Gammel Salløvgård -- hesteejendom ved Roskilde\nHesteejendom ved Roskilde\nGammel Salløvgård - historie\nGammel Salløvgård er en smuk, gammel, bevaringsværdig gård i landsbyen Salløv.\nSalløv er Danmarks ældste nedskrevet bynavn. Bynavnets skrivemåde har dog ændret sig lidt med tiden. I år 600-800 staves det (i runer) som Salhaugum (=Salhøj) - hvilket er omkring overgangen fra jernalderen til vikingetiden. Allerede omkring år 1200 skrives det som Saløu, og omkring år 1700 Salløy. I år 1832 skrives det som Salløu. Endelig i 1932 har Statsministeriet autoriseret skrivemåden Salløv.\nByens navn er omtalt på runestenen som kaldes Snoldelevstenen (dateret til omkring år 700-800). Denne sten blev fundet på en af de mange høje som findes på Salløvegnen. Stenen kan nu ses på Danmarks Nationalmuseum. Stenens runer er oversat til "Gunvalds Sten, søn af Roald, taler i Salhaugum (Salløv)".\nDa byen her nævnes med navn, må det antages at der allerede dengang var en boplads. Det er sandsynligt at Salløv har fået sit navn fra, at Goden (datidens præst) her har haft sin sædegård eller "sal", som det hedder på olddansk. Hvis denne boplads fra hid tid har været samlingssted for egens gudsdyrkelse, hvad meget tyder på, er det rimeligt at antage at det til stadighed har været knyttet en Thul til stedet med bopæl i Salløv. En Thul var oldtidens magiker, vismand og Gode (præst).\nDiverse soltegn, hjulkors og triskeler på runestenen, hvor Salløv nævnes, henleder tankerne på oldtidens hedenske kultur. Især hjulkorset, solens tegn, menes at være indridset ca. 1.000 år før Kristi fødsel. Vore forfædre har været soldyrkere i Broncealderen og brugte stenen med soltegnet ved deres religiøse fester og skikke. Dette styrker opfattelsen af at stenen fra fjerne tider har været et midtpunkt for det religiøse liv for egnen rundt om Salløv - først i soldyrkelsens og senere i asadyrkelsens tid.\nUdover sin lange historie, er Salløv ikke blot en af Roskilde kommunes, men også en af Danmark, sidste landsbyer, hvor forteplanen er bevaret, med et stykke åbent land i midten af byen. Forten har været byens og omegnens samlingssted, og i det daglige har man i gammel tid drevet husdyrene ind fra græsningsarealerne omkring byen til malkning og vanding. På forten var kvæget lukket inde om natten. Her blev det vandet ved gadekæret, og her har oldermandslauget holdt rådslagning. I nutiden kender vi ordet fortov som stammer fra fra den gamle brug af ordet forte.\nSalløv by, og især området rundt om forten, rummer et unikt stykke landsbymiljø. Heldigvis er området blevet erklæret bevaringsværdigt, hvor det tilstræbes at bevare og genskabe landsbymiljøet i henseende til husenes udformning, proportioner, farve- og materialevalg, og udearealernes befæstelse, indhegning og beplantning m.m.\nGammel Salløvgård er en af de oprindelige firlængede gårde, som ligger rundt om forten.\nGården er officielt dateret til år 1777, som er året for udstykningen i sognet. Meget tyder dog på, at gården er væsentlig ældre. For at beskrive gårdens historie må man sætte sig ind i datidens ejerforhold. I slutningen af middelalderen var der i sognet tre store jordejere: Kongen, kirken og adelen.\nFør reformationen i 1536 har de fleste bøndergårde tilhørt kirken, hvilket i dette tilfælde var Roskilde Domkirke eller Bispestolen. Bønderne har da været fæstere, enten landboer eller gårdsæder, på de gårde som lå under bispestolen, hvis hovedgård var Bistrup. Landboen var en fæster som ydede landgilde for brugen af gård og jord. Gårdsæden derimod havde bopæl på en gård uden brugsret til jorden.\nEfter reformationen blev kirke- og bispegodset i stor udstrækning inddraget af Kongen, og blev krongods. Dette skete også med Bistrup og dets tilhørende bøndergårde, som i tidsrummet 1536-1661 lå under Roskildegårds Len.\nI Markbogen af 1682 kan man læse at Salløv har tre gårde som hører under Bistrup, to gåder tilhører Universitetet og een nævnes som ryttergods. Gammel Salløvgård (den gang benævnt Salløvgård) er en af de gårde som har hørt under Bistrup. I Roskilde Domkapitlets jordebog for året 1568 kan man se hvor meget landgilde der blev svaret for at fæste Gammel Salløvgård: 2 Pd. (=6 Td.) byg, 1 lam, 1 gås og 4 høns.\nVed et kgl. gavebrev af 12. November 1661 fik Københavns Magistrat på Byens vegne overdraget ejendom Bistrup Gods, dvs. det samlede krongods i Roskildegårds len, hvoraf dog en del var pantsat til forskellige af Kronens kreditorer. Denne gave var dels erstatning for lån, som hovedstadens borgere havde givet kongen under de sidste Svenskekrige, dels en anerkendelse og tak for den værdifulde hjælp borgerskabet havde ydet under byens belejring og den straks efter fredsslutningen gennemførte forfatningsændring, hvorved kongen opnåede enevoldsmagten. Ved dette gavebrev erhvervede Magistraten dermed 3 gårde i Salløv, hvoraf Gammel Salløvgård var en af dem.\nUnder sidste Svenskekrig (1657-60) blev egnen omkrig Salløv hårdt plaget af de svenske tropper. Bønderne havde ikke kunne få ro til at så og høste, og kirker og godsejere fik derfor hverken tiende eller landgilde. Kreaturerne var røvede fra gårdene og flere af disse forfaldt og lå øde hen forladt af fæsterne.\nEn vurdering af den skade, bøndergodset i Roskildegårds len havde lidt under Svenskekrigen, blev foretaget 1661. På Bistrups 3 gårde i Salløv (heriblandt Gammel Salløvgård) nævnes det at "der det forgangen Aar kun er saaet 9 Skp. Rug. Disse Bomænd i Salløv er af Rigens Fjender ganske forarmede".\nOm godsets tilstand i årene efter 1700 kan man i en beskrivelse over Bistrup Gods fra 1713 læse om tilstanden på nogle af Bistrups gårde, heriblandt Gammel Salløvgård:\n"Laurits Madsen (Salløvgaard) Htk. 8 Td. 5 Skp. Bygningen temmelig, Skorstenen noget brøstfældig, har fornøden Besætning, Kaalhaven maadelig indelukt. Restancer: 33 Rdl.".\nAf denne beskrivelse kan man se at Gammel Salløvgårds tilstand ikke var for god og at fæsteren (Laurits Madsen) stod i restance med landgilden. Dette var dog ikke noget enestående tilfælde på denne tid. Svenskekrigene havde tæret hårdt på bønderne. Gårdene var blevet plyndret og kun få marker tilsået. Også den følgende tid var en ussel tid for bønderne. Kornpriserne var faldende til henimod år 1740. Stavnsbåndet indførtes 1733, og endelig kom kvægpesten 1745, som hærgede med mellemrum indtil henimod 1770.\nDa de store landboreformer indledes under Bernstorffernes styre, lå Københavns Magistrat i spidsen. I 1768 fik fæsterne på Gammel Salløvgård, sammen med Bistrups andre bønder, arvefæsteskøde på deres gårde. Det hedder i skødet, at Magistraten bortsteder og fæster gården "arveligen". Den daværende besidder, hans arvinger og efterkommere får tilladelse til at afstå og overlade gården til hvilken af hans børn han vil, og, hvis han ingen børn har, til den af hans slægt eller blandt fremmede han ønsker, når blot "personen dertil af herskabet findes duelig og bekvem".\nI 1840'erne opstod der blandt bønderne en stærk bevægelse for at få fæstet afløs af selveje. Magistraten bortsolgte nogle få gårde omkring 1800, men først i årene 1862-65 skete der et almindeligt bortsalg af Bistrups gårde - herunder Gammel Salløvgård.\nJvf. La Cour (Danske Gaarde) beskrives gården i 1930'erne således: "Hartkorn 7 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2,25 Alb.Ejendomsskyld 38,000 Kr. Brandassurance for Hovedb. 4,450 Kr., for Avlsb. 14,582 Kr. Areal 57 Tdr. Ld., deraf Ager 50, Eng og Mose 6, Have og Gaardsplads 1. Agermarken drives i en 8 Marksdrift: Havre, brak, Vintersæd, Byg, Roer, Byg og 2aars Græs. Jordens Bonitet er god, tildels stærk Lermuld. Der holdes 16 Køer, 15 Stkr. Undkvæg og Kalve og 1 Tyr af rød dansk Race, 5 Heste og 2 Plage. Sidste Aar solgtes c. 60 Fedesvin. Bygningerne er af Bindingsværk og Granit, væsentligst tækkede med Straa. Hovedbygning ligger mod Nord. De noget bakkede Jorder strækker sig navnlig mod Syd og begrænses mod Nord af Gaardens Eng.\nMatrikelkortet viser Salløv 1805. Gammel Salløvgård har matrikkel nr 5. De små rødtmarkerede felter nord for byen, er husmandssteder.\nBeskrivelse af gården\nGammel Salløvgård fremstår i dag som en firlænget gård. Bygningerne er ved en målrettet indsat restaureret så den oprindelige gård bliver genetableret. Stuehuset har indvendigt løbende været vedligeholdt siden 1777, og fremgår stadig i den originale stil med bl.a. synlige bjælker, gamle malede fyldningsdøre og de gamle saltkar i kælderen, ligesom nogle vinduer stadig har blyrammer.