIndsendt af Kia kl. 10.34 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Efterår, Ønsker\nJa, som overskriften lyder, så vi var vi en tur i IKEA i dag. Det store frygtindgydende discout-helvede. Der skulle jo nærmest være en kæmpe advarsels-label bag på bygningen, hvor der står\n'Ikke egnet til folk med hjerteproblemer eller humørsvingninger.. især ikke til ikke-multitaskende mænd med børn'\nPyyyyh, hvor kan det ødelægge ens gode lørdagshumør. Kun Hannibal i bæreselen grinede og smilte, mens vi løbe rundt, som jagede mus, for finde de ting vi skulle bruge, så vi hurtigst muligt kunne komme derfra igen...\nIKEA er godt, når man mangler et par småting til huset. Det er bare forbandet, at der skal være så mange vanvittige mennesker det sted! Den ene tonser frem med indkøbsvognen og de larmende unger, der vil have 'HOTDOGS NUU!!', den anden slentrer på midtergangen og gør det umuligt at komme forbi.. Jesus! Jeg forstår ikke de folk, der synes det er hyggeligt..? Hyggeligt..?? Discount helvede, hyggeligt?? Det satte da gang i gode gamle små-skændes fanden hos både Daniel og mig. Godt vi er gode til at blive i godt humør, ligeså snart man kører derfra og IKEA er ude af syne igen!\nNå, så kom det sure maveopstød ;) Og med det sagt, så har dagen ellers været rigtig god og hyggelig! Og nu er stearinlysende tændt og filmen smidt på... aaahhhhhhh....\nKan I mærke hyggen og varmen??\nIndsendt af Kia kl. 20.53 Ingen kommentarer:\nEtiketter: BlaBla, Etik\nIndsendt af Kia kl. 22.04 Ingen kommentarer:\n... men ikke hvis du bor i glashus!\nEn ret sjov anderledes måde at vise billeder på herinde :) Klik på billedet og du kan selv lave en lille 'film'\nIndsendt af Kia kl. 21.02 Ingen kommentarer:\n.. in every way\nIndsendt af Kia kl. 08.29 3 kommentarer:\nEtiketter: Efterår, Have, HJemmet, Hygge\nJeg var så heldig, at jeg i dag, var studerende på Ålborg university college! Ja, jeg fik simpelthen lov til (sammen med en anden håbende kvinde) at overvære timerne på et hold på jordemoderstudiet i dag og tilmed få en snak med studievejlederen efterfølgende!!\nDagen startede kl. 05.20 hvor ikke engang solen er stået op.. pyhhh! Men lidt vand i hovedet og en god omgang havregryn kan gøre underværker ;) Afsted kom jeg så kl. 06.15 i bil! Kun 1 time og 18 minutter tog det!\nKl. 07.33 ankom jeg så til VIA University College Jordemoderuddannelsen i Ålborg.. Jeg sad lidt i bilen, og var nærmest nødt til at tage mig sammen til at gå ind.. Jeg havde simpelthen så mange sommerfugle i maven, og nærmest ærefrygt over at se den store bygning hvor der, på glasdørerne stod (bla.) 'Jordemoderuddannelsen'.. WOW! Stort at være der!\nKender I det, hvor man vil noget SÅ meget, at man næsten ikke kan bære, hvis det ikke skal være sådan?? Sådan havde jeg det i dag... Det var den BEDSTE oplevelse at 'deltage' i timerne! Jeg var helt opslugt af alt den spændende information. Stemningen var oveni rar, civiliseret og varm. Jeg følte mig i ro.. ja, nærmest hjemme! Jeg er godt klar over, at én enkelt time ikke omfatter hele uddannelsen.. men når man bare har en rigtig god følelse, så er man jo ikke helt galt på den?\nNå, men en rigtig god dag er nu afsluttet og jeg er endnu mere (hvis man kan blive det) sikker på, at jordemoder er det jeg skal være!\nAhhh... en god dag er afsluttet, og nu ligger jeg med benene oppe og ser valg.. eller dvs. jeg holder mig nærmest både for ører og øjne og tør ikke kigge før de har talt alle stemmerne op! Kan det virkelig passe, at vi endelig får en ny regering?! Uhhh!!\nGod valg-aften folks!\nEtiketter: Etik, Fremtid, MIG\nJeg synes virkelig der er mange, der forbander efteråret og kulden.. Ja, jeg synes da heller ikke sommeren varede fantastisk længe, men jeg gider heller ikke bruge min tid på, at brokke mig over vejret hele tiden.. selvom det er let!\nJeg har faktisk slet ikke noget imod efteråret!\nJeg ELSKER vandreture i et frisk efterårsvejr, hvor træerne er multifarvede, skyerne er store og flotte og man får dejlige røde kinder! Hvis det så regner, ja, så må man jo klæde sig efter det, eller gøre som jeg gør i dag; blive inde, tænde et par stearinlys og hygge!\nKom nu positivitet!!! Smit af! Smit af, siger jeg!\nIndsendt af Kia kl. 16.17 Ingen kommentarer:\nEtiketter: BlaBla, Efterår, Hygge\nJeg har jo lovet et par stykker, at der snart kommer flere billeder af huset på bloggen, men jeg har lige shoppet lidt ting og sager på nettet, der liiiige skal ankomme og placeres rundt omkring, før jeg vil tage flere billeder af de forskellige rum.\nSom sagt er der jo et par rum, jeg ikke helt er færdige med. Det tager jo lidt tid at få det rette rum, right?\nDet kan godt være man ikke altid har en idé til hvordan det færdige resultat skal se ud, men så slår man lige en hylde op, så placerer man lige en plante, maler et bord og hænger et billede op, og så bliver det efterhånden noget der er værd at se på.\nJeg er ikke helt færdig med vores soveværelse, badeværelse og arbejdsværelse.. Der skal ske lidt mere.. lidt flere farver og sådan. Hvis der er nogen der har nogle idéer til noget fedt i et af rummene, så meld gerne ud! Tager imod med kyshånd ;)\nNå, men med det sagt, så er der sket lidt nyt mht. indretning på hjemmefronten. Ja ja, en hylde er slået op, et par kasser er kommet til badeværelset og 'avis-/bladholder' er hængt op og dem må I godt se billeder af :)\nSamtidig smider jeg lige søndags-stemnings billeder op, nu hvor det jo er en skøn søndag med REN afslapning.. efter en god tur hos mødrene (se forrige indlæg)!\nNy hylde i køkkenet! Jeg valgte, helt med vilje, ikke at male den, da ret mange ting i det her hus efterhånden er malet. Det giver lidt ro til øjet med en stille og rolig træhylde. Et par af kogebøgerne er nye og en fødselsdagsgave fra mine forældre til Daniel.\nDåsen her, med blomsterne, er en af mine all time favorit dåser! Jeg er vild med dåser. Desværre er jeg ikke den eneste, så det resulterer i, at de er ret dyre at købe. Den her var også ret så dyr i den genner jeg fandt den! Men smuk er den da, ik??\nBambi og mor nyder en stille stund i vindueskarmen ;)\nOg her er de så. De nyankomne kasser! Perfekt til badeværelset og alle de dimser man (læs: JEG) har liggende på badeværelset. Købt i Søstrene Grene til næsten ingen penge. Ja, den største af dem, fik jeg til en sølle 10'er, fordi der var en mikro plet i bunden. Nej, jeg gider ikke gøre opmærksom på sådanne bagateller.. nej nej, det var ekspedienten der opdagede den og straks gav mig kassen til halv pris. GOD STIL!\n.. det var oprindeligt en dåse med chokoladepulver i, som vi brugte på den gamle café jeg arbejdede på (Café Smagløs i Århus). Jeg bankede bunden ud af den, kom noget gult bånd rundt om den og vupti... nyt læsestof til toilettiderne.\nSøndagsmusik alias Mikael Simpsons nye; 'Noget lånt, noget blåt'. Dejlig roligt og anbefalelsesværdigt!\nHiH = Hannibal i Hopla!\nSå kom der da lidt billeder af hjemmet igen, hva? Jeg LOVER der kommer flere! Men hver ting til sin tid :) (ps. irriterende ordsprog!)\nGod søndag... endnu engang!\nIndsendt af Kia kl. 17.50 Ingen kommentarer:\nEtiketter: HJemmet, Hygge\nNu hvor vi ikke mødes fast en gang om ugen i mødregruppen, så er det da på sin plads, alligevel at ses en gang i mellem. Det er jo spændende at følge ungernes (ja og mødrenes) udvikling og snakke om de ting, som mødre nu en gang snakker om :)\nI dag var det så dagen vi skulle ses igen.. og hvilken hyggelig dag det var.\nMan kan dog godt mærke at ungerne var lidt weekend-trætte og lidt pylrede, men det var da skønt at se dem alligevel. Mon vi en dag skal ses uden ungerne??\nFor selvom det er dejligt at være sammen ALLE sammen, så kunne det altså også være fedt at ses bare os mødre, uden ungerne. Vi har jo så meget at snakke om ;)\nNå, men jeg må advare mod billedspam af trætte unger og snaksaglige mødre!\nHav en god søndag derude!\nIndsendt af Kia kl. 15.19 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Hannibal, Mødregruppen


Om RSM International | RSM Denmark\nHome / Om RSM International\nEn verdensledende udbyder af revisions-, skatte- og konsulenttjenester.\nRSM er et stærkt netværk af revisions-, skatte- og konsulenteksperter med kontorer over hele verden. Som et integreret team deler vi færdigheder, indsigt og ressourcer samt en klientcentreret tilgang, der er baseret på en dyb forståelse af din virksomhed. Sådan hjælper vi dig til at bevæge dig fremad med tillid og realisere dit fulde potentiale.\nDette er kraften i at blive forstået (The Power of Being Understood).\nVi har firmaer i over 120 lande og er i hvert af de 40 største forretningscentre i verden.\nVi har over 51.000 ansatte\nVi har 860 kontorer i henholdsvis Amerika, Europa, Mellemøsten, Afrika og Stillehavsområdet.\nVores kunder spænder fra vækstfokuseret iværksættere til førende multinationale organisationer på tværs af mange sektorer, som opererer nationalt og på tværs af grænser.