\nMan kommer ind på gårdpladsen gennem vognporten mod øst. Gårdspladsen har toppede marksten som er lagt i mønster mod hovedindgangen i stuehuset. Den gamle brønd findes endnu men bruges ikke mere. De øverst kampesten er fjernet fra brønden, så den er kommet ned i jordplan og en metalplade er lagt over. Stuehuset ligger mod nord. Stalden ligger mod syd. Mod øst er der en længe med karlekamre og mod vest en længe med opbevaring og kontor m.v.\nBygningerne fremstår stadig i bindingsværk, delvis kampesten og stråtag, hvilket giver mulighed for at bibeholde denne gamle gårds tidstypiske udseende. I stuehusets østlige del, findes pigekamre, fadebur og nedgang til de gamle forsyningskældere hvor det gamle saltkar endnu står. Her opbevarede man i gamle dage kød m.m. I bryggerset stod der, indtil Klaus Skytte overtog gården i 1996, en stor gruekedel. Da der skulle indlægges centralvarme og for at få plads til et fyr, blev gruekedlen taget ud.\nKarlene på gården boede i længen mod øst hvor der er flere karlekamre. Gårdspladsen har fra gammel tid haft en mødding i den sydlige del ved stalden og der var lokummer i den sydvestlige længe - et til bondens familie og et til tjenestefolk og karle. I forbindelse med renovering af længen mod vest, er de gamle lokummer blevet fjernet.\nBeboere på Gammel Salløvgård (listen er stadig ufuldstændig!)\n1703 Laurits Madsen (f. ?, d. januar 1723). (Bistrups skifteprotokol 1.2.1723 benævner ham som Lars Madsen). Fra beskrivelse over Bistrup Gods fra 1713 ses at Laurits Madsen var fæstebonde på Gammel Salløvgård i 1713. Laurits er gift med Sidse Mortensdatter (f. ?, d. november 1739). Sammen får de sønnerne Mads (f. 1703, d. 1739) og Hans Larsen (f. 1706, d. ?). Da Laurits dør i 1723 gifter Sidse sig med Christen Jørgensen (f. 1699, d. 1770) som derved overtager fæsten.\nKort efter Sidses død i 1739 gifter Christen Jørgensen sig i 1740 med Bodil Sørensdatter (f. 1718, d. 1770). Sammen får de blandt andet sønnen Svend Christensen (f. 1748, d. 1798) som arvefæster gården.\n1786 Svend Christensen (f. 1748, d. 1798), gift med Birthe Jacobsdatter (f. 1749. d. 30/8-1812). Sammen fik de i 1776 sønnen Jakob Svendsen som senere arvefæste gården. I 1786 fødes datteren Johanne Svendsdatter (f. 1786, d. 30/6/-1821). Johannes gifter sig 28/11/1808 med Hans Andersen fra Brodalsgård.\n1808 Jakob Svendsen (f. 1776, d. 1827), gifter sig den 21/11/1808 med Johanne Andersdatter (f. 1781, d. 19/5, d. 1818 på Gammel Salløvgård). Sammen får de døtrene Karen (f. 1809) og Bodil (f. 4/11/1812, d. 6/12/1898 i Salløv) Jakobsdatter samt sønnerne Svend (8/4/1814) og Anders (28/2/1817) Jakobsen. Jakob gifter sig med Abelone Knudsdatter (f. ca. 1796/98, d. 15/11/1856). Sammen får de sønnen Knud Jacobsen (f. 2/9/1820, d. 26/11/1820)\nBodil gifter sig 22/5/1834 med Lars Larsen (f. ?, d. 27/12/1891). Overtager Gammel Salløvgård???\nSammen får de 7 børn: Jacob (f. 7/11/1834), Lars (f. 9/7/1836, d. 22/4/1876), Peder (f. 1/11/1838), Hans (f. 16/1/1843, d. 6/7/1873), Anders (f. 25/7/1845) og Niels Larsen (f. 26/3/1848), samt Johanne (f. 19/12/1840) og Ane Larsdatter (22/3/1851, d. 27/11/1857).\nDet er sandsynligt at sønnen Lars Larsen (f. 9/7/1836, d. 22/4/1876) overtager gården. Den 30/7/1862 gifter han sig med Birthe Larsdatter (f. 30/12/1840). Sammen får de 7 børn Lars (f. 19/5/1863), Ane (f. 10/11/1865), Jens (f. 18/3/1868), Jacob (f. 2/9/1869), Niels (f. 1/8/1871), Kirsten Hansine (f. 16/2/1874) og Hans Larsen (16/9/1875). Den 17. april 1876 flytter familien til Bjernede. Få dage efter, den 22. april 1876, blev Lars Larsen fundet hængt i sin lade. Fortvivlede pengeforhold og drikfældighed var nok skyld til den ulykkelige gerning. Begraves efter familiens ønske ved siden af en 6. juli 1773 ligeså ulykkelig afdød broder.\n1876 Hans Hansen (f. 19/7/1852, d. 1927) (kilde: mageskiftepapir 1877 med nabo Lars Nielsen) har gården i ca. 35 år inden Søren Sørensen overtager den i 1912). Hans Hansen gifter sig 26/2/1876 med Ane Marie Pedersdatter. Men allerede en måned senere 18/3/1876 dør Ane Marie i Salløv. Hans gifter sig anden gang med Karen Hansen og tredje gang med Anna Pedersen.\n(laCour: ??Gården skal have tilhørt Hansens slægt gennem mange generationer ???). Hans er den først som ikke er i med i "slægten" siden 1703.\n1912 Første juli 1912 overtager Søren Sørensen (f. 27/11/1885) gården. Søren er oldebarn efter Johanne Svendsdatter (f. 1786, d. 30/6/-1821), hvorved gården igen er tilbage i den slægt som har haft gården siden 1703. En måned efter at Søren overtager gården 1/8/1912 gifter han sig med Margrethe Nielsen (f. 29/10/1885). Søren & Margrethe får 5 børn: Inger (1913), Magda (1920), Gudrun (1923), Lilly (1926) og Mary (1928). Lilly gifter sig med Kresten Eskildsen den 25/3/1958.\n1958 Lilly gifter sig i marts 1958 med Kresten Eskildsen. I april 1958 overtager Kresten & Lilly Eskildsen gården.\n1968 Kresten og Lilly bygger en ny gård på Gammel Salløvgård jord og udstykker det meste af jorden. Gammel Salløvgård sælges med et mindre jordtilæggende til Jakob & Anna Jacobsen.\n1996 Klaus Skytte overtager pr. 1/8/1996 gården. Den 24. maj 2003 gifter han sig med Gitte. Gitte og Klaus Skytte bor fortsat på gården.\nGården betegnes i de fleste skrifter som Salløvgaard. Da Kresten & Lilly Eskildsen udstykker gården i 1968 medtager de navnet til deres nyopførte gård. Jakob & Anna Jacobsen vælger at kalde gården Landbo. Da Klaus Skytte i 1996 overtager gården bliver navnet ændret til Gammel Salløvgård og er dermed tilbage tæt på det oprindelige navn.\nJvf. La Cour (Danske Gaarde) kan gårdens navn fra gammel tid have været "Krukheldgaard".\nHistorisk information om Gammel Salløvgård kan fås hos Lokal Historisk Forening, Byvejen 18 i Daastrup og via bøger om livet på gården skrevet af den tidligere ejer Anna Kristina Jakobsen.\nDer kommer mere historisk information om gården i takt med at vi finder det frem. Hvis du kender til Salløvs eller Gammel Salløvgårds historie og kan bidrage med yderligere input, så hører vi meget gerne fra dig. Især hvis du kan fortælle lidt om gårdens beboere gennem tiden.\nGammel Salløvgård, Kildetoften 8, Salløv, 4621 Gadstrup,\ntlf. 42 94 94 05 email: klaus@bukkebruse.dk


1 INDLEVELSE SKABER UDVIKLING Frederikshavn Kommune Visitationsprojekt på udvalgte kørselsområder (Bilag 2+3) 1\n2 Indholdsfortegnelse 1 BILAG 2: KVALITETSSTANDARDER Kørsel til læge- og speciallæge Kørsel til genoptræning Kørsel til specialundervisning og special-sfo Kørsel til særlige dagtilbud og aflastning Kørsel til aktivitetscenter Kørsel med handicappede voksne Individuel handicapkørsel (Flexhandicap) BILAG 3: PROCEDURER FOR VISITATION, BESTILLING OG OPFØLGNING Kørsel til læge- og speciallæge Kørsel til genoptræning Kørsel til specialundervisning og special-sfo Kørsel til særlige dagtilbud og aflastning Kørsel til aktivitetscentre Kørsel med handicappede voksne Individuel handicapkørsel (Flexhandicap) BDO Statsautoriseret revisionsaktieselskab og BDO Kommunernes Revision, Godkendt revisionsaktieselskab, begge danskejede revisions- og rådgivningsvirksomheder, er medlemmer af BDO International Limited - et UK-baseret selskab med begrænset hæftelse - og dele af det internationale BDO netværk bestående af uafhængige medlemsfirmaer. BDO er varemærke for både BDO netværket og for alle BDO medlemsfirmaerne. BDO i Danmark beskæftiger godt medarbejdere, mens det verdensomspændende BDO netværk har næsten medarbejdere i 135 lande. I forbindelse med etablering af det fælles Kørselskontor i Frederikshavn kommune blev der nedsat en styregruppe med det formål at sikre, at der skabes tværgående forståelse i det enkelte center, herunder bibringe til fælles økonomisk interesse for et kørselskontor. Styregruppen har nedsat en samarbejdsgruppe for hvert kørselsområde. Samarbejdsgrupperne har gennemarbejdet BDOs anbefalinger i Visitationsprojektet, og har beskrevet fordele og ulemper ved hver anbefaling. Styregruppen har efterfølgende besluttet hvilke anbefalinger, der implementeres, og BDOs udkast til kvalitetsstandarder og procedurer er justeret i henhold til beslutningen. Styregruppen for Kørselskontoret d. 7. januar\n3 1 BILAG 2: KVALITETSSTANDARDER 1.1 KØRSEL TIL LÆGE- OG SPECIALLÆGE Om ordningen Lovgrundlag Hvad er formålet med Hvad hjælper kommunen med? Hvem er omfattet af Som borger har man adgang til læge og speciallæge efter Sundhedslovens 59 og 64. I visse tilfælde yder kommunen befordring eller befordringsgodtgørelse med hjemmel i Sundhedslovens 170 og i Bekendtgørelse nr om befordring eller befordringsgodtgørelse efter Sundhedsloven. Formålet med ydelsen er at sikre den nødvendige kørsel til og fra alment praktiserende læge/nærmeste speciallæge med henblik på at kompensere borgere med bevægelseshandicap og heraf følgende manglende evne til egen transport. Udgangspunktet er, at man som borger selv skal transportere sig til og fra alment praktiserende læge/nærmeste speciallæge. I visse tilfælde kan kommunen sørge for transporten eller betale befordringsgodtgørelse. Borgere, der er omfattet af ordningen: Borgere, som er bosat i Frederikshavn Kommune og som tilhører sikringsgruppe 1. Borgere, som modtager social pension kan visiteres til kørsel eller befordringsgodtgørelse til alment praktiserende læge eller speciallæge. Borgere, der er henvist til speciallæge, kan få kørsel eller befordringsgodtgørelse, såfremt speciallægen er beliggende mere end 50 km. fra borgerens bopæl, og hvis omkostningen til transporten overstiger 60 kr. Der kan ydes godtgørelse for kørsel til/fra speciallæge uden henvisning ved besøg hos speciallæge i øjensygdomme (oftalmologi), eller speciallæge i øre-næse-halssygdomme (oto-rhino-laryngologi) samt hos speciallæge i gynækologi og obstetrik ved svangerskabsafbrydelse inden udløbet af 12. uge. Borgere har ret til godtgørelse for befordring med ambulance eller særligt sygekøretøj til og fra akut skadebehandling hos alment praktiserende læge eller speciallæge, hvis personens tilstand gør det nødvendigt. Vilkår for befordring og/eller godtgørelsen Principper for tildeling af befordring eller Borger, der er omfattet af ordningen og selv kan transportere sig til alment praktiserende læge/nærmeste speciallæge via kollektiv 3\n4 godtgørelse Hvad er indeholdt i trafik, egen bil eller andet (herunder at ægtefælle eller anden pårørende kan køre), ydes godtgørelse til billigst forsvarlige transportmiddel. I visse tilfælde har kommunen mulighed for at visitere til kørsel via NT Flextrafik. Dette er gældende for borgere, der ikke er i stand til at benytte alternative transportmidler. Kommunen træffer afgørelse om kørselstype eller befordringsgodtgørelse fra gang til gang. I visse tilfælde visiteres kørsel eller befordringsgodtgørelse til et længerevarende forløb eller en fast bevilling. Er borger visiteret til kørsel foregår dette via NT Flextrafik. Borger kan forvente en vis omvejskørsel - blandt andet som følge af, at der kan være andre borgere med i bilen til/fra alment praktiserende læge/nærmeste speciallæge. Omvejskørslen kan være op til 100 % af borgerens direkte transporttid fra A til B. Borger må påregne op til 15 minutters ventetid ved afhentningstidspunkt, såfremt dette ikke medfører forsinkelse til behandling. Ankomst planlægges til maksimalt 30 minutter før aftalte behandlingstidspunkt. Borger må påregne op til 45 minutters ventetid ved afhentning hos læge/speciallæge. Er borger visiteret til befordringsgodtgørelse gælder følgende forhold: 1) Der ydes godtgørelse svarende til transport til egen alment praktiserende læge nærmeste speciallæge. 2) Der ydes godtgørelse med et beløb svarende til det efter forholdene billigste, forsvarlige befordringsmiddel. 3) Udgiften til transport til/fra læge/speciallæge skal overstige 25 kr. i alt (gældende for borgere, der modtager pension efter de sociale pensionslove) 4) Udgiften til transport til/fra speciallæge skal overstige 60 kr. i alt og afstanden fra bopæl til speciallæge skal minimum være 50 km. (gældende for borgere, der ikke modtager pension efter de sociale pensionslove) Befordringsgodtgørelse udbetales på baggrund af dokumentation fra borger. En ledsager til en patient, der modtager befordring eller befordringsgodtgørelse, har ret til befordring eller befordringsgodtgørelse, når ledsagelsen er nødvendig på grund af patientens alder eller helbredstilstand. Nødvendiggør ledsagelsen mere end 12 timers fravær fra hjemmet, har ledsageren også ret til befordring eller befordringsgodtgørelse til ud- eller hjemrejse uden ledsagelse af patienten. En ledsager, der har ret til befordring eller befordringsgodtgørelse, har ved rejser, der nødvendiggør at ledsageren overnatter uden for hjemmet, også ret til overnatning eller overnatningsgodt- 4\n5 gørelse (hoteldispositionsbeløb) og time- og dagpenge efter laveste sats i Finansministeriets cirkulære om time- og dagpenge m.v. Hvad indeholder ydelsen ikke? Hvad koster ydelsen for borgeren? Hvordan foregår visitation? Hvordan bestilles Klagevejledning Denne kørselsordning dækker ikke befordring eller befordringsgodtgørelse til: Tandlæge, fodterapeut, psykolog, privat praktiserende fysioterapeut, kiropraktor og lignende. Der er ikke egenbetaling for borgeren, såfremt borger er blevet visiteret til befordring eller befordringsgodtgørelse ud fra de kriterier, der er beskrevet i denne kvalitetsstandard. Borgere visiteres til ydelsen hos Frederikshavn Kommunes kørselskontor. Når borger henvender sig første gang, vurderes behovet for kørsel ud fra faste kriterier vedr. borgers funktionsniveau. Der meddeles enkeltbevilling og behovet for kørsel vurderes fra gang til gang. Ved en midlertidig bevilling indsættes slutdato, og bevillingen ophører denne dag. Ved behov for varig bevilling udfylder borger et ansøgningsskema. Funktionsniveauet vurderes ud fra journaloplysninger og indhentelse af oplysninger fra relevante fagpersoner, herunder evt. indhentning af lægeattest. Bestilling af befordring eller befordringsgodtgørelse foretages af kørselskontoret ved telefonisk henvendelse fra borger. Afgørelse om befordring eller befordringsgodtgørelse kan påklages til Patientombuddet. Bekendtgørelse af lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet, 5, stk 1. nr. 9. (jf KØRSEL TIL GENOPTRÆNING Om ordningen Lovgrundlag Som borger har man adgang til optræning efter Servicelovens 86 samt Sundhedslovens 140. I visse tilfælde yder kommunen befordring med hjemmel i Servicelovens 117 eller befordring/befordringsgodtgørelse med hjemmel i Sundhedslovens samt bekendtgørelse nr om befordring eller befordringsgodtgørelse efter Sundhedsloven. Hvad er formålet med Kørsel efter Servicelovens 117 og kørsel efter Sundhedslovens 172: Formålet med ydelsen er at sikre den nødvendige kørsel til og fra genoptræning og vedligeholdelsestræning for at kompensere borgere med bevægelseshandicap og heraf følgende manglende evne 5\n6 til egen transport. Hvad hjælper kommunen med? Hvem er omfattet af Udgangspunktet er, at man som borger selv skal transportere sig til og fra genoptræning. I visse tilfælde kan kommunen sørge for transporten eller betale befordringsgodtgørelse. Kørsel Servicelovens 117: Borgere der er omfattet af ordningen: 1. Borgere som på grund af betydelig, varig fysisk eller psykisk nedsat funktionsevne ikke er i stand til at varetage egen befordring til træning bevilliget jf. sel 86 Bemærk, at borgere uden adgang til offentlig transport ikke af den grund får ret til fri befordring. Hvis ægtefælle eller samlever har mulighed for at køre borger, ydes ikke befordring. Borger skal anvende det træningssted, hvor den nødvendige træning efter kommunens vurdering kan foregå Borger betaler på baggrund af det ugentlige befordringsbehov et fast månedligt abonnement, der fastsættes af kommunen Ved længerevarende afbrydelse af træningsforløbet afmelder borger befordring til Visitationsenheden. Kørsel/kørselsgodtgørelse efter Sundhedslovens 172: Borgere, der er omfattet af ordningen: 1) Borger modtager pension efter de sociale pensionslove, og som er bevilliget genoptræning efter Sundhedslovens 140 2) Borger modtager pension og har en samlet udgift til og fra træningsstedet med det billigste forsvarlige befordringsmiddel på over 25 kr 3) Borger der ikke modtager pension, hvor afstanden mellem borgeres bopæl og træningsstedet overstiger 50 km, og udgiften til billigste forsvarlige befordringsmiddel i alt overstiger 60 kr 4) Borger der ikke modtager pension, hvis helbredstilstand udelukker transport med kollektive befordringsmidler. Manglende adgang til kollektive befordringsmidler berettiger ikke til kørsel. Befordring ved borgers frie valg af genoptræningssted, beregnes på baggrund af afstanden til eller fra det genoptræningssted, hvor nødvendig genoptræning efter kommunens vurdering kan foregå. Kommunen visiterer ikke til kørsel til specialiseret genoptræning, som foregår på sygehuset. Sygehusene administrerer kørslen. Kommunen finansierer denne udgift. Vilkår for befordring og/eller godtgørelsen Principper for tildeling af befordring eller godtgørelse Kørsel Servicelovens 117: I visse tilfælde har kommunen mulighed for at visitere kørsel via Flextrafik til borgere, der ikke er i stand til at benytte alternative 6\n7 transportmidler. Kommunen træffer afgørelse om befordring ud fra en konkret individuel vurdering af borgers funktionsniveau. Hvis ægtefælle eller samlever har mulighed for at køre borger til træningen, bevilliges ikke kørsel. Kørsel efter sundhedslovens 172: Hvis man som borger er omfattet af ordningen og selv