Usability-evaluering Undersøgelse af slutbrugertest versus ekspertbaseret gennemgang - PDF\nUsability-evaluering Undersøgelse af slutbrugertest versus ekspertbaseret gennemgang\nDownload "Usability-evaluering Undersøgelse af slutbrugertest versus ekspertbaseret gennemgang"\n1 Usability-evaluering Undersøgelse af slutbrugertest versus ekspertbaseret gennemgang Projektafhandling ved Master i Bibliotek og informationsvidenskab Danmarks Biblioteksskole Eva Bye Andersen Marts 2008\n2 Indhold Abstract 2 Indledning Problemformulering 2 Motivation 3 Metode 3 Teori Human computer interaction (HCI) og definition af usability 5 Kognitiv IR-model og HCI 8 Usability-evalueringsmetode 9 Ekspertbaseret gennemgang og Heuristisk evaluering 11 Slutbruger-gennemgang 12 Evaluator-karakteristik og effekt 12 Tænke-højt 14 Worktask 14 Relevans 15 Empiri Dataopsamling 16 Undersøgelsesleder og observatør 16 Design af ekspertbaseret evaluering 17 - udvælgelse af evaluatorer, evaluering Design af brugertest 18 - udvælgelse af evaluatorer, rekruttering, opgaver og evaluering Pilottest 20 Resultater og Analyse 21 Ekspertbaseret evaluering 22 Brugertest 27 Diskussion 32 Konklusion 33 Perspektivering 34 Litteraturliste og bilag 34 1\n3 Abstract Nærværende afhandling er en komparativ empirisk undersøgelse af 2 metoder og tilgange indenfor usability-evaluering. Formålet med undersøgelsen er at afdække typer af data ved de 2 metoder og hvordan metoderne adskiller og supplerer hinanden. Summativ heuristisk evaluering som ekspertbaseret gennemgang testes i et undersøgelsesdesign hvor 4 eksperter evaluerer et website baseret på heuristisk evaluerings-metode efter Nielsen (1993) suppleret med problemkategorisering efter Molich (2003). Slutbrugertest testes i et undersøgelsesdesign med 4 slutbrugere, der bygger på den holistiske tilgang indenfor det kognitive synspunkt i Information Seeking-forskningen med brug af simulerede worktask (Borlund, 2000). Resultatet af undersøgelsen viste at heuristisk evaluering hurtigt og nemt frembringer resultater af overfladekarakter. 167 problemer, heraf 73 % unikke, blev fundet af 4 eksperter nogen erfaring/ ekspertkarakteristik og bekræfter at eksperter i computerviden, domæne og usability finder flest problemer. Problemerne havde karakter af overfladeproblemer. Brugertest efter simulerede, scenarieopbyggede worktask involverede 4 slutbrugere. Resultatet bekræfter at simulerede worktask sikrer kontrol.og valide resultater. Der blev observeret problemer i 6 ud af 7 worktask; 37 problemer af faktuel og konceptuel karakter og domænerelaterede i alt. Konklusionen er at de 2 undersøgelsesmetoder indenfor nærværende undersøgelsesdesign supplerer hinanden med forskellige sæt af resultater som resultat af 2 forskellige tilgange. Heuristisk evalueringsmetode er let at anvende. Brugertesten er fleksibel og kan varieres på varighed og deltagere, og worktask kan tilrettes domæne og målgruppe. Omkostningerne er små og metoderne realistiske at gennemføre i små biblioteker. Resultatet er for så vidt validt, idet metoderne er anvendt systematisk og evaluatorkarakteristik og antal ligger indenfor anbefalingerne. Indledning Problemformulering Fokus er en komparativ undersøgelse af slutbrugertest versus ekspertbaseret gennemgang. Centrale undersøgelsesspørgsmål søges besvaret: 1. Hvilke typer af data afdækkes ved undersøgelse gennemført af slutbrugere som testpersoner og eksperter som testpersoner? 2. På hvilke måde adskiller og supplerer de 2 testgrupper hinanden? Faglig motivation Omkostningerne spiller en rolle for små bibliotekers mulighed for at foretage usability-test. Heuristisk evalueringsmetoden er billig og kan foretages af bibliotekets eksperter. Heuristisk evaluering anses for at være et supplement eller erstatning for de omkostningstunge laboratorietest. Modellen er veltestet fra ekspertbaserede studier og giver resultater på kort tid. Undersøgelser viser at metoden er velegnet til at frembringe resultater. Metoden viser ikke noget om brugernes konceptuelle problemer (Blanford et al. 2004) og brugerne er ikke inddraget. Derfor vil undersøgelsen afdække resultaterne fra 2 forskellige metoder og analysere hvorledes de 2 metoder supplerer hinanden. Resultatet 2\n4 vurderes i forhold til hvordan et mindre bibliotek kan anvende metoderne med størst muligt udbytte og under hensyn til omkostningerne. Parametre som fundne problemer og evaluatorkarakteristik er relevante til sammenligning. Siden 1990 erne er der foretaget en række studier af heuristisk evaluerings-metodens performance, validitet i resultaterne, stabilitet og troværdighed og sammenlignelighed med andre metoder. Flere forskere (Hartson 1998; Dumas og Redich, 1999; Dillon, 2001) peger på det værdifulde i brugerorienterede usability-studier men også det nødvendige i fremskaffelse af valide data. Mange brugere af det digitale bibliotek foretager informationssøgning uden mediator og interaktionen sker mellem system og bruger. På grund af den interaktive proces mellem system og bruger inddrages testbrugere. Desurvire (1994, s. 174) peger på at de 2 metoder afslører forskellige sæt af problemer hvilket taler for, at den heuristiske evaluering som hurtig og billig løsning ikke kan erstatte empiriske undersøgelser. Undersøgelsen tager sit afsæt i en kontekst på Københavns Tekniske Bibliotek, der er et studiebibliotek for ingeniørstuderende i forskningsanvendte uddannelser på Ingeniørhøjskolen i København (IHK). Det digitale bibliotek præsenteres ved et website. Til bibliotekets egen base er der fri adgang men for alle elektroniske databaser får kun indskrevne studerende og ansatte adgang fra campus eller via fjernadgang. I forbindelse med nyt webdesign har biblioteket ændret den materialeorienterede tilgang til en brugerorienteret tilgang på baggrund af fokusgruppeinterview gennemført i 2005 med studerende og undervisere (Københavns Tekniske Bibliotek, 2005) og inspireret af flere store undersøgelser i danske forskningsbiblioteker gennem de senere år med netop en brugerorienteret vinkel (UNI.C, 2004; DEFF, 2006). Der er behov for at vurdere websitet fra både en mere faktuel vinkel og checke om alt virker men også hvorvidt det understøtter brugernes informationssøgninger. Metode Ord-definition. For en række ord og begreber har jeg valgt at anvende den engelske term. Det drejer sig om ordet usability som jeg anvender frem for det danske ord brugervenlighed. Ligeledes anvender jeg ordet task og worktask idet jeg finder ordet bedre dækkende end det danske ord opgave eller arbejdsopgave. I opgaverne rettet mod evaluatorerne anvendes dog ordet opgaven af forståelseshensyn. Jeg anvender query som betegnelse for det danske ord søgespørgsmålet. Testdeltagerne omtales som evaluator mens undersøgelsesleder, observant og forfatter til nærværende undersøgelse er én og samme person. Afhandlingens opbygning. Afhandlingen er bygget op i afsnittene teori om human computer interaction (HCI) og definition af usability, kognitiv IR-model og HCI, usability-evalueringsmetode, ekspertbaseret gennemgang og heuristisk evaluering, slutbruger-gennemgang, evaluatorkarakteristik og effekt, tænke-højt metoden, worktask og relevans. Herefter følger afsnit om undersøgelsesleder og observatør, dataopsamling, design af empiri, rekruttering af evaluatorer, worktask. Derefter følger pilottest resultater og analyse. Afhandlingen afsluttes med diskussion, konklusion og perspektivering. 3\n5 Til at besvare afhandlingens undersøgelsesspørgsmål slutbrugertest versus ekspertbaseret er valgt 2 typer af undersøgelser: Den ene er empirisk brugerundersøgelse med brug af slutbruger og worktask, indenfor paradigmet af det hermeneutiske videnskabsideal og med en brugerorienterede tilgang inden for det kognitive synspunkt i Information Seeking-forskningen. Simulerede worktask anvendes med udgangspunkt i rigtige informationssøgebehov i lokal kontekst. Den anden er en summativ ekspertgennemgang efter heuristisk evalueringsmetode. Undersøgelsen gennemføres efter metodens præmis og anbefalinger. Den ekspertbaserede gennemgang benytter sig af både kvalitativ dataindsamling samt kvantitativ dataindsamling. De kvalitative data indhentes ved interview og observerende data og slutter af med et struktureret interview. De kvantitative data indhentes ved hjælp af checklisten efter den heuristiske evalueringsmetode og spørgeskema. Slutbrugetest benytter sig af både kvalitativ dataindsamling samt kvantitativ dataindsamling. De kvalitative data indhentes empirisk test og observerende data. Kvantitative data indhentes ved hjælp af spørgeskema. Det teoretiske grundlag indenfor HCI og usability-forskningen præsenteres ved Nielsen (1992, 1993) og Molich (2003, 2004) og teoretikere og empiri fra Hertzum og Jacobsen (2003) og Hartson (1998). I gennemgang af evaluator-karakteristik og effekt inddrages Kaasgaard (2000), Nielsen (1993), Hartson (1998) og Borgman (1986, 1996, 2004). Teori inden for Information retrieval og Information seeking-forskning præsenteres ved Kuhlthau (1991), Vakkari (2000) og Ingwersen og Järvelin (2005). Om brug af simulerede worktask inddrages Borlunds resultater (2000). Relevansbegrebet præsenteres ved Saracevic (1996) og Borlund (2001). Det teoretiske afsæt danner grundlag for etablering af undersøgelsesdesign efter de 2 udvalgte metoder. Teori HCI og definition af usability Usability placerer sig indenfor området HCI Human Computer Interaction. HCI beskrives som en disciplin på tværs af forskningsfelter som ergonomi, kognitiv psykologi, adfærdspsykologi, systemudvikling og computervidenskab, der alle har det mål at opnå høj bruger-usability af computerbaserede systemer (Hartson, 1998, s. 103). Usability ses af Hartson som det centrale begreb indenfor HCI (1998, s. 103). I usability er brugernes interaktion med computersystemet centralt. Nedenfor følger dels definition dels forståelsesrammer samt diskussion af begrebet usability. Usability placeres af Nielsen (1993, s. 25), som et attribut indenfor det større aspekt system accept (system acceptability på engelsk), der består af social og praktisk accept. Praktisk accept foldes ud i pris, anvendelighed, driftssikkerhed, kompatibilitet og nytte. Nytte foldes ud i brugbarhed (usability på engelsk) som igen foldes ud i 5 attributter: learnability, efficiency, memorability, errors, satisfaction og præciserer attributterne som målbare komponenter med det mål for øje at usability bliver en systematisk og evalueret tilgang. 4\n6 Bilag 1. A model of the attributes of system acceptability (Nielsen, 1993, s. 25) Learnability præciseres som systemet skal være let at lære så brugeren hurtigt gå i gang med sin opgave og nå sit mål, Efficiency præciseres som systemet skal fungere effektivt at bruge, så brugeren kan nå et højt niveau af produktivitet, når man har lært systemet at kende, Memorability præciseres som systemet er let at huske så den sjældne (casual) bruger kan vende tilbage til systemet uden at skulle lære systemet at kende forfra, Errors præciseres som systemet skal have få fejl, så brugeren laver få fejl og hvis brugeren laver fejl skal han hurtigt kunne komme videre. Katastrofale fejl må ikke forekomme, Satisfaction præciseres som systemet skal være behageligt at bruge så den enkelte bruger er tilfreds efter brug (Nielsen, 1993, s. 26). Molich omtaler usability som en fællesbetegnelse for nytteværdi og nemhed (2003, s. 21) og fremhæver drift, vedligehold og omlægning som 3 vigtige egenskaber ved et websted. Den del af usability, der har med nemhed at gøre, defineres som let at lære, let at huske, effektivt at bruge, forståeligt, tilfredsstillende at bruge. Let at lære præciseres som den tid det tager brugeren at lære at løse bestemte opgaver, let at huske præciseres som den tid det tager brugere, der sjældent anvender webstedet, at løse bestemte opgaver, effektivt at bruge præciseres som hastigheden hvormed bestemte opgaver løses fx svartid, fejl, fejlmeddelelser, forståeligt præciseres som brugerens evne til at svare korrekt på spørgsmål om webstedet efter brug, tilfredsstillende at bruge præciseres som den tilfredshed brugerne udtrykker (s. 23). Dumas og Redich (1999, s. 4) bruger usability i den betydning at brugeren kan bruge produktet hurtigt og let for at opnå egne mål. Definitionen bygger på 4 pointer: fokus på brugeren, produktivitet, brugeren stræber efter at opnå mål og brugeren beslutter hvorvidt produktet er let at bruge. Fokus på brugeren i den betydning at ingen kan erstatte den faktiske bruger. Produktivitet i den betydning let at lære og let at bruge; tidsforbruget og antal trin igennem produktet og succes i målsøgning. Brugeren stræber efter at opnå mål i den betydning at målet, ikke processen, er interessant. Brugeren, i modsætning til designere og udviklere, afgør produktets anvendelighed. Samme fokus på brugeren finder vi i Hartsons (1998, s. 103) forståelse af usability med ease of use plus usefullness som inkluderer brugerens behov i modsætning til ease of use. 5\n7 DS/EN ISO standard definerer usability som Extent to which a product can be used by specified users to achieve specified goals with effectiveness, efficiency and satisfaction in a specified context to use (1998, s. 2). Dillon fremhæver ISO-standarden s definition effectiveness, efficiency og satisfaction i kontekst med bruger, task og situation som værdifuld men selv om usability-evalueringen inkluderer repræsentative brugere og task-orienterede design er der flere problemstillinger fx omkring brugen af task, hvor svaret ikke er målbart med ét rigtigt svar, hvorfor målingen af effectiveness påvirkes (Dillon, 2001, s. 58). Dillons alternativ inddrager brugerens erfaring på process, outcome og affect, hvor process præciseres som aktion og respons som brugeren opnår i processen, outcome dækker variabler, der måler eller refererer til det brugeren opnår ved interaktionen og affect dækker følelsesmæssige elementer. Alternativet præsenterer en liste af elementer til undersøgelse, ikke i en færdig programform men mere som ide (s ). Sammenligning af definitionerne: Nielsens og Molichs opdeling ligger sig tæt op ad hinanden med operationelle og gennemprøvede mål. Dumas og Redich og Hartson arbejder med en tilgang, hvor brugeren er af primær betydning, mens Dillon supplerer målbare attributter fra DS/EN ISO-standarden med brugerens oplevelser og opstiller approach til modellen (Dillon, 2001, s. 62). Dillon peger på forskellen i resultater fra engangsundersøgelser og undersøgelser over tid og at data fra brugerorienterede undersøgelser er bedst indikator for kvaliteten. Følgende skema giver en oversigt over usability-definitioner: 6\n8 Dumas og Redich Fokus på brugeren Produktivitet (let at lære og let at bruge) Brugeren stræber efter mål (målet, ikke processen, er interessant) Brugeren beslutter om systemet er let at brug (i modsætning til designere og udviklere) Fokus på brugeren Ease of use Usefullness Efficiency (systemet skal fungere effektivt at bruge, så brugeren kan nå et højt niveau af produktivitet, når man har lært systemet at kende) Memorability (systemet er let at huske så den casual bruger kan vende tilbage til systemet uden at skulle lære systemet at kende forfra) Errors (systemet skal have få fejl, så brugeren laver få fejl og hvis brugeren laver fejl skal han hurtigt kunne komme videre. Katastrofale fejl må ikke forekomme) Satisfaction (systemet skal være behageligt at bruge så den enkelte bruger er tilfreds efter brug) Effektivt at bruge Let at huske Forståeligt Hartson Nielsen Molich DS/EN ISO 9241 Learnability (systemet skal Let at lære Effectiveness være let at lære så brugeren hurtigt gå i gang med sin opgave og nå sit mål) Tilfredsstillende at bruge Efficiency Satisfaction Dillon Effectiveness Efficiency Satisfaction Process (aktion og respons som brugeren opnår i processen) Outcome (det brugeren opnår ved interaktionen) Affect (følelsesmæssige elementer) 7\n9 Kognitiv IR-model og HCI I Information Seeking-forskning anerkendes den brugerorienterede tilgang indenfor det kognitive synspunkt og ses i samspil med IR-systemet. Belkins ASK-hypotese, fremsat i 1980, undersøgt i 1982 og placeret indenfor det kognitive synspunkt formulerer at The ASK [Anamalous State of Knowledge]-hypothesis is that a information need arises from a recognized anomaly in the users state of knowledge concerning some topic or situation and that, in general, the user is unable to specify precisly what is needed to resolve that anomaly (Belkin, Oddy, Brooks, 1982). Tilgangen er siden 1990 erne udviklet holistisk og inddrager alle kommunikationsprocesserne i informationsoverførslen, fx dokumentrepræsentationen, queries og IR-teknikker I Ingwersens model Cognitive model of IR interaction, se figur i bilag 5, præsenteres dokumentsurrogat i katalogen, IR-systemet, query, interface og brugeren med både worktask, problem og følelsesmæssig tilstand set i en social/organisatorisk kontekst (Ingwersen, 1992, s. 48; Ingwersen, 1996, s. 9; Ingwersen og Järvelin, 2005, s. 247). Modellen er medtaget, fordi den viser brugeren i social og organisatorisk kontekst og interaktionen mellem (IR) system, interface og bruger og tilbyder en helhedsforståelse af informationssøgeprocessen. Model Cognitive model of IR interaction (Ingwersen og Järvelin, 2005, s. 333) Bilag 2 Mange brugere af det digitale bibliotek foretager informationssøgning uden mediator (Pors, 2005) og interaktionen sker mellem system og bruger, altså kobles informationssøgeprocessen sammen med forskningsfeltet human computer interaction. I nærværende undersøgelse er usability-evalueringen foretaget af slutbruger at placere i interaktionen mellem system og bruger, Intermediary i Ingwersens model. På grund af den interaktive proces mellem system og bruger inddrages testbrugere i undersøgelsesdesignet for at arbejde med personlige informationsbehov (i dette tilfælde simulerede worktask). 8\n10 Mange aspekter af human-computer interaction involverer komplekse processer og det involverer mentale modeller. De mange niveauer i computerprocessen inkluderer model for såvel hardware, operativsystemer, software og applikationer, og det er teoretisk uløst om modellerne kan arbejde sammen. Højst sandsynlig er brugerens model mere enkel i forhold til systemudviklernes. Men overfører vi mentale modeller fra et formål til et andet opstår enten en synergieffekt eller konflikt (Allen, 1997, s. 51). Systemudviklerne og computerprocessernes mentale modeller behandles ikke, idet det vurderes at ligge i yderzonen af undersøgelsens område. I den holistiske tilgang inddrages brugernes søgeadfærd, fx har Kuhlthau (1991) demonstreret at informationssøgeren gennemgår 6 følelsesmæssige stadier igennem informationssøgeprocessen, der starter med indledende fase og ender ved afslutning/præsentation. Tankerne starter med at være vage og generelle, bliver derefter mere snæver og klar, interessen stiger og ender mere klart og fokuseret. Også arten af information ændrer sig og starter med generel baggrundsinformation og fokuserer til sidst. Undersøgelsen viste også at brugerne har problemer i indledende stadier og bekymring opstår når man er uvant med systemet og teknologien. Evaluatorerne i nærværende brugertest formodes ikke at mangle tekniske færdigheder (Uhrskov, 2002, s. 14; Pors, 2005, s. 42). Vakkari (2000b) har påvist at informationssøgerens konkrete vidensniveau påvirker søgning og relevansvurdering. Brugerens mentale model udvikler sig gennem søgeprocessen; de bliver mere fokuserede og vidende (s. 5). De søger generel baggrundsinformation, mere facetterede baggrundslitteratur midt i processen og ender med mere specifik information. Relevansvurderingen ændrer sig i takt med at brugeren opnår læring. Resultaterne peger på at interaktion