kan transportere sig til almen genoptræning (via kollektiv trafik, egen bil mv.) ydes godtgørelse til billigste mulige transportmiddel. I visse tilfælde har kommunen mulighed for at visitere kørsel via Flextrafik til borgere, der ikke er i stand til at benytte alternative transportmidler. Kommunen træffer afgørelse om befordringstype eller befordringsgodtgørelse ud fra en konkret individuel vurdering af borgers funktionsniveau. Hvad er indeholdt i Er borger visiteret til befordring foregår dette via NT Flextrafik. Der kan ikke vælges alternative transportformer. Omsorgskørsel dækker transport fra dør til dør og evt. hjælp til at forcere fortove og trapper. Det er vigtigt, at borger er klar på det fastlagte tidspunkt. Borger kan forvente en vis omvejskørsel, blandt andet som følge af, at der kan være andre borgere med i køretøjet. Omvejskørslen kan være op til 100 % af borgers direkte transporttid fra A til B. Som borger må man påregne op til 15 minutters ventetid ved afhentningstidspunktet, såfremt dette ikke medfører forsinkelse i forhold til træningen. Ankomsttidspunktet planlægges til maksimalt 30 minutter før det aftalte tidspunkt. Som borger må man påregne op til 45 minutters ventetid ved afhentning på træningsstedet. Der kan forekomme afvigelser i kørselstidspunktet både på ud- og hjemturen. I forhold til den daglige køreplanlægning er det vigtigt, at borger afbestiller kørsel så tidligt som muligt, og senest dagen før. Afbestilling skal ske til Kørselskontoret. Frederikshavn Kommune vil periodisk følge op på borgersfunktionsnedsættelse og borgers mulighed for selv at varetage befordring til træningsstedet. Hvis borger undervejs selv bliver i stand til at transportere sig til træningsstedet, bortfalder bevillingen. Kørsel Servicelovens 117: Kørsel til træning kan bevilliges i op til 3 gange ugentlig. Bevillingsperioden er individuel, og gælder så længe Frederikshavn kommune vurderer, at borger er berettiget til kørsel. Kommunen vil ved 1. træning, løbende og efter 4 uger revurdere kørselsbehovet. Borger oplyses om, at de selv skal kontakte Visitationsenheden og afmelde kørslen, hvis de selv bliver i stand til at komme til træning. 7\n8 Der er egenbetaling for borger. Kørsel efter Sundhedslovens 172: Er man som borger visiteret til befordringsgodtgørelse gælder følgende forhold: Der ydes godtgørelse svarende til transport til det genoptræningssted, som kommunen har visiteret til. Der ydes godtgørelse med et beløb svarende til det efter forholdene billigste, forsvarlige befordringsmiddel. Udgiften til transport til/fra genoptræning skal overstige 25 kr. i alt (gældende for borgere, der modtager pension efter de sociale pensionslove) Udgiften til transport til/fra genoptræning skal overstige 60 kr. i alt, og afstanden fra bopæl til genoptræningsstedet skal minimum være 50 km. (gældende for borgere, der ikke modtager pension efter de sociale pensionslove) Befordringsgodtgørelse udbetales på baggrund af dokumentation fra borgeren. Der er ingen egenbetaling for borger. En ledsager til en borger, der modtager befordring eller befordringsgodtgørelse, har ret til befordring eller befordringsgodtgørelse, når ledsagelsen er nødvendig på grund af borgers alder eller helbredstilstand. Nødvendiggør ledsagelsen mere end 12 timers fravær fra hjemmet, har ledsageren også ret til befordring eller befordringsgodtgørelse til ud- eller hjemrejse uden ledsagelse af borger. En ledsager, der har ret til befordring eller befordringsgodtgørelse, har ved rejser, der nødvendiggør, at ledsageren overnatter uden for hjemmet, også ret til overnatning eller overnatningsgodtgørelse (hoteldispositionsbeløb) og time- og dagpenge efter laveste sats i Finansministeriets cirkulære om time- og dagpenge m.v. Hvad koster ydelsen for borgeren? Kørsel Servicelovens 117: Betaling af omsorgskørsel sker via en abonnementsordning, hvor borger tegner et abonnement på baggrund af det ugentlige antal ture, som borger er visiteret til. Betaling for abonnement sker kvartalsvis bagud. Det er ikke muligt at sætte abonnementet i bero, hvilket betyder, at borger vil blive afkrævet betaling for abonnementet, uanset om ordningen benyttes eller ikke benyttes. Er borger gennem længere tid forhindret i at deltage i træningen, eksempelvis som følge af længerevarende sygdom eller indlæggelse, skal Visitationsenheden kontaktes. Herefter afmeldes kørselsordningen fra efterfølgende måned. Ønsker borger på et senere tidspunkt at genoptage træning og kørsel, skal borger kontakte Visitationsenheden, som på ny vil vurdere sagen. Ønsker borger kørsel ud over det, der er visiteret til, er det for borgers egen regning. 8\n9 Kørsel Sundhedslovens 172: Der er ikke egenbetaling for borgeren, såfremt borger er visiteret til befordring eller befordringsgodtgørelse ud fra de kriterier, der er beskrevet i denne kvalitetsstandard. Hvordan foregår visitation? Hvordan bestilles Borger eller pårørende skal kontakte Visitationsenheden, Center for Social og Sundhedsmyndighed, som ud fra en konkret individuel vurdering træffer afgørelse om tildeling af kørsel. Senest to uger efter henvendelsen har borger krav på at visitator vurderer sagen. Visitator sender umiddelbart efter en afgørelse til borger. Borger kan forvente opstart af kørslen i den efterfølgende uge, medmindre andre forhold taler imod. Borger kontakter selv kørselskontoret, når borger har fået en kørselsbevilling og kender sine træningstider. Ved første fremmøde på træningscenteret vil borgers kørselsbehov blive afklaret yderligere. Når en borger er visiteret til ordningen, vil Frederikshavn Kommune periodisk følge op på borgerens funktionsniveau og behov for kørsel. Bestilling af befordring eller befordringsgodtgørelse foretages af borger ved telefonisk henvendelse til Kørselskontoret. Klagevejledning Kørsel servicelovens 117: Kommunens afgørelser om hjælp efter denne bestemmelse kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed. Kørsel Sundhedslovens 172: Afgørelse om befordring eller befordringsgodtgørelse kan påklages til Patientombuddet. Bekendtgørelse af lov om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet, 5, stk. 1. nr. 9. (jf KØRSEL TIL SPECIALUNDERVISNING OG SPECIAL-SFO Om ordningen Lovgrundlag Elever, der er visiteret til specialundervisning efter Folkeskolelovens 20, kan i visse tilfælde modtage befordring eller befordringsgodtgørelse med hjemmel i Folkeskoleloven 26 og i Bekendtgørelse nr. 25 om befordring af elever til folkeskole efter Folkeskoleloven. Elever som er visiteret til en special-sfo-plads efter Servicelovens 36 kan modtage kørsel efter Servicelovens\n10 Hvad er formålet med Hvad hjælper kommunen med? Hvem er omfattet af Formålet med ydelsen er at sikre den nødvendige kørsel til og fra specialundervisning i folkeskolen med henblik på at sikre at eleverne får mulighed for at følge den daglige undervisning, samt mulighed for at benytte special-sfo. Udgangspunktet er, at forældrene selv står for transporten eller at eleven benytter sig af bussen på lige fod med de øvrige elever. Her kan kommunen yde befordringsgodtgørelse eller betalt skolekort. I særlige tilfælde kan kommunen sørge for transporten. Følgende elever er omfattet af ydelsen: Elever i klasser, der har længere end 2,5 km. Elever i klasse, der har længere end 6 km. Elever i klasse, der har længere end 7 km. Elever i 10. klasse, der har længere end 9 km. Elever i klasse, hvis skolevejen er erklæret trafikfarlig. Vilkår for befordring og/eller godtgørelsen Derudover kan der være specialklasseelever, som skønnes kørselsberettigede ud fra en individuel vurdering af den pågældendes elevs evne til at begå sig i trafikken. Den individuelle vurdering foretages ud fra: Færdselsevne (orienteringsevne, afledelighed og fysiske handicaps mv.). Adfærdsmæssige problemer. Elevens udviklingsniveau. Principper for tildeling af befordring eller godtgørelse Hvad er indeholdt i Hvis forældrene har mulighed for at transportere eleven selv kan der ydes befordringsgodtgørelse hvis: - Eleven er berettiget til kørsel jf. ovenstående afsnit - Der ikke er en billigere forsvarlig mulighed for transport fx skolebus eller andre kørsler via Flextrafik som allerede kører i området for at hente andre elever. Elever over 4. klasse, hvor forældrene ikke selv har mulighed for transport, vil som udgangspunkt blive visiteret til at benytte skolebussen eller øvrig kollektiv transport. I visse særlige tilfælde kan kommunen visitere eleven til kørsel via Flextrafik. Er man som elev visiteret til befordring foregår dette med kommunens skolebusordning, normal kollektiv trafik eller via NT Flextrafik. Kørslen med skolebus eller normale busruter foregår efter den fastlagte køreplan. Ved kørsel med Flextrafik køres der som udgangspunkt kun mellem elevens folkeregisteradresse og skole. Det er således kun muligt at eleven hentes eller afleveres til flere adresser i helt særlige tilfælde ud fra en helhedsvurdering af elevens totale situation. Kørslen forgår som udgangspunkt som samkørsel med andre elever. 