mellem system og bruger er mest effektiv når brugerens mentale model er klarere. Også brug af søgeteknik stiger gennem søgeprocessen. Brugere med mere viden om emnet anvender rigere ordvalg hele processen igennem (Vakkari, 2000a, s. 9). Eksperter bruger også beslægtede emneord og komplekse søgesæt mens novicer fortsætter med emneord, bruger simple søgestrenge, har et højere tidsforbrug og giver hurtigere op. Med andre ord får uerfarne IR-brugere dårligere søgeresultater (Sutcliff, Ennis og Watkinson, 2000, s. 1213, 1217). Få aspekter af søgeadfærden afdækkes i undersøgelsen men anvendes i brugerkarakteristik. Usability-evalueringsmetoder Evaluering som begreb dateres til begyndelse af systemanalyse mens usability evaluering ses sammen med starten af HCI. Usability evalueringsmetoder omtalt i publicerede artikler tager sin begyndelse i 1980 erne efterfulgt af studier, der sammenligner metoderne (Hartson, Andre og Williges, 2001, s ). Definition af usability-evalueringsmetode refererer som oftest til formative usability evaluering fx laboratorietest med brugere, heuristikker og andre ekspertbaserede metoder og modelbaserede analytiske metoder og ekspertbaseret evaluering (Hartson, Andre og Williges, 2001, s. 377) og tilbyder kvalitative data. 9\n11 Der er udviklet en række forskellige inspektionsmetoder, herunder cognitive walkthroughs, claims analysis og heuristic evaluation som er effektive til at finde nogle slags usability-problemer men er begrænset af rammen om guidelines (Hartson, 1998, s. 108). Metoder og kriterier er forskellige og selv om alle har det mål at beskrive usabilityproblemer, er sammenligning vanskelig netop på grund af forskellighederne og mangel på sammenlignelige standardkriterier (Hartson, Andre og Williges, 2001, s. 379). Manglerne fører til usikre evalueringer og sammenligningsundersøgelser og vanskeliggøre det valg en undersøger må tage ved en undersøgelse vedrørende metode. Gray og Salzman (1998, s. 206) kalder studierne i usability-evalueringsmetoder for potentielle vildledende. Der mangler standardkriterier for sammenligning, standard for hvilke definitioner, mål og måling kriterierne baseres på og stabile processer og evaluering og sammenligning (Hartson, Andre og Williges, 2001, s. 376). Da metoderne selv ikke er stabile og forskningsfeltet ungt er meta-sammenligninger af usability studier nærmest umulige (s. 406). I Hertzum og Jacobsens studie af 3 usability evalueringsmetoder (2003) påvises det at både cognitive walkthrough-metoden, heuristic evaluation-metoden og thinking aloudmetoden påvirkes væsentlig af evaluatorerne, både hvad angår novice-evaluatorer og ekspert-evaluatorer og hvad angår mindre og alvorlige problemer og i simple som avancerede systemer. Metoderne er præget af vage målanalyser (s. 196), evalueringsprocedurer (s. 197) og problemkriterier (s. 199). De vage målanalyser opstår fordi heuristisk evaluation baseres på en mere mental målanalyse. Vag målanalyse fører til mange skøn foretaget af evaluator. De vage evalueringsanalyser opstår også fordi der ikke er en systematisk procedure, der sikre at hele interface evalueres af alle heuristikker. Heuristikkerne tjener som sådan til inspiration og kan bruges på forskellige måder i varierende grad. En sådan uformel metode fører til evaluator-effekt (s. 197). I Nielsens model anvises ikke graden af problem og mere præcise definitioner af konceptet er nødvendigt indenfor forskningen for at kunne gennemføre troværdige studier. Metoden kan også angribes for ikke at angive løsninger men kun problemer. På digitale bibliotekers website er vidensorganiseringen omfattende, der er mange oplysninger og flere veje at vælge igennem søgeprocessen, og en heuristisk gennemgang der gennemgår hver side, synes umulig. Alternativt anvendes task, hvilket stiller krav til veldefinerede task på baggrund af brugermodel. Det er problemer med bl.a. formulering af query og vurdering af søgeresultat og at arbejde med flere vinduer, der gør bibliotekerne vanskelige at bruge, ikke overfladeproblemer (Blandford et al., 2004, s. 29). Heuristisk evaluering fokuserer på overfladeproblemer og med risiko for at fordybe sig i enkeltsager frem for the big picture og afdækker ikke konceptuelle problemstillinger ved det digitale bibliotek og informationssøgning og afdækker ikke potentielle brugerproblemer. Eksperterne i evalueringen må have viden om brugere af det digitale bibliotek fx kendskab til brugerens task og terminologi men dybere forståelse kan kun fås ved at supplere med/anvende andre undersøgelsesmetoder. Netop checkliste-formen gør heuristisk evaluering populær men Blandford et al. (2004, s. 34) peger på at der mangler forskning i brug af metoden indenfor det digitale bibliotek. I en undersøgelse af evalueringsmetoder ses det at heuristisk evaluation minder evaluatorerne om at analysere flere aspekter af interface, hvor cognitive walkthrough fokuserer på små 10\n12 detaljer, der forstyrrer indtryk af det overordnede formål med websitet og tenderer til at kede evaluatorerne (Desurvire, 1994), s. 190). Sandusky (2002, s. 36) har præsenteret en supplerende checkliste til dels fleksibel, holistisk tankerække dels identifikation af ligheder, forskelle og mønstre mellem forskellige digitale biblioteker. De 6 grupper af attributter med underliggende dimensioner tilbydes til analyse af digitale biblioteker, enkelvist og sammenlignende. At anvende attributterne i nærværende opgave vurderes som omfattende og delvist uden for undersøgelsens fokus. Jeg har i min undersøgelse vægt på udbyttet ved af brug af evalueringsmetoder, der i sit udgangspunkt er forskelligt, hvorved forskellighed og lighed i dataudbyttet er genstand for undersøgelsen. Molich (2004, s. 74) anbefaler efter 2 studier i usability evaluation (CUE-1 og -2) at anvende et mix af evalueringsmetoder og tilføjer at ingen test kan give en fuldstændig liste af fejl. Også Nielsen (1993, s. 160) karakteriserer heuristisk evaluering som en usability engineering method, der ikke garanterer det perfekte resultat eller finder ethvert problem, men In the cause of usability, doing something is almost better than doing nothing (Gray og Salzman, 1998, s. 207). Ekspertbaseret gennemgang heuristisk evaluering Jeg vil i min undersøgelse anvende Nielsens definition af usability og heuristisk evaluering som usability-evalueringsmetode, da den netop er velegnet til ekspertbaseret gennemgang (Hartson, Andre og Williges, 2001, s. 379), stemmer overens med undersøgelsesspørgsmålet og metoden er veldokumenteret. Hartson påpeger at Nielsens tilgang og metode, der med sin opmærksomhed på omkostningerne også kaldes discount usability methods tilbyder en metode med lavt omkostningsniveau the practical goal of achieving specifications and not perfection (1998, s. 108). Hertzum har påpeget evaluatoreffekt ved heuristisk evaluering som metode indenfor målanalyser, evalueringsprocedurer og problemkriterier. Det er præmisser i undersøgelsesdesignet og som må vurderes ved analysen af resultaterne. I forhold til problemkriterierne inddrager jeg Molichs kategorier og i forhold til evalueringsprocedurerne indskærpes evaluator at være opmærksom på at inddrage alle heuristikker ved gennemgangen, men der er en vis indbygget usikkerhed hvorvidt evaluator gør det, når modellen ikke er bygget til det. Det er ligeledes en præmis i undersøgelsesdesignet og som må vurderes ved analysen af resultaterne, hvor jeg også vil vurdere, hvorvidt det er realistisk og relevant. Kaasgaard (2000, s. 55) fremhæver at der vælges forkerte metoder i usability-evaluering og taler imod fokusgruppe som omtales som et marketingværktøj. Jeg har fravalgt at afslutte evalueringerne med fokusgruppeinterview og i stedet valgt interview med den enkelte evaluator. Heuristisk evaluering kan involvere et mindre antal evaluatorer, der skal undersøge webinterface og vurdere om det er i overensstemmelse med accepterede usabilityprincipper/heuristikker (Nielsen, 1993, s. 155). Det gør metoden operationel indenfor de rammer nærværende undersøgelse skal foregå i. Nielsens 10 heuristikker: visability of system status, match between system and real world, user control and freedom, consistency and standards, error preventing, recognition rather 11\n13 than recall, flexibility and efficiency of use, aesthetic and minimalist design, help users recognize, Help and documentation, se bilag 4. Teori om gennemgang foretaget af slutbruger Brugerdata er den bedste indikator for interaktionskvalitet, udtrykt som importance of extending the classic usability approach to evaluation to include a more holistic set of user experience measures (Dillon, 2001, s ) og..the individuals process of getting and using information is a vital aspect that cannot be overlooked (Kuhlthau, 2004, s. 1). Selvom muligheden for kontrol og sammenlignelighed falder i de rene brugerorienterede test og stiger i laboratoriekontrollerede test giver brugertest indblik i kognitive processer og problemer. Indblik som laboratorietest ikke simulerer. The conflict between laboratory an operational experiments is essentially a conflict between, on the one hand, control over experimental variables, observability, and repeatability, and on the other hand, realism (Robertson og Hancock-Beaulieu, 1992, s. 460). Forståelsen af relevans er medvirkende årsag til at inddrage brugere, idet relevans her opfattes som subjektivt. En mulighed er at anvende personas (på dansk modelbruger) bygget op over brugermodel med en række brugerkarakteristika En brugerkarakteristik er en konkret, realistisk beskrivelse af en person i en målgruppe. En brugerkarkateristik beskriver en fiktiv person, men denne person skal være en god fællesnævner for et større antal brugere af websitet (Molich, 2003, s. 45). Den typiske bruger findes ikke men 3-5 brugerkarakteristikker udspænder et fornuftigt designrum. Personas kan hjælpe