10\n11 Der må derfor også forventes en vis omvejskørsel, men det tilstræbes at køretiden ikke overtiger 60 min. hver vej for kørsel inden for Frederikshavn Kommune og op til 90 min. ved kørsel til andre kommuner. For kørsel med skolebus og Flextrafik tilrettelægges der med 1 morgenkørsel og 1-2 hjemkørsler afhængig af skolen. Ved kørsel til special-sfo er der 1 morgenkørsel og 1-2 hjemkørsler. Forældre har ikke mulighed for selv at bestemme disse tidspunkter. Der visiteres som udgangspunkt ikke til enetransport. Hvis der skal bevilliges enetransport skal følgende pædagogiske tiltag være afprøvet: Visuel struktur (forberedelse) i forhold til, hvor eleven skal hen til og fra skole. Placering i bussen/taxa. Yndlingsbeskæftigelse med som underholdning. Afskærmning i forhold til lyde, evt. med høretelefoner med musik eller lignende. Ligeledes bør en evt. opdeling af ruten, så der er færre elever med bussen, have været vurderet som en mulig løsning på problemet. Hvis der undtagelsesvis bevilliges enetransport, revurderes behovet løbende. Hvad indeholder ydelsen ikke? Hvad koster ydelsen for borgeren? Hvordan foregår visitation? Denne ordning berettiger ikke til befordring eller befordringsgodtgørelse hvis: 1. Eleven er indskrevet på en privat/friskole 2. Eleven går på en skole uden for skoledistriktet hvis eleven ikke er henvist af kommunen til denne skole. Derudover dækker ordningen ikke: Kørsel af elever som ikke er visiteret til specialundervisning Kørsel til og fra SFO Kørsel til særlige klubtilbud Ved befordringsgodtgørelse kompenseres der efter statens laveste takst. Der kompenseres for strækningen fra hjemmet til specialskole/special-sfo. Der er ingen egenbetaling ved visitering til skolekort eller kørsel via Flextrafik. Specialskolen visiterer til kørsel til specialklasserne. Der foretages en individuel vurdering af, om eleven kan benytte almindelig skolebus/kollektiv transport eller om eleven skal køres med Flextrafik. Hvis eleven skal køres med Flextrafik afdækkes, om denne kørsel kan varetages af forældre mod betaling af befordringsgodtgørelse. Når eleven starter i 5. klasse gennemføres som udgangspunkt et kortere bustræningskursus i samarbejde med elevens forældre. Der følges op på kørselsbehovet på forældresamtaler og efter be- 11\n12 hov. Visitering til kørsel mellem hjemmet og special SFO foretages af Center for Familie/Center for Unge. Sagsbehandler foretager en vurdering af forældres mulighed for selv at køre, afstand til Special SFO samt barnets alder, og barnets fysiske og psykiske funktionsniveau. Hvordan bestilles Klagevejledning Skolerne bestiller skolekort og kørselskontoret bestiller Flextrafik. Befordringsgodtgørelse udbetales, når forældre afleverer kørselsregnskab til Kørselskontoret. Kørselsregnskabet skal være bekræftet af skolen. Ved opstart på ny skole eller ved flytning må der forventes en sagsbehandlingstid på 5-8 dage før kørslen/skolekort kan oprettes. I denne periode dækker kommunen ikke kørselsudgifterne til evt. taxa. Beslutninger og afgørelser om skolekørsel, som træffes af kommunalbestyrelsen, kan ikke indbringes for en højere administrativ myndighed. Se Folkeskoleloven 51 stk. 2. Afgørelse om befordring mellem hjemmet og special SFO eller befordringsgodtgørelse kan påklages til Ankestyrelsen efter revurdering af sagen i Center for Familie/Center for Unge. 1.4 KØRSEL TIL SÆRLIGE DAGTILBUD OG AFLASTNING Om ordningen Lovgrundlag Børn som er visiteret til: Særlige dagtilbud efter SEL 32 Aflastning/plejefamilier efter SEL 52 stk. 3.5 eller 84/ 44 Jf. Servicelovens 41 har forældre mulighed for selv at administrere kørslen i forbindelse med bevilling af 84/ 44 I visse tilfælde kan kommunen yde befordring eller befordringsgodtgørelse med hjemmel i Servicelovens 41. Hvad er formålet med Hvad hjælper kommunen med? Formålet med ydelsen er at sikre den nødvendige kørsel til og fra særlige dagtilbud og aflastning, i de tilfælde hvor forældrene ikke selv har mulighed for at køre. Udgangspunktet er, at det er forældrenes ansvar at få transporteret deres barn til og fra særlige dagtilbud og aflastning. I visse tilfælde kan kommunen sørge for transporten eller betale befordringsgodtgørelse. 12\n13 Hvem er omfattet af Børn, der kan være omfattet af ordningen: 1) Børn der er bevilliget aflastning 2) Børn der er indskrevet i specialdaginstitution Vilkår for befordring og/eller godtgørelsen Principper for tildeling af befordring eller godtgørelse Hvad er indeholdt i Hvis forældrene har mulighed for at transportere barnet selv kan der ydes befordringsgodtgørelse hvis: - Institutionen ligger længere væk end nærmeste normalinstitution. - Der skal være tale om en reel merudgift for forældrene. - Der ikke er en billigere forsvarlig mulighed for transport I visse tilfælde har kommunen mulighed for at visitere kørsel via Flextrafik til barnet, hvis alle andre kørselsmuligheder er udelukket. I særlig tilfælde hvor forældre ikke har mulighed for at køre til særlige dagtilbud og aflastning kan kørslen foregå med NT s Flextrafik-ordning. Der kan forventes en vis omvejskørsel som følge af, at der vil være andre børn i bilen. Det tilstræbes, at transporttiden for intern kommunekørsel er max. 60 minutter og max. 90 minutter for ekstern kommunekørsel. Der visiteres som udgangspunkt ikke til enetransport. Hvis der skal bevilliges enetransport skal følgende pædagogiske tiltag være afprøvet: Visuel struktur (forberedelse) i forhold til, hvor eleven skal hen til og fra institution. Placering i bussen/taxa. Yndlingsbeskæftigelse med som underholdning. Afskærmning i forhold til lyde, evt. med høretelefoner med musik eller lignende. Transporten skal have været afprøvet i en længere periode, før der kan bevilges enetransport. Ligeledes bør en evt. opdeling af ruten, så der er færre elever med bussen/taxa, have været vurderet som en mulig løsning på problemet. Hvis der undtagelsesvis er bevilliget enetransport, revurderes behovet løbende. Kørslen kan som udgangspunkt kun foretages til og fra barnets folkeregisteradresse ved kørsel til særlige dagtilbud. Det er således kun muligt at barnet hentes/afleveres til flere adresser i helt særlige tilfælde ud fra en helhedsvurdering af familiens totale situation. Kørsel til aflastning er undtaget fra dette i de tilfælde, hvor barnet køres mellem aflastningsinstitution og dagtilbud/special- SFO/særligt klubtilbud. 13\n14 Det gælder for kørsel til alle ordninger, at der som udgangspunkt er mulighed for ét afhentningstidspunkt og ét afleveringstidspunkt. Dette tidpunkt vil blive bestemt ud fra barnets placering på ruten. Det er således ikke muligt for forældrene selv at ønske et tidspunkt for afhentning og aflevering. Tidspunktet kan endvidere blive justeret i løbet af året i forbindelse med nye børn på ruten og i forbindelse med ferier. Befordringsgodtgørelse udbetales på baggrund af dokumentation fra forældre ved henvendelse til kørselskontoret. Hvad indeholder ydelsen ikke? Hvad koster ydelsen for borgeren? Hvordan foregår visitation? Hvordan bestilles Klagevejledning Denne kørselsordning dækker ikke befordring eller befordringsgodtgørelse til: 1. Kørsel til regionale dagtilbud for døve og blinde 2. Kørsel til normal-sfo 3. Kørsel til almindelige dagtilbud/børnehaver 4. Kørsel til almindelige klubtilbud Ved befordringsgodtgørelse kompenseres efter statens laveste takst. Der kompenseres kun for den strækning som svarer til den reelle merudgift. Der er ingen egenbetaling ved visitering til kørsel via Flextrafik. Bevilling af kørsel til aflastning/plejefamilier bliver vurderet af Center for Familie/Center for Unge i forbindelse med, at de visiterer til en aflastningsplads/plejefamilie. Sagsbehandler foretager en vurdering af forældres mulighed for selv at køre, afstand til institution samt barnets alder, og barnet fysiske og psykiske funktionsniveau. Alternativt afsøges mulighed for at aflastningsforældre kan hente/bringe barnet. Ved bevilling til kørsel af børn til særlige dagtilbud udbetales der som udgangspunkt befordringsgodtgørelse for kørsel i de tilfælde, hvor kørslen udløser en reel merudgift. I særlige tilfælde, fx hvor barnet har behov for at blive kørt med handicapbil og forældrene ikke selv har mulighed for dette, kan der søges om befordring ved at rette henvendelse til Visitationsudvalget. Kørselskontoret bestiller kørslen via Flextrafik. Befordringsgodtgørelse udbetales, når forældre afleverer kørselsregnskab til Kørselskontoret. Kørselsregnskabet skal være bekræftet af institutionen. Ved opstart på ny institution eller ved flytning må der forventes en sagsbehandlingstid på 5-8 dage før kørslen kan ændres. I denne periode dækker kommunen ikke kørselsudgifterne til evt. taxa. Kørsel til aflastning/plejefamilie Afgørelse om befordring eller befordringsgodtgørelse kan påklages til Ankestyrelsen efter revurdering af sagen i Center for Familie/Center for Unge. Kørsel til særlige dagtilbud jf. 32 Afgørelse om befordring eller befordringsgodtgørelse kan påklages 14\n15 til Ankestyrelsen efter revurdering af sagen i Visitationsudvalget. 