systemudviklere i forestillingerne om rigtigere brugere (Blandford et al. 2004, s. 32). Målgruppen for websitet er institutionens studerende og undervisere og en brugerprofilsanalyse vil kunne afdække de 2 grupper med individuelle karakteristika. I nærværende opgave tager undersøgelsen udgangspunkt i brug af virkelige brugere og for at understøtte resultatet vil jeg anvende 3 brugerkarakteristika fra Nielsens brugermodel (1993, s. 44). Jeg vil vurdere efterfølgende om karakteristikkerne helt eller delvist kan understøtte fremtidigt arbejde i usability-test og vidensorganisation. Følgende karakteristikker undersøgelse og kortlægges i nærværende undersøgelse: Domæneviden. Både fra IR-forskningen og HCI-domænet ved vi at domæneviden spiller en afgørende rolle (Fidel og Soergel, 1983; Belbin, Oddy og Brooks, 1992; Nielsen, 1993; Vakkari, 2000). Computerviden beskrevet viden om computere generelt viden om søgning og brug af bibliotekskataloger og elektroniske ressourcer. Viden om usability. Evaluator-karakteristik og effekt: Nielsen trækker i sin argumentation tråde til 80 erne i sin opdeling af computer-novice og domæneekspert (Kaasgaard, 2000, s. 58). I 1980 erne var det en udbredt tro at brugere først var novicer og derefter blev de eksperter i mange år i brug af webinterfaces. (s. 59). Hartson breder sin opdeling ud i 3 grupper..novices and casual users, intermediate user[s], expert users (Hartson, 1998, s. 103). I sin model, se også bilag 7, viser Nielsen de 3 væsentlige områder hvor brugers erfaring adskiller sig, generel computerviden, viden om det specifikke system og domæneviden. 12\n14 Bilag 1. Figur. Brugeres forskellige viden. (Nielsen, 1993, s. 44) Bilag 3. Indenfor IR-forskningen præsenteres en model over videns- og erfaringsniveauer med hensyn til task og informationssøgning. Indenfor vurdering af niveau for evaluators computerviden tilføjes even expert searchers assuming that the system operates in a fashion similar to other systems with which they are familiar. Peopel carry over knowledge from one automated system to the next (Borgman, 1996, s. 498). Jeg vælger i min karakteristik af evaluator at skelne imellem evaulators computerviden, domæneviden samt viden om usability, fordi det er variabler, der kan have indflydelse på processen og resultatet i sidste ende og derfor bør tages i betragtning (Fidel og Soergel, 1983, s. 164; Nielsen, 1993, s ). Også parametre i erfaringsniveau i computerviden (bruger af søgemaskiner på www, bruger af bibliotekskataloger, bruger af bibliografiske databaser), herunder konceptuel viden, semantisk viden og viden om syntaks i query (Borgman, 1986, s. 388; Borgman, 1996, s. 495; Borgman, 2004, s ). Parametre i domæneviden (uddannelse og anciennitet) og demografiske data (køn og alder) medtages. Evaluatorens (aktørens) opfattelse og fortolkning i alle niveauer i forløbet påvirker søgeproces og resultat og hænger sammen med evaluatorens (aktørens) livserfaring, karriere og organisationen sammen med pres (for eksempel travlhed) og følelser (Ingwersen og Järvelin, 2005, s ). Nielsen påviser i et case studie at evaluators egen baggrund og viden har indflydelse på resultatet i en heuristisk evaluering. Usability novicer (almen computerviden uden usability ekspertise), enkelt eksperter (usability eksperter uden domæneviden) og dobbelt eksperter (usability eksperter uden domæneviden) finder forskellige antal problemer, hvor novicerne har det laveste fund, dobbelt-eksperterne det højeste fund. Nielsen definerer eksperter som graduate degrees and/or several years of job experience in the usability area. (1992, s. 376). Nielsen konkluderer (s ) at den optimale ydelse af fundne fejl kræver brug af dobbelt-eksperterne, men de fleste systemer bør testes af både novicer og eksperter (Nielsen, 1993, s. 177). Det er variabler, der kan have indflydelse på resultatet og tages derfor med i betragtning i undersøgelsesdesignet. 13\n15 Gray og Salzman (1998, s. 231) påpeger, at Nielsens undersøgelse fra 1992 ikke afgør hvorvidt problemerne faktisk er usability problemer. Alternativt kan usability evalueringen gennemføres som pluralistisk usability walkthrough hvis man kun har usability novicer til rådighed. I en sådan undersøgelse bruges repræsentative brugere, produktudviklere og usability-eksperter (Nielsen, 1993, s. 162). Den metode er fravalgt i denne undersøgelse da undersøgelsesspørgsmålet netop er at sammenligne ekspertbaseret gennemgang med slutbrugertest og derfor skal brugere og eksperter ikke mixes. Metoden kan overvejes ved fx et mindre set-up. Modeller anvendes til kategoriseringer frem for individuelle modeller. Et eksempel på kategorisering er novice-ekspert forskellen. Forskellen på eksperter og novicers adfærd kunne være brugbare i fx undervisning. Mens forskel i viden er åbenlyse ved en konkret task, er det straks svære at klassificere mennesker, fordi viden er flerdimensionel (Allen, 1997, s. 53). Jeg vælger at anvende Hartsons 3-opdeling i karakteristik af evaluator og undersøger desuden evaluators ekspertise inden for usability og domæne samt anden computerviden, da de alle er variabler, der kan have indflydelse på processen og resultatet. I spørgeskemaform bedes evaluatorerne beskrive sig selv i ovennævnte kategorier. Forskel på evaluatorgrupper er ikke yderligere genstand for undersøgelse. Tænke-højt metode Tænke-højt er en metode, der ofte ses anvendt i empiriske usability-studier (Ingwersen og Järvelin, 2005, s. 247). I et studie fremhæves metoden af praktiske hensyn frem for retrospektiv tænke-højt og konstruktiv interaktion. Metodens styrke er, at den påviser observerbare problemer, endda flere end de 2 øvrige (Van den Haag, De Jong og Schellens, 2004, s.1168). Ved at verbalisere tanker giver evaluator observatør indblik i ikke bare hvad hun gør, men hvorfor hun gør det (Nielsen, 1993, s. 18). Dertil kommer et stort resultat af kvalitative data selv fra et forholdsvis lille antal deltagere (s. 195). Nielsen omtaler metoden som en der kan benyttes ved en smule træning (s. 19), mens Ingwersen og Järvelin (2005, s. 92) taler om obligatoriske træningssessioner. Men som beskrevet i afsnit om evalueringsmetoder er metoder og kriterier forskellige og sammen med manglende standardkriterier for sammenligning vanskeliggør det studier (Hartson, Andre og Williges, 2001, s. 379). Som andre metoder er den påtrængende, idet deltagerne ved at de er under observation; en præmis der kan sikres gennem statistisk validitet (Ingwersen og Järvelin, 2005, s. 247) Metoden giver indblik i de kognitive processer (Nielsen og Mack, 1994, s. 311). Teori om worktask Borlund (2000) har undersøgt empirisk, hvor vidt simulerede worktask kan anvendes i evaluering af IR-systemer (Information Retrieval) og sikre kontrol og valide resultater som i eksperimentelle forsøg i en så realistisk form som muligt (s. 76). I undersøgelsen indgik 3 komponenter: potentielle brugere som testpersoner, dynamiske og individuelle informationsbehov, flerstrenget relevansvurdering (s. 72). I undersøgelsen blev anvendt 4 simulerede worktask (s. 82). Elementer i simuleret worktask: semantisk og åben beskrivelse af scenariet og konteksten vedrørende worktask. Baseret på scenariet formulerer testpersonen sin søgning. Situationen tjener 2 formål: 1) trigger og udløser et stimuleret informationsbehov og fører 14\n16 til et individuelt informationsbehov som ved et ægte behov og 2) herfra måles relevans (s. 77). I testen blev testpersonerne instrueret i at finde det antal dokumenter, der skulle til at tilfredsstille deres informationsbehov og altså ikke så mange relevante dokumenter som muligt (s ). Undersøgelsen konkluderer, at der ingen forskel er mellem brug af simulerede og brugerdefinerede worktask. De simulerede worktask kan mixes eller erstatte de brugerdefinerede (s. 84) og metoden skaber eksperimental kontrol (s. 77). I 2004 anfører Madsen i UNI.C s undersøgelse at simulerede test ikke afspejler en naturlig brugeradfærd med reelle informationsbehov, hvorimod brugeren ved åbne, interviewbaserede opgaver..løser opgaver han med sikkerhed har haft behov for at løse frem for at han løser opgaver som testlederen har fundet på. (UNI.C, 2004, s. 104). Scenario-teknikken gør worktask mere realistisk med et mål uden at angive vejen og opløse det kunstige i situationen. For at et scenario er godt skal det være kort, brugervenligt sprog, uambitiøst i forhold til undersøgelseslederen. Det gode scenario bibringer evaluator tilstrækkelig information og er tilpasset undersøgelsens mål (Dumas og Redish, 1999, s ) samt bygge på brugerkarakteristika og varierende scenarierne imellem (Molich, 2003, s. 51). Analyse af task består af: - Et objektivt mål at nå - Et udgangspunkt, der giver afsættet - Aktion - Afslutning, hvor information er indhentet. Analysen kan endvidere beskrive forventet viden og færdigheder. Værdien i task analyse er fokus på brugeren (Dumas og Redish, 1999, s ). Indenfor IS- og IR-forskning skelnes mellem worktask som arbejds- og fornøjelsesrelaterede med en start og slutning og search task som en aktivitet med det mål at finde specifik information (Ingwersen og Järvelin, 2005, s. 73). For vurdering af task kompleksitet har Byström og Järvelin (1995, s. 211) udviklet en tasklevel analyse. Task kompleksitet stiger: - når kompleksiteten af informationsbehovet stiger - når behovet for domæneinformation og information om problemløsning stiger - når deling af kilder med generelle formål stiger og kilder til problem- og factsorientering aftager - når succes med informationssøgningen aftager - når interne kanaler aftager - når antallet af kilder aftager Analysemodellen for task kompleksitet og forståelsen af task som dels en opgave, der kan bruges til specifik informationssøgning men som også har et indbygget udgangspunkt og slutning indgår i formulering af worktask. Relevans Relevansvurdering er en del