1.5 KØRSEL TIL AKTIVITETSCENTER Om ordningen Lovgrundlag Hvad er formålet med Kommunens tilbud om omsorgskørsel til kommunens dagcentre og daghjem for demente er reguleret efter Servicelovens 79. Her fremgår det, at Kommunalbestyrelsen kan iværksætte eller give tilskud til generelle tilbud med aktiverende og forebyggende sigte efter Servicelovens 79. Kommunalbestyrelsen skal fastsætte retningslinjer for, hvilke persongrupper der kan benytte tilbuddene. Omsorgskørsel er transport til og fra kommunens aktivitetscentre og daghjem. Kørslen tilbydes brugere, som på grund af nedsat fysisk, psykisk eller social funktionsevne ikke er i stand til at varetage egen befordring til og fra aktivitetscentre og dagtilbud. Hvad hjælper kommunen med? Hvem er omfattet af Udgangspunktet er, at man som borger selv skal transportere sig til og fra det visiterede aktivitetstilbud. I visse tilfælde kan kommunen visitere til en midlertidig kørselsordning. Borgere, der får pension eller er over 60 år og bor i kommunen, er i målgruppen for kommunens dag- og aktivitetstilbud. Af disse borgere, er borgere som grundet nedsat fysisk, psykisk eller social funktionsevne og som ikke er i stand til at varetage egen transport til og fra aktivitets- og dagcentre, i målgruppen for en midlertidig kørselsordning. For borgere, der ikke er berettiget til kørsel, kan der henledes opmærksomhed på Frederikshavn Kommunes kvalitetsstandard vedrørende Flexhandicap og Flextur. Vilkår for befordring Principper for tildeling af befordring Hjælp til selvhjælp er et centralt princip indenfor Frederikshavn Kommunes ældreområde. Det handler grundlæggende om, at det er kommunens mål at gøre borger i stand til at klare sig selv i så høj grad som muligt, også når det gælder transport. Borger kan få tildelt kørsel til dagcenter eller daghjem, såfremt vedkommende ikke selv er i stand til at transportere sig til dagcentret. Det vil sige, at borger ikke har mulighed for at gå, cykle eller benytte offentlige transportmidler. Derudover skal borger ikke kunne benytte bil eller andre transportmidler som scooter, crosser eller lignende til transporten. Hvis ægtefælle eller samlever har mulighed for at transportere borger, ydes ikke befordring. 15\n16 Kørsel til aktivitetscentre Frederikshavn kommune benytter et fast koncept for individuel vurdering af borgerens aktuelle formåen, i forhold til at transportere sig selv til og fra kommunens aktivitetscentre. Når der sker henvendelse til aktivitetscenteret om visitation til omsorgskørsel skal borger bidrage med oplysninger om sin formåen i forhold til at transportere sig selv, og da tildelingen af en kørselsordning er midlertidig, vil der i aktivitetscenteret foretages en løbende opfølgning på, om borger fortsat har behov for at være visiteret til kørselsordningen. Der visiteres kun til en kørselsordning til det nærmeste aktivitetscenter. Der er således ikke mulighed for kørselsordninger til andre aktivitetscentre. Kørsel til daghjem Som udgangspunkt visiteres kun til en kørselsordning til det nærmeste daghjem, og kun i helt særlige tilfælde kan der visiteres til kørsel til et andet daghjem, ud fra en helhedsvurdering af borgers totale situation. Hvad er indeholdt i Der visiteres altid til en midlertidig kørselsordning et fast antal dage om ugen. Er borger visiteret til befordring foregår dette via NT Flextrafik i ordningen Flexaktivitet. Der kan ikke vælges alternative transportformer. Borgerne må ikke samkøre på tværs af kørselsordninger. Borger tilstræbes maksimalt at sidde i bilen i 60 minutter for intern kommunekørsel og 90 minutter for ekstern kommunekørsel. Afhentning af borger på hjemadressen og ved institutionen/centret sker til et på forhånd aftalt tidspunkt; trafikken på dagen kan skabe mindre forsinkelser eller tidligere ankomst. Borger skal hentes ved tilbuddets afslutning, dog maksimalt 10 minutter efter. Aflevering og afhentning på Institutionen sker inden for det mellem center og kørselskontor aftalte tidsinterval. Hvad indeholder ydelsen ikke? Hvad koster ydelsen for borgeren? Omsorgskørsel udover det ugentlige antal dage, borger er visiteret til Omsorgskørsel til aktivitetscentre, der ikke er det nærmest beliggende fra borgers bopæl Betaling af dagcenterkørsel sker via en abonnementsordning, hvor der tegnes et abonnement på baggrund af det ugentlige antal ture, borger er visiteret til. Den månedlige pris for abonnementet afhænger af, hvor mange dage, borger er visiteret til kørsel: 1-3 ugentlige kørsler tur/retur: 297 DKR 4-5 ugentlige kørsler tur/retur: 494 DKR 16\n17 Taksten opkræves kvartalsvis bagud. Der betales for hele måneder fra den måned, kørslen starter og til kørslen ophører. Hvis startog slutdato overskrides med 1 måned udover hele måneder, betales for en hel måned. Hvordan foregår visitation? Hvordan bestilles Klagevejledning Kørsel til Aktivitetscenter: Borger henvender sig til leder af Aktivitetscenteret, som forestår visitationen. Visitator indhenter oplysninger om borgers funktionsniveau, og undersøger borgers evne til at klare egen transport uden bevilling til en kørselsordning i tråd med kommunens principper om hjælp til selvhjælp. Behovsvurdering sker på baggrund af et fast koncept for individuel behovsvurdering. Behovet for borgers kørselsbevilling følges på gruppemøder samt i løbende dialog med borger, hvor der er fokus på borgers funktionsniveau. Kørsel til Daghjem: Demenskoordinator, som visiterer til Daghjem, henvender sig til leder af Daghjemmet, der har visitationskompetencen til kørsel i forbindelse med transport til Daghjemmet. Behovsvurdering sker på baggrund af et fast koncept for individuel behovsvurdering. Behovet for borgers kørselsbevilling sker løbende. Aktivitetscenter eller Daghjem bestiller kørslen hos Kørselskontoret, og informerer borger om tidspunkt for kørslen. Afgørelser om visitation til kørsel til kommunens visiterede aktivitetscentre kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed. 1.6 KØRSEL MED HANDICAPPEDE VOKSNE Om ordningen Lovgrundlag Hvad er formålet med Hvad hjælper kommu- Kommunens tilbud om kørsel til beskyttet beskæftigelse (Servicelovens 103) eller aktivitets- og samværstilbud (Servicelovens 104) for personer med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer er reguleret gennem Servicelovens 105, stk. 2 og i Bekendtgørelse nr Formålet med ydelsen er at sikre den nødvendige kørsel til og fra beskyttet beskæftigelse og aktivitets- og samværstilbud med henblik på at kompensere borgere med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer og heraf følgende manglende evne til egen transport. I visse tilfælde yder kommunen befordring eller befordringsgodtgø- 17\n18 nen med? relse for personer som benytter kommunens Servicelovens 103 eller 104 tilbud. Ved befordring til beskyttet beskæftigelse (Servicelovens 103) gælder følgende retningslinje: Personer, der udfører lønnet arbejde i beskyttet beskæftigelse, skal selv afholde udgiften til daglig befordring til og fra virksomheden inden for en afstand af 10 kilometer fra virksomheden. Nødvendige befordringsudgifter derudover skal afholdes af kommunen. For de nødvendige befordringsudgifter som kommunen skal afholde til beskyttet beskæftigelse gælder følgende retningslinjer: Kommunen skal kun afholde de nødvendige udgifter, der ligger inden for den billigste befordringsmulighed. Udgiften til befordring for den enkelte borger kan i den forbindelse ikke overstige 30 pct. af vedkommendes indtjening ved den beskyttede beskæftigelse efter fradrag af skat. Dog opkræves ikke beløb under bagatelgrænsen på 25 kr. Hvem er omfattet af Ved befordring til aktivitets- og samværstilbud ( 104) gælder følgende retningslinje: Kommunen skal afholde udgiften til befordring for personer med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der er visiteret til aktivitets- og samværstilbud. Borgere, der er omfattet af ordningen: 1) Borgere over 18 år med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, der er visiteret til aktivitets- og samværstilbud eller beskyttet beskæftigelse. 2) Borgere hvor Frederikshavn Kommune har betalings- og handleforpligtelse. Ovenstående forhold skal være opfyldt for at kunne blive visiteret til befordring eller befordringsgodtgørelse. Vilkår for befordring og/eller godtgørelsen Principper for tildeling af befordring eller godtgørelse Hjælp til selvhjælp er et centralt princip indenfor kommunens handicapområde. Det handler grundlæggende om, at det er kommunens mål at gøre borgeren i stand til at klare sig selv i så høj grad som muligt, også når det gælder transport. Kommunens princip for tildeling af befordring til beskyttet beskæftigelse eller aktivitets- og samværstilbud er, at kommunen med afsæt i lovgivningen ønsker, at man som borger anvender den billigste relevante befordringsmulighed. Her foretages en individuel vurdering, hvor der tages højde for borgerens funktionsniveau og mulighed for selv at bidrage aktivt til egen transport. Ved befordring til hhv. beskyttet beskæftigelse og aktivitets- og samværstilbud (Servicelovens 103 og 104) betyder dette: at kommunen henviser borger, der selv kan sørge for befordring, til at gøre dette i egen bil eller med kollektive transportmidler. Borger kan efterfølgende få udlæg til kørslen refunderet af kørselskontoret. at kommunen kan henvise borger, der ikke har adgang til 18\n19 egen bil eller kollektiv transportmuligheder, til ordningen flextur, hvor borger selv kan forudbestille taxikørsel. Borger kan efterfølgende søge om befordringsgodtgørelse hos kørselskontoret at en borger med særlige behov som følge af funktionsnedsættelser kan tilbydes en fast kørselsordning med taxi eller taxibusser af kommunen. Dette vil ske i tilfælde, hvor det ikke vurderes at borger kan transportere sig til beskæftigelses og aktivitets- og samværstilbuddet på anden vis. Kommunen træffer afgørelse om befordringstype eller befordringsgodtgørelse efter en konkret individuel vurdering baseret på fast koncept for individuel behovsvurdering. Hvad er indeholdt i Er man som borger visiteret til befordringsgodtgørelse ydes der godtgørelse med et beløb svarende til det billigste, forsvarlige befordringsmiddel. Befordringsgodtgørelse udbetales af kørselskontoret på baggrund af dokumentation fra borger. Er man som borger visiteret til befordring i en fast kørselsordning foregår dette via NT Flextrafik i ordningen Flexaktivitet. Der kan ikke vælges alternative transportformer. For serviceniveauet i kørslen gælder følgende: Borger må ikke samkøre på tværs af kørselsordninger. Det tilstræbes, at borger maksimalt sidder i bilen i 60 minutter for intern kommunekørsel og 90 minutter for ekstern kommunekørsel. Afhentning af den enkelte borger på hjemadressen og ved institutionen/centret sker til et på forhånd aftalt tidspunkt; trafikken på dagen kan skabe mindre forsinkelser eller tidligere ankomst. Aflevering og afhentning på Institutionen sker inden for det mellem center og kørselskontor aftalte tidsinterval. For kørsel af handicappede voksne er der ikke aflevering før tilbuddets starttidspunkt. Borger skal hentes ved tilbuddets afslutning, dog maksimalt 10 minutter efter 1. Særlige forhold, der knytter sig til enkelte borgere, aftales mellem kørselskontoret og NT. Hvad indeholder ydelsen ikke? Denne kørselsordning dækker ikke befordring eller befordringsgodtgørelse til: Ydelser der ikke har lovhjemmel i Servicelovens Der skal gøres opmærksom på at aftalen vedrørende afhentningstidspunkt er jf. Frederikshavn Kommunes aftale med NT vedr. serviceniveau for kørslen. De 10 minutter er det som benyttes i NT s planlægningssystem. NT gør dog opmærksom på, at de så vidt muligt forsøger at afhente ved tilbuddets afslutning, men der kan i visse tilfælde fx ved dårligt vejr eller forsinkelser, forekomme op til 10 minutters ventetid. 19\n20 Hvad koster ydelsen for borgeren? Hvordan foregår visitation? Hvordan bestilles Klagevejledning og/eller 104 Personer, der udfører lønnet arbejde i beskyttet beskæftigelse efter Servicelovens 103 skal selv afholde udgiften til daglig befordring til og fra virksomheden inden for en afstand af 10 kilometer fra virksomheden. Nødvendige befordringsudgifter derudover skal afholdes af kommunen. Kommunen skal kun afholde de nødvendige udgifter, der ligger inden for den billigste befordringsmulighed. Udgiften til befordring må ikke overstige 30 % af borgers indtjening ved den beskyttede beskæftigelse efter fradrag af skat. Der er ikke egenbetaling for borger, der er visiteret jævnfør 104 (aktivitet- og samværstilbud), såfremt borger er blevet visiteret til befordring eller befordringsgodtgørelse ud fra de kriterier, der er beskrevet i denne kvalitetsstandard. Borger bliver visiteret til befordring eller befordringsgodtgørelse i forbindelse med en indskrivningssamtale på det beskyttede beskæftigelsestilbud/aktivitets- og samværstilbud, hvor tilbuddets ledelse samt af myndighedsfunktionen i Center for Social- og Sundhedsmyndighed deltager. Borgers behov for kørsel vil blive afklaret gennem brug af et samtaleskema samt indhentelse af relevante oplysninger. Ud fra en vurdering af dette vil borger blive visiteret til befordring, hvis borger opfylder kravene for denne ordning. Hvis en borger er visiteret til befordring, vil Frederikshavn Kommune periodisk følge op på borgers evne til at benytte kollektiv transport gennem en revisitering. Det er kørselskontoret, der foretager bestilling af den konkrete kørsel Afgørelse om befordring eller befordringsgodtgørelse kan påklages til Ankestyrelsen. 1.7 INDIVIDUEL HANDICAPKØRSEL (FLEXHANDICAP) Om ordningen Lovgrundlag Hvad er formålet med Borgere som er svært bevægelseshæmmede har mulighed for at modtage individuel handicapkørsel efter Lov om trafikselskaber 11. Flexhandicap sikrer svært bevægelseshæmmede et kollektivt trafiktilbud, som ligger ud over den kørsel, der er dækket af anden lovgivning. Flexhandicap er et tilbud, der giver bevægelseshæmmede mulighed for mobilitet på linje med borgere, der anvender den almindelige kollektive trafik. Formålet er således at ligestille svært bevægelseshæmmede borgere i samfundet med borgere uden fysiske handicap, for så vidt angår transportmuligheder med 20\nINDLEVELSE SKABER UDVIKLING. Notat. Hjørring Kommune. Visitationsprojekt på udvalgte kørselsområder. Udkast (september 2013) WWW.BDO.DK. www.bdo.\nINDLEVELSE SKABER UDVIKLING Notat Hjørring Kommune Visitationsprojekt på udvalgte kørselsområder Udkast (september 2013) WWW.BDO.DK www.bdo.dk 1 Indholdsfortegnelse 1 BAGGRUND OG FORMÅL... 4 1.1 Læsevejledning...5


Porno Homoseksuel Sprøjteorgamse / Gay-klub\nPorno homoseksuel sprøjteorgamse\nWritten by:Allyn Heil Posted on: 12/01/2018 12/01/2018\nHvis du kom til at søge på web-side, hvor der er en mulighed for at overveje film online pornografi, nemlig Thai massage kolding sprøjteorgamse video, så er du. England forbyder porno med sprøjteorgasme, fordi man mener, at urinsex er uanstændigt. Det har skabt stor Tændt: Homoseksualitet - de unge år Sprøjteorgasme er, når en pige eller kvinde får en orgasme, hvor der sprøjter væske Hej Jeg er i den i situation at min kæreste ser porno, hvilket er ret normalt...\nTøse porno real gay escort\nSatie Espersen og Astrid Højgaard. Kære dig Tak fordi du har skrevet ind til vores brevkasse. Vi prøver i dette program at nuancere forskningen, som oftest fortæller, at mænd har mest lyst, og i stedet give ordet til de kvinder som har mere lyst end deres mand. Lady og trish nøgen, gay smok porno nøgen barbara strisand porno Gay bear porno modellering Fisting lesbisk billeder anal asian gay vintage 60 s porno pics Utah bøsse porno Hot anal latinske ebony porno Phim sex gay Vietnam sprøjtning og fucking fucking bøsse mand ældre. Logo Cyberhus er et klubhus på nettet for dig, der er mellem 9 og 23 år. Der findes to former for skedesekret - den ene er udflåd, som du nok kender. Frække beskeder til mænd escort.\njul Homo, dk, chat - Sprøjteorgamse Teenage Bryster Gamle Kvinder Jeremy jordan bøsse porno unge homoseksuelle pik amatør cam web XXX. okt England forbyder porno med sprøjteorgasme, fordi man mener, at urinsex er uanstændigt. . Tændt: Homoseksualitet - de unge år England forbyder porno med sprøjteorgasme, fordi man mener, at urinsex er uanstændigt. Det har skabt stor Tændt: Homoseksualitet - de unge år ...\nHvorfor har vi sex? Satie Espersen og Astrid Højgaard. Her finder du kun de bedste video til android, porno homoseksuel sprøjteorgamse, som du kan se online på ethvert tidspunkt. Og jeg skal altid tisse helt vildt meget når jeg onanere, er det istedet bare tegn på jeg er tæt på klimaks, Det skal dog siges jeg hverken ved om jeg har fået en orgasme nogensinde, eller hvordan det føles. Gay danish porn massage aabenraa - search.