af informationssøgeprocessen og derved interaktionen mellem bruger og system. Forståelsen af relevansbegrebet i nærværende undersøgelse ligger indenfor den kognitive brugerorienterede tilgang, hvor relevans er subjektiv og 15\n17 vurderes i forhold til informationsbehov mere end søgespørgsmål, hvor svaret fra IRsystemet kunne opfattes binært (Robertson og Hancock-Beaulieu, 1992, s. 458). Relevansbegrebet er præsenteret i oversigtsartikel af Borlund (2001) og fremstilles som både dynamisk over tid (Tang og Solomon, 1998, s. 255), situationsbestemt og ikke-binært (Spink, Greisdorf og Bateman, 1998, s. 599) indenfor det kognitive synspunkt. Empiriske undersøgelser vil påvise at også emne og kontekst er vigtigste faktorer, og at brugeren er den central og aktive deltager i vurderingen. Saracevic (1996) bidrager med en model for relevansvurdering som med 4 niveauer bygger ovenpå Ingwersens model af IR-interaktionen. I modellen skelner Saracevic (s. 241) mellem 5 typer af relevans: relation mellem query og informationsobjekt, reletion mellem subject og topic udtrykt i query og søgeresultat, reletion mellem brugerens vidensniveau og kognitive informationsbehov og søgeresultatet, relation mellem situation, task, problem og søgeresultat relation mellem brugerens intention, mål og motivation og søgeresultat. Empiri Generelt for begge evalueringer har jeg foretaget til- og fravalg hvad angår rapportering og undersøgelsesleder/observatør. Dataopsamling Jeg har fravalgt at optage evalueringen med video og lyd. Det kan være overordentlig ubehageligt at blive observeret og endda optaget (Nielsen, 1993, s. 181). Dertil kommer at optagelser, der efterfølgende skal transskriberes er tidskrævende og udbyttet begrænset (Nielsen, 1993, s. 19; Molich, 2003, s. 148). Molich (2007, s. 29) vurderer at man nok overser/hører et par detaljer, men der er gode chancer for at man har tid nok til at notere de væsentlige problemer. Resultatet kan enten dokumenteres i en skriftlig rapport fra hver evaluator eller ved brug af observatør under sessionen, hvor evaluatoren verbalt kommenterer. Fordelen ved den skriftlige rapport er den formelle afrapportering. Ulempen er at det kræver større anstrengelser af evaluatoren og de skriftlige rapporter skal efterfølgende forstås og sammenskrives af undersøgelseslederen. I stedet vil undersøgelseslederen foretage noter under evalueringen (Molich, 2003, s. 160), idet de økonomiske og tidsmæssige dispositioner spiller en betydning i nærværende opgave, der gennemføres af én person. Dataopsamling fra ekspertbaseret gennemgang er skriftlig ved at evaluatorer udfylder checkliste og spørgeskema. Observerende data samt data fra interview noteres skriftligt. Dataopsamling fra brugerorienteret gennemgang er skriftlig ved evaluatorers udtalelser under besvarelse af worktask. Andre observerende data og data fra interview noteres skriftligt. Undersøgelsesleder og observatør. Fordelen ved at bruger observatør er at reducere arbejdsmængden for evaluatoren og åbner for muligheden for adgang til resultatet kort efter sessionen, idet kun egne noter skal redigeres. Observatøren kan tillige hjælpe undervejs. Ulempen er øget tidsforbrug. 16\n18 I nærværende undersøgelse har jeg valgt at bruge observatør, idet observatøren dels kan hjælpe undervejs dels optimere adgang til resultatet kort efter sessionen, begge dele for at sikre testens gennemførelse efter præmisserne i undersøgelsesdesignet. For at imødekomme eventuel bias gennem samtalepåvirkning fra observatør til evaluator følges anbefalinger som fx brug af neutrale ord, vend spørgsmål om og svar ikke direkte på spørgsmål (Dumas og Redish, 1999, s ). Undersøgelseslederen og observatør er i nærværende undersøgelse den samme person. Det har ikke været muligt indenfor rammerne at udpege en observatør. Derfor har undersøgelsesleder foretaget observation, rapportering, sammenskrivning, interview og vurdering. Fordele og ulemper belyses efterfølgende. Design af ekspertbaseret evaluering Udvælgelse af evaluatorer Selvom det er muligt at gennemfører en heuristisk evaluering med bare en person, viser erfaringer at en enkelt evaluator vil overse de fleste usability-problemer (Nielsen, 1993, s. 156). Også Hertzum og Jacobsen er stærk betænkelig ved bug af 1 evaluator (2003, s. 182). Forskellige evaluatorer finder forskellige fejl, og Nielsen opsummerer at der opnås bedre resultater ved at sammenholde evalueringerne fra flere evaluatorer, gerne 5 og i hvert fald 3 evaluatorer (s. 156). I nærværende undersøgelse anvendes 4 evaluatorer, idet det var indenfor valgmulighederne og indenfor metodens anbefalinger. I nærværende undersøgelse deltager biblioteksuddannede som evaluatorer i den ekspertbaserede undersøgelse. De anses for på forhånd at have stor ekspertise indenfor domænet og informationssøgning, både teoretisk og praktisk og delvis viden om usability. Biblioteksuddannede vurderes at opfylde metodens model for evaluatorkarakteristik. Evaluering Evalueringen indledes med udfyldelse af spørgeskema, bilag 7. Beskriv din computerviden bruger af søgemaskiner på www bruger af bibliotekskataloger bruger af bibliografiske databaser Nybegynder Bruger med nogen erfaring Ekspert Beskriv din domæneviden Nybegynder Bruger med nogen erfaring Ekspert Beskriv din viden om usability (brugbarhed af et system) Nybegynder Bruger med nogen erfaring Ekspert Demografiske data køn Kvinde: Mand: alder år Baggrund (uddannelse/erhverv) Anciennitet 17\n19 Deltagerne er anonyme. Evalueringen gennemføres med én evaluator ad gangen. Først derefter kan evaluatorerne diskutere resultaterne. Adskillelsen er væsentlig for at sikre uafhængig evaluering. Evalueringen fastsættes til 1-2 timer (Nielsen, 1993, s. 158). I undersøgelsen anvendes Nielsens 10 heuristikker som målbare komponenter med det mål for øje at sikre systematisk og evalueret tilgang. Svarene klassificeres i 5 kategorier (Molich, 2003, s. 154): godt, forbedringsforlag, mindre problem, alvorligt problem, kritisk problem, bilag 5 og 6. Uddrag fra rapporteringskema Relevant feedback i ordentlig tid holder brugeren orienteret om det der foregår Klart og tydeligt sprog i forhold til brugere, hvad angår sprogterm, form og rækkefølge Navigation, gør om og gå tilbage - knap Konsistens og standarder Undgå fejl Godt Forbedringsforslag Med skemaet med heuristikker og mål i hånden gennemgår evaluatorer systemet side for side, funktion for funktion. Evaluatorerne opfordres til at tale-højt. Metoden er en variant af tænke-højt (Ingwersen og Järvelin, 2005, s. 92). Den er lettere tilgængelig men sikre ikke tilsvarende indblik i de kognitive processer. I en arbejdsopgave udenfor et undersøgelsesdesign kan det være meget realistisk at resultatet dokumenteres i en skriftlig rapport fra hver evaluator og i undersøgelsen er tænke-højt metoden fravalgt af samme grund Biasen ved ikke at anvende tænke-højt metoden vurderes mindre væsentligt i ekspertevalueringen. Evalueringen afsluttes med en samtale, der struktureres med vægt på evaluatorens egne frie udsagn, sorteres efter udsagn af semantisk karakter og forbedringsmuligheder, bilag 6. Evaluator stilles 2 åbne spørgsmål omkring hvilke 3 ændringer man helst ser og hvilke 3 ting der er bedst på websitet. Design af brugertest Udvælgelse af evaluatorer Ideelt set skal websitet evalueres af alle målgrupper (Nielsen, 1993, s. 175; Molich, 2003, s. 139). Studerende er som den primære målgruppe valgt i nærværende undersøgelse. Da det er undersøgelsesmetoden, der testes, vurderes det mindre væsentligt at flere målgrupper inddrages. Jeg har valgt 4 testpersoner idet færre end 4 kan overse vigtige problemer og mere end 6 vil præstere de samme resultater som de øvrige (Nielsen, 1993, s. 156; Molich, 2003, s. 140). De 4 testpersoner er repræsentativ for brugergruppen og er rekrutteret fra forskellige uddannelsesretninger og semestre. Deltagerne er anonyme. 18\n20 Rekruttering Testpersonerne er udvalgt ved direkte henvendelse, idet lutter frivillige evaluatorer er urealistiske motiverede. 1 testperson er rekrutteret ved biblioteksundervisning, 3 er opsøgt udenfor biblioteket og uden sammenhæng med biblioteksbrug. Ved rekrutteringen får testpersonerne mundtlig og skriftlig forklaring på evalueringens formål (Molich, 2003, s ). I kontakten til testpersonerne er Molich (2007) anvendt til inspiration. Fx omkring den skriftlige og mundtlige kontakt mellem undersøgelsesleder og testpersoner før, under og efter testen. Som tak for medvirken modtager testpersonerne et gavekort til skolens boghandel. Opgaver Worktask er simuleret efter Borlunds anbefalinger: en god worktask er karakteriseret ved at testpersonerne skal kunne relaterer sig, emnet skal interessere testpersonerne og worktask skal være velbeskrevet (Borlund, 2000, s. 86). Opgavesættet består af 8 åbne og lukkede simulerede scenarioopbyggede task. Antallet af task skal være af en størrelse, så de gennemføres indenfor tidsrammerne af evalueringen (1-2 timer) men ikke så få, at det forekommer trivielt (Nielsen, 1993, s. 186). For at vurdere tidsforbruget kan man overveje hvor lang tid udførelsen af wordtask tager, og hvor lang tid det er acceptabelt for evaluator at gennemføre worktask (Dumas og Redish, 1999, s. 16). Inspiration til formulering af worktask er opsamlet fra daglige forespørgsler i biblioteket og understøtter både realisme og brugernes rigtige informationsbehov (s ). Snittet ligger omkring det der må formodes at være kernen i websitet (Molich, 2007, s. 13). Første opgave er en let opgave, der kan virke afstressende. Worktask og scenarier er renset for skjulte antydninger og med et mål uden at angive vejen dertil. Oversigt over worktask i uddrag med uddybende bemærkninger, bilag 9 Opgave 1 Du skal teste Københavns Tekniske Biblioteks hjemmeside. Find hjemmesiden Opgave 2 Forny dine lån. En meget anvendt facilitet i det elektroniske forskningsbibliotek Opgave 3 Jobansøgning. Realistisk, idet en stor del af studerende har fritidsjob/studierelevant beskæftigelse. Opgave 4 Standarder for legepladser. Din gruppe skal finde ledige lokaler hvor I kan arbejde i fred. Et scenario, der er realistisk i forhold til studerendes projektarbejde. Opgave 5 Adgang til ordbog hjemmefra. Realistisk. Kan inddrage en populær base og fjernadgangsmulighed Opgave 6 Vejledningstilbud på biblioteket. Realistisk og anvendt. Alle kender til ét eller flere muligheder for vejledning. Opgave 7 Adgang til Ingeniørens artikler. Realistisk og stimulerende da vi er indenfor ingeniørdomænet Opgave 8 Reglement for husbyggeri. Et scenario, der er realistisk enten fordi man er bygningsingeniør eller fordi flere spørger på andres vegne. Opgaverne er permuteret for at udelukke specielle mønstre i evalueringens resultat, der kunne stamme fra netop rækkefølgen. Det er også væsentligt at alle opgaver samlet set blev afprøvet. Det valg er taget af hensyn til evaluering af resultatet og derved er evaluators eget valg om rækkefølge valgt fra. Google var valgt som startside. 19\nOle Gregersen 26. november 2009 IT Universitetet\nOle Gregersen 26. november 2009 IT Universitetet Hvorfor er det relevant at arbejde med? 5 minutter med sidemanden Kvalitetsegenskab Risikostyring Oplevelsesdesign En kontrolleret designproces Et brugercentreret\nUdvikling af IT-baserede kliniske informationssystemer, modul 3\nUdvikling af IT-baserede kliniske informationssystemer, modul 3 Præsentation af data: design og evaluering af brugergrænseflader v/ Egil Boisen, AAU, Institut for Sundhedsteknologi Restaurant Skoven, Odense,\nLedelsesevaluering. Formål med afsæt i ledelsespolitik og ledelsesværdier. Inspiration til forberedelse og gennemførelse\nLedelsesevaluering Inspiration til forberedelse og gennemførelse At gennemføre en ledelsesevaluering kræver grundig forberedelse for at give et godt resultat. Her finder I inspiration og gode råd til at\nEt oplæg til dokumentation og evaluering Grundlæggende teori Side 1 af 11 Teoretisk grundlag for metode og dokumentation: )...3 Indsamling af data:...4 Forskellige måder at angribe undersøgelsen på:...6\nForskning om usability-arbejde i praksis. Kasper Hornbæk Datalogisk Institut, Københavns Universitet\nForskning om usability-arbejde i praksis Kasper Hornbæk Datalogisk Institut, Københavns Universitet Udfordringer i forskningen Mange forskningsstudier fokuserer på at generere rapporter som beskriver\nFindes den gode evaluering?\n1 www.eva.dk Findes den gode evaluering? Fyraftensmøde i Dansk Magisterforening, 4. december 2014 Aftenens program Helt kort om mig og EVA Kendetegn ved en god evaluering Pause (30 minutter) Anvendelse\nIndførelse og integrering af usabilityarbejde i en IT-virksomhed\nIndførelse og integrering af usabilityarbejde i en IT-virksomhed Jan Stage Human-Computer Interaction (HCI) Aalborg Universitet, Institut for Datalogi jans@cs.aau.dk Oversigt Betydningen af usability-arbejde\nDansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning\nDANSK CLEARINGHOUSE FOR UDDANNELSESFORSKNING ARTS AARHUS UNIVERSITET Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU) Arts Aarhus Universitet Notat om forskningskvalitet,\nProjekt 1 Spørgeskemaanalyse af Bedst på Nettet\nProjekt 1 Spørgeskemaanalyse af Bedst på Nettet D.29/2 2012 Udarbejdet af: Katrine Ahle Warming Nielsen Jannie Jeppesen Schmøde Sara Lorenzen A) Kritik af spørgeskema Set ud fra en kritisk vinkel af spørgeskemaet\nMARKETING USABILITYMETODER FOR WEBSITES MMD\nDEL I Kvalitativ og kvantitativ research Researchparadigmer Kvalitativ og kvantitativ reseach Ofte er der et mix mellem de to paradigmer. Qualitative Data Quantitative Data PRIMARY DATA Observations Interviews\nisearch Testsamling til evaluering af integreret søgning\nisearch Testsamling til evaluering af integreret søgning Marianne Lykke, Peter Ingwersen, Birger Larsen, Haakon Lund og Toine Bogers DEFF projekt 2008-2009 Dagens emner Projektets formål og problemstilling\nBRUGERTESTEN Introduktion BAGGRUND Når man udfører en eller flere brugertests gøres det ud fra en idé om brugerinddragelse. Brugerinddragelse handler om at forstå brugernes behov, motivation og adfærd.\nKursusgang 2. Oversigt: Sidste kursusgang Computeren Brugbarhedsevaluering: etablering af rammer. Design af brugerflader 2.1\nKursusgang 2 Oversigt: Sidste kursusgang Computeren Brugbarhedsevaluering: etablering af rammer Design af brugerflader 2.1 Sidste kursusgang Kursets emne: - HCI disciplinen - Formål og evaluering - Indhold\nPå kant med EU. Fred, forsoning og terror - lærervejledning\nPå kant med EU Fred, forsoning og terror - lærervejledning Forløbet Forløbet På kant med EU er delt op i 6 mindre delemner. Delemnerne har det samme overordnede mål; at udvikle elevernes kompetencer i\nKompetencemål for Matematik, 1.-6. klassetrin\nKompetencemål for Matematik, 1.-6. klassetrin Matematik omhandler samspil mellem matematiske emner, matematiske kompetencer, matematikdidaktik samt matematiklærerens praksis i folkeskolen og bidrager herved\n3.g elevernes tidsplan for eksamensforløbet i AT 2015\nMandag d. 26.1.15 i 4. modul Mandag d. 2.2.15 i 1. og 2. modul 3.g elevernes tidsplan for eksamensforløbet i AT 2015 AT emnet offentliggøres kl.13.30. Klasserne er fordelt 4 steder se fordeling i Lectio:\nLæringsmå l i pråksis\nLæringsmå l i pråksis Lektor, ph.d. Bodil Nielsen Danmarks Evalueringsinstitut har undersøgt læreres brug af Undervisningsministeriets faghæfter Fælles Mål. Undersøgelsen viser, at lærernes planlægning\nPilottest af epilepsi proxy spørgeskema\nPilottest af epilepsi proxy spørgeskema AmbuFlex VestKronik Juni 2014 Baggrund og metode VestKronik har i samarbejde med klinikere fra Neurologisk Afdeling, Aarhus Universitetshospital udviklet et klinisk\nUndervisnings på forskellige niveauer i grundfag efter reformen\nwww.eva.dk Undervisnings på forskellige niveauer i grundfag efter reformen Sparringsmøder, oktober 2015 Program for dagen 10.00-10.15: Velkomst og gennemgang af dagens program/ v. EVA 10.15 12.00 Præsentation\nDet Fælles Usability-evalueringsprojekt\nKøbenhavns Universitet 17/2 2003 Erik Frøkjær og Kasper Hornbæk Det Fælles Usability-evalueringsprojekt Det Fælles Usability-evalueringsprojekt går ud på at tilegne sig, at afprøve samt at sammenligne\nOm indsamling af dokumentation\nOm indsamling af dokumentation Overordnede overvejelser omkring dokumentation Bearbejdning af kvalitative data Eksempler på visuelle / grafiske data Eksempler på skriftlige data Eksempler på mundtlige\nFrom Human Factors to Human Actors - The Role of Psychology and Human-Computer Interaction Studies in System Design\n? VAD From Human Factors to Human Actors - The Role of Psychology and Human-Computer Interaction Studies in System Design? VEM Skrevet af Liam J. Bannon Director of the IDC and Professor of Computer Science,\nDen gode User Experience. Michelle Andreassen ITAddiction Blogs: QED.dk\nDen gode User Experience Mathilde Hoeg mathildehoeg Michelle Andreassen ITAddiction Blogs: QED.dk Agenda Hvad er brugeroplevelse (UX)? Hvad er en user experience designer? Hvad er brugervenlighed(usability)?\nKvantitative og kvalitative metoder. Søren R. Frimodt-Møller, 29. oktober 2012\nKvantitative og kvalitative metoder Søren R. Frimodt-Møller, 29. oktober 2012 Dagens program 1. Diskussion af jeres spørgeskemaer 2. Typer af skalaer 3. Formulering af spørgsmål 4. Interviews 5. Analyse\nKursusgang 11. Planlægning af en usability-evaluering\nKursusgang 11 Planlægning af en usability-evaluering Oversigt: Sidste kursusgang Opgaver Usability-evaluering: repetition Evalueringsplan og evalueringsrapport Does time heal? DIEB 11.1 Forrige kursusgang\nTESTPLAN: SENIORLANDS WEBSHOP\nTESTPLAN: SENIORLANDS WEBSHOP Indledning Vi vil i vores brugervenlighedsundersøgelse teste Seniorlands webshop 1. Vi vil teste hvor at webshoppen fungerer set ud fra en bruger af Internet. Vi vil blandt\nTest Plan Vi har testet brugervenligheden på vores applikation, Bloodstream. Testen vil vise et forløb gennem applikationen og dens funktioner.\nSide 1 Indhold Test Plan... 3 Overall objectives for the study... 3 Research questions... 3 Location and setup... 3 Recruiting participants... 4 Methodology... 5 We will use a between-subjects design...\n1. Indledende spørgsmål\nVelkommen til vores spørgeskema om IT virksomheder og IT ansatte i Danmark. Spørgeskemaundersøgelsens formål er at kortlægge den nuværende tilstand indenfor evaluering/test af IT produkter med en brugergrænseflade.\nCATE BANG FLØE ANNIE FEDDERSEN EMIL MØLLER PEDERSEN\nCATE BANG FLØE ANNIE FEDDERSEN EMIL MØLLER PEDERSEN HVAD: What we talk about when we talk about context HVEM: Paul Dourish, Antropolog og professor i Informatik og Computer Science HVOR: Pers Ubiquit\nKompetencemål i undervisningsfaget Matematik yngste klassetrin\nKompetencemål i undervisningsfaget Matematik yngste klassetrin Kort bestemmelse af faget Faget matematik er i læreruddannelsen karakteriseret ved et samspil mellem matematiske emner, matematiske arbejds-\nErgoterapeutuddannelsen i Aarhus. Resultatrapport. Modulevaluering for Ergoterapeutuddannelsen i Aarhus. Foråret 2014. Ref.: TRHJ Dato: 04.11.\nResultatrapport evaluering for Ergoterapeutuddannelsen i Aarhus Foråret 2014 Ref.: TRHJ Dato: 04.11.14 1 1. Indledning Hvert modul skal evalueres minimum 1 gang årligt. I foråret 2014 er der foretaget\nMetoder til undersøgelse af læringsmålstyret undervisning\nMetoder til undersøgelse af læringsmålstyret undervisning Uddannelse for læringsvejledere i Herlev Kommune 20. Marts 2015, kl. 09:00-15:00 Underviser: Leon Dalgas Jensen, Program for Læring og Didaktik,\nEvaluering af Avu-didaktik og pædagogisk. Projektbeskrivelse fra EVA, maj 2015\nEvaluering af Avu-didaktik og pædagogisk ledelse' Projektbeskrivelse fra EVA, maj 2015 Projektbeskrivelse Dette er Danmarks Evalueringsinstituts (EVA s) projektbeskrivelse for evaluering af et kompetenceudviklingsforløb\nBilag 4. Beskrivelse af test og målinger af kvalitet (front end)\nBilag 4 Beskrivelse af test og målinger af kvalitet (front end) 1. Kvalitetsmålene Kunden ønsker, at websitet skal opfylde følgende kvaliteter, som vi kort uddyber vores tilgang til. Sjovt og originalt\nKort gennemgang af Samfundsfaglig-, Naturvidenskabeligog\nKort gennemgang af Samfundsfaglig-, Naturvidenskabeligog Humanistisk metode Vejledning på Kalundborg Gymnasium & HF Samfundsfaglig metode Indenfor det samfundsvidenskabelige område arbejdes der med mange\nInformationssøgeadfærdens betydning og workshop-metodens anvendelighed ved design af metadatasystemer\nInformationssøgeadfærdens betydning og workshop-metodens anvendelighed ved design af metadatasystemer Af Heidi Friis Thomsen Introduktion Håndteringen af elektroniske dokumenter spiller en stadig større\nNoter til SfR checkliste 3 Kohorteundersøgelser\nNoter til SfR checkliste 3 Kohorteundersøgelser Denne checkliste anvendes til undersøgelser som er designet til at besvare spørgsmål af typen hvad er effekten af denne eksponering?. Den relaterer sig til\nAlmen studieforberedelse. 3.g\nAlmen studieforberedelse 3.g. - 2012 Videnskabsteori De tre forskellige fakulteter Humaniora Samfundsfag Naturvidenskabelige fag Fysik Kemi Naturgeografi Biologi Naturvidenskabsmetoden Definer spørgsmålet\nBilag 7: Afviklingsguide til fokusgrupper\nBilag 7: Afviklingsguide til fokusgrupper 0. Introduktion Informanterne tildeles computer eller tablet ved lodtrækning og tilbydes kaffe/te/lignende. Først og fremmest skal I have en stor tak, fordi I\nStofmisbrug -bedre behandling til færre penge Munkebjerg 20-21. marts 2012\nStofmisbrug -bedre behandling til færre penge Munkebjerg 20-21. marts 2012 Professor Hanne Kathrine Krogstrup Det Samfundsvidenskabelige Fakultet Aalborg Universitet Stofmisbrug Bedre behandling for færre\nEffektiv søgning på web-steder\nEffektiv søgning på web-steder 7. maj 1998 Udarbejdet af DialogDesign ved Rolf Molich, Skovkrogen 3, 3660 Stenløse Indhold 1. Indledning 3 1.1. Model for søgning 3 2. Forskellige former for søgning 4 2.1.\nIntDesign - Kap 7. Kap 1.6.1 s. 20 - Usability goals\nIntDesign - Kap 1 Kap 1.6.1 s. 20 - Usability goals Usability goals are viewed as being concerned with meeting specific usability criteria, e.g. efficiency, whereas user experience goals are largely concerned\nudviklingsfasen! Brugervenlighedskonsulent Elisabeth Landbo el@snitker.com Nyborg Strand 5. november 2009\nInddrag brugerne i udviklingsfasen! Brugervenlighedskonsulent Elisabeth Landbo el@snitker.com Nyborg Strand 5. november 2009 1 Inddrag brugerne i udviklingsfasen - Om Snitker & Co. - Brugerundersøgelse\nDet erhvervsrelaterede projekt 7. semester. Projekt plan\nDet erhvervsrelaterede projekt 7. semester Projekt plan Titel på projekt: TAKSONOM: PETER KRISTIANSENS ARKIV (SKRIVES MED BLOKBOGSTAVER) Projektsted: LARM AUDIO RESEARCH ARCHIVE (SKRIVES MED BLOKBOGSTAVER)\nEvalueringsformer i HCI Design & evaluering Design og evaluering integrerede aktiviteter (studér kundernes arbejde - designe - evaluér - iterér)\nEvalueringsformer i HCI Design & evaluering Design og evaluering integrerede aktiviteter (studér kundernes arbejde - designe - evaluér - iterér) Teknikker til design omfatter: Opgave/arbejdsanalyser Brugerinddragelse,\nRapport - Trivselsundersøgelsen Lynæs Børnehave\nRapport - Trivselsundersøgelsen 212 - Lynæs Børnehave Denne rapport sammenfatter resultaterne af trivselsmålingen. Den omfatter standardspørgeskemaet i Trivselmeter om trivsel og psykisk arbejdsmiljø,\nSkoleevaluering af 20 skoler\nSkoleevaluering af 20 skoler Epinion A/S 30. oktober 2006 Indholdsfortegnelse 1 Indledning og metode...3 1.1 Formål med skoleevalueringen...3 1.2 Metoden...3 1.3 Svarprocent...4 1.4 Opbygning...4 2 Sammenfatning...5\nTEMARAPPORT. HR træfpunkt 2011. Social kapital på danske arbejdspladser Temaanalysen er gennemført af Interresearch\nTEMARAPPORT HR træfpunkt 2011 Social kapital på danske arbejdspladser Temaanalysen er gennemført af Interresearch Kort om årets temaanalyse Træfpunkt Human Ressource 2011, der afholdes den 5. og 6. oktober\nUsability. 2 web sites til gennemsyn\nUsability 2 web sites til gennemsyn Usability ISO 9241-11 (1998) Det omfang hvormed et produkt kan anvendes af brugere til at opnå mål på en effektiv, virkningsfuld og tilfredsstillende måde REQUIREMENTS\nHans Hansen STANDARD RAPPORT. Adaptive General Reasoning Test\nAdaptive General Reasoning Test STANDARD RAPPORT Dette er en fortrolig rapport, som udelukkende må anvendes af personer med en gyldig certificering i anvendelse af værktøjet AdaptGRT fra DISCOVER A/S.\nTeknologi i eget hjem\nNøglen til it-gevinster ligger i at sikre, brugerne oplever, it-systemet er en succes Teknologi i eget hjem En kvalitativ analyse af brugernes erfaring med anvendelse af træningsteknologier i eget hjem\nNoter til SfR checkliste 4 - Casekontrolundersøgelser\nNoter til SfR checkliste 4 - Casekontrolundersøgelser Denne checkliste anvendes til undersøgelser, som er designet til at besvare spørgsmål af typen hvilke faktorer forårsagede denne hændelse?, og inddrager\nIVA København 24.November 2010\nIVA København 24.November 2010 Hovedbiblioteket Aarhus Jannik Mulvad Overvejelser for brugerinddragelse Konkrete eksempler på metoder til brugerinddragelse og brugerdreven innovation Materialer og værktøjer\nKomparativ usabilityevaluering af medicinmoduler - en erfaringsindsamling\nKomparativ usabilityevaluering af medicinmoduler - en erfaringsindsamling Lars H. Lilholt Signe Stougård Pedersen 9. semester civilingeniørstuderende i Sundhedsteknologi, specialisering i Medicinsk Informatik.\nVejledning til bedømmelsesdelen\nVejledning til bedømmelsesdelen Denne vejledning fungerer som et hjælpeværktøj til, hvordan du udfærdiger en bedømmelse og afholder en bedømmelsessamtale i FOKUS. Personelbedømmelsens formål FOKUS bedømmelsen\nMøder til glæde og gavn i Vesthimmerlands Kommune\nMøder til glæde og gavn i Vesthimmerlands Kommune Møder til glæde og gavn? Møder, møder, møder Du kan sikkert nikke genkendende til, at en betragtelig del af din arbejdstid bruges på forskellige møder.\nDATA OM ELEVERNES LÆRING OG PROGRESSION\nDATA OM ELEVERNES LÆRING OG PROGRESSION I løbet af et skoleår indsamles store mængder oplysninger relateret til den enkelte elevs faglige kunnen, trivsel og generelle udvikling i skolen. Det sker, både\nModulbeskrivelse for modul 11 Modulets titel Kvalitetssikring i professionen gennem klinisk ræsonnering og behandling 15 ECTS Modulbeskrivelse modul 11 14.06.12 (pebe) Side 1 Modulets tema. Modulet retter


Top 10 seværdigheder i Aberdeen - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af Seagrove Pottery of the Sandhills\nHoteller i nærheden af Malcolm Blue Farm\nHoteller i nærheden af Jims, Gems and Gold\nAlle aktiviteter i Aberdeen I nærheden af hoteller\nAktiviteter i nærheden af Hampton Inn & Suites Southern Pines-Pinehurst\nAktiviteter i nærheden af TownePlace Suites by Marriott Southern Pines Aberdeen\nAktiviteter i nærheden af Super 8 Aberdeen Southern Pines\nBedste seværdigheder i Aberdeen, North Carolina\nUSA North Carolina (NC) Aberdeen Forslag til aktiviteter i Aberdeen\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Dine filtre er stadig aktive. Der er ingen stifter i din visning. Prøv at flytte kortet eller ændre dine filtre. Tak for din interesse.Denne funktion kommer snart. Tilbage til kortet SeværdighedstyperUdendørs aktiviteter (1)Shopping (5)Seværdigheder og vartegn (2)Mad og drikke (1)Museer (1)Koncerter og forestillinger (1)Spa og wellness (1)\n83°F 28°C 63°F 17°C 9 tommer 22 cm aug\n82°F 27°C 63°F 17°C 10 tommer 27 cm sep\n75°F 23°C 56°F 13°C 12 tommer 31 cm okt\n66°F 18°C 45°F 7°C 6 tommer 15 cm nov\n57°F 13°C 35°F 1°C 4 tommer 10 cm Mere vejr for Aberdeen\nSorteret efter: Vurdering Legacy Golf Links\nNr. 1 af 11 aktiviteter i Aberdeen Golfbaner\nNr. 2 af 11 aktiviteter i Aberdeen Kunstgallerier\nNr. 3 af 11 aktiviteter i Aberdeen Historiske steder\nNr. 4 af 11 aktiviteter i Aberdeen Bryggerier\nNr. 5 af 11 aktiviteter i Aberdeen Farme\nNr. 6 af 11 aktiviteter i Aberdeen Forestillinger\nNr. 7 af 11 aktiviteter i Aberdeen Spabade\nNr. 8 af 11 aktiviteter i Aberdeen Gave- og specialbutikker\nNr. 9 af 11 aktiviteter i Aberdeen Antikvitetsforretninger\nNr. 10 af 11 aktiviteter i Aberdeen Antikvitetsforretninger\nSunshine Antique and Mercantile Company\nNr. 11 af 11 aktiviteter i Aberdeen Antikvitetsforretninger


Hvor kan man købe Nokian Hakka Green2 ( 155/65 R14 75T )\nDetaljerede anmeldelser og kundeanmeldelser af produktet Nokian Hakka Green2 ( 155/65 R14 75T ) findes på e-shop-webstedet (se link nedenfor) eller til prissammenliggeren. Vi anbefaler at du ser direkte ind i e-shop mcdaekonline.dk, som tilbyder god service.\nNokian Hakka Green2 ( 155/65 R14 75T ) - tilbud om at købe og handle mcdaekonline.dk til en fantastisk pris 553 KR.\nprodukt kode EAN: 6419440173481 21417662357\nProduktanmeldelser Nokian Hakka Green2 ( 155/65 R14 75T ) Sommerdæk\nbedømmelse: På torsdag eftermiddag var Nokian Hakka Green2 ( 155/65 R14 75T ) varerne bestilt og på fredag leverede næste dag. Maksimal tilfredshed. Tak, du har det fint.\nFlere tips Nokian Hakka Green2 ( 155/65 R14 75T )\nLeder du efter de bedste anmeldelser om Nokian Hakka Green2 ( 155/65 R14 75T )? Den bedste mulighed er at se de bedst vurderede Sommerdæk og tjek det produkt, der har flest anmeldelser fra brugere på portalen. Du finder alt hvad du behøver, og hvilket mærke er godt, eller hvad du foretrækker at undgå. Tag et kig på andre Nokian anmeldelser på nyhedsgrupper og blogs. Prøv Nokian Hakka Green2 ( 155/65 R14 75T ) anmeldelse på Youtube, hvor mange mennesker offentligt offentliggør udtalelser og anmeldelser af de produkter, de købte eller fik til at teste.