\nKan drenge bedst lide glatbarberede, lidt hår eller meget hår?\nEllers er du meget velkommen til at skriver herind igen eller besøge vores chat. I Cyberhus kan du være dig selv, og har du brug for en voksen, vil vi gerne lytte og prøve at hjælpe.\nEllers er du velkommen til at skrive igen. Undersøgelser viser, at vi danskere får det sværere med at være nøgne med hinanden.\nSanseløs sex Tændt 1 jun. Både fordi at man rent faktisk godt kan gemme billederne, selvom de ser ud som om at de forsvinder. Mænd ser oftest porno alene, og kvinder ser det sammen med en anden. I dette program snakker vi også med den transkønnede Anne Sofie om en aktuel sag, hvor en dansk mandlig skuespiller har udtalt sig uheldigt om at skulle spille en transkønnet kvinde.\nPorno homoseksuel sprøjteorgamse Undersøgelser viser, at vi danskere får det sværere med at være nøgne med hinanden. Signe fra Cyberhus har svaret på dette spørgsmål. Det billede føler mange kvinder sig ikke genkendt escortbureau escort gay Grid allows you vojens pigerne kæmpe patter porno to watch 4 videos together! Leave a comment Avbryt svar E-postadressen publiceras inte. At være våd og en sprøjteorgasme Forrige Se alle Næste.\nPorno med bøsser tantra massage wikipedia Der er nemlig mange forskellige bud på det spørgsmål, trods sparsom forskning. Seneste spørgsmål om emnet. Seksualiteten er udfordret på plejehjemmet Tændt 9 mar. Du skriver porno homoseksuel sprøjteorgamse om du dyrker sex, men på grund af din alder, tænker jeg at du nok er jomfru, og det er derfor nok mest spændende for dig at høre om klitorisorgasmer, som er de nemmeste at få, når man onanerer. Næsten alle gør det, men ingen taler om det. Mænd ser oftest porno alene, og kvinder ser det sammen med en anden.\nDANSK BØSSE PORNO SEX MED TYKKE HERRER 292\nPornofilm på nettet bøsse sperm porno 271\nPORNO BØSSER TRANNY ON BADOO 508\nsx noveller bøsse porn


Mette Frederiksen lover fokus på svage flygtninge – Ekstra Bladet\n25. sep. 2016 kl. 12:19\nMette Frederiksen lover fokus på svage flygtninge\nTrods kritik på kongressen er der fortsat støtte fra S til regeringens stop for kvoteflygtninge\nFoto: RENE SCHÜTZE, POLFOTO\nRegeringens beslutning om ikke at tage imod flere kvoteflygtninge i år har fortsat opbakning fra Socialdemokratiet, selvom der på partiets kongres har været usædvanlig skarp kritik af ledelsens linje.\nUnder debatten lørdag var der en stribe kritiske indlæg om stoppet for kvoteflygtninge, mens ingen talte for det.\n- Det er den eneste fungerende fordelingsmekanisme, vi har for flygtninge. Det er et system vi burde styrke og måske udvide, lød det blandt andet fra talerstolen.\n- For Danmark er det ren symbolpolitik. For flygtningene er konsekvenserne ubærlige, sagde en anden taler.\nOgså den netop afgåede formand for FN's Generalforsamling, Mogens Lykketoft (S), er imod regeringens beslutning. Faktisk har den danske regering netop været med til at vedtage en beslutning i FN, der ifølge Lykketoft går i den stik modsatte retning.\n- Den lægger nærmest op til, at man skal løfte omfanget af kvoteflygtninge som den væsentlige måde at modtage flygtninge på. Derfor er jeg selvfølgelig ked af den beslutning. Jeg håber, at den varer meget kort, siger han.\nLykketoft afviser at forholde sig til, at hans eget parti bakker op om regeringens beslutning.\nI sine afsluttende bemærkninger til talen på kongressen, lader Mette Frederiksen forstå, at linjen ligger fast. Men der skal tages hensyn til blandt andet de handicappede kvoteflygtninge, understreger hun.\n- Nogle af dem er en særligt udsat gruppe, som vi vil have et øje på, hvis der måtte blive indkaldt til forhandlinger, siger Mette Frederiksen.\nOgså partiets generelle udlændingepolitik har fået kritik, ikke fra deltagerne på kongressen, men fra de partier, der forventes at pege på Mette Frederiksen\nTil den kritik svarer Mette Frederiksen:\n- Et er humanisme, flotte ord, drømme og visioner. Noget andet er virkelighedens verden.\n- Der er kun et parti, der kan forene humanisme og realisme. Det er kun os, der kan finde den rigtige balance, hvor hverdagen skal hænge sammen.


Dansk fiberselskab splitter sin forretning op i tre dele: Alle divisioner skal ledes af tidligere TDC-folk - Computerworld\nDansk fiberselskab splitter sin forretning op i tre dele: Alle divisioner skal ledes af tidligere TDC-folk\nFibervirksomheden Eniig opsplitter sin forretning i tre dele. Alle tre divisioner skal ledes af folk med en fortid i TDC-koncernen. Opsplitningen kommer efter, at fibernettet er blevet åbnet op.\n27. september 2018 kl. 14.37\nDet danske fiberselskab Eniig splitter sin forretning op i tre dele:\nEt infrastrukturselskab, der får Henrik Leu Christiansen som chef, og som skal stå for fortsat drift, vedligeholdelse og udrulning af fibernettet.\nLise Bering bliver leder for et service provider-selskab, hvor kundeforhold, administration og indholdsaftaler er placeret.\nDen sidste division er OpenNet, som er det uafhængige wholesale-selskab med vandtætte skotter til Eniig.\nDet skal styres af Henrik Møller Nielsen.\nAlle tre chefer har en fortid i TDC-koncernen.\nLæs også: Eniig smider 150 millioner kroner i fiberbredbåndspulje til landets tyndere befolkede områder\nHar landet aftaler med andre fiberselskaber\nOpsplitningen sker efter, at Eniig i 2017 sammen med en række andre danske fiberselskaber meldte ud, at man var klar til at gå i dialog om en åbning af det fibernet, som er blevet etableret og løbende udbygget siden midten af 00’erne.\nDet kan du læse mere om her: Direktør i fiberselskabet Eniig: Derfor åbner vi nu vores fibernet for andre leverandører\nEniig har indgået aftaler med blandt andet TDC Group, SE, Nord Energi og Altibox.\nDet resulterer nu i, at fiberselskabet splitter forretningen op i tre dele, så den bedre passer til den fremtidige struktur i branchen.\n"Der er sket meget på fiberområdet det seneste års tid. Fra at være lukket land tales der nu åbent om brede samarbejder. Allerede tidligt i forløbet meldte vi ud, at vi gerne ville komme med en wholesale løsning og en platform, som branchen kunne være fælles om, og få måneder senere etablerede vi OpenNet. Der har været stor interesse for at samarbejde og derfor er det naturligt for os at justere vores organisation, så den er optimeret i forhold det, vi forventer at skulle håndtere i fremtiden, udtaler direktøren. Han fortæller også, at det er tre erfarne branchefolk, som skal stå i spidsen for de nye selskaber," lyder det fra Mads Brøgger, som er kommerciel direktør i Eniig, i pressemeddelelsen.\nLæs også: Eniig og SE indgår alliance: Samarbejde skal åbne op for fibernettet


OXC Ultra Torch Pro - Cykellygte front - 400 Lumen - USB opladelig (DKK 249,00)\nVarenummer: OXFLD758 | Brand: OXC\nDenne Ultra Torch Pro forlygte er en kraftig lygte, som lyser helt op til 400 lumen.\nLygten kan lyse via 5 forskellige modes, som kan anvendes anhængig af hvor kraftigt lys du ønsker. Lygten indeholder et genopladeligt batteri, som kan oplades via det medfølgende USB-kabel.\nLygten er let at montere på cykelstyret og monteres via den medfølgende gummistrop. Stroppen er justerbar og kan derfor anvendes på langt de fleste cykelstyr.\nLygten kan hurtigt klikkes af og på beslaget.\nLysstyrke: Op til 400 lumen\nBrændetid på en fuld opladning: 2 - 6 timer alt efter hvilken mode der anvendes\nLygtens størrelse: Længde: 85mm, diameter: 29mm\nMateriale: Lygtehus er i aluminium\nVægt: ca. 115 gram inklusiv lygteholder


Politiinspektør: Vis respekt over for familien | TV ØST\nPolitiet mener, at man skal overlade efterforskningsarbejdet i Emilie Meng-sagen til politiet, især i respekt for familien.\n14. okt 2016, kl. 13:29\nLad politiet klare efterforskningen. Så klar er udmeldingen fredag fra Sydsjælland og Lolland-Falsters Politi, efter det er kommet frem, at flere private har startet deres egen efterforskning efter Emilie Meng.\nFredag har politiet udsendt en pressemeddelelse, hvor pointen er, at det er politiet der står for efterforskningen, og det altså ikke skal være private. Politiinspektør Kim Kliver afviser dog at dagens udmelding er en reaktion på, at det fredag også er kommet frem, at en 67-årig person i Korsør er blevet overvåget og aflyttet af private personer.\n- Vi er opmærksomme på historien, men jeg kan ikke gå nærmere ind i problematikken på nuværende tidspunkt, siger Kim Kliver.\nPolitiet forstår godt, at folk har lyst til at hjælpe til, men Kim Kliver minder om, at det skal ske i tæt konktakt med politiet, så man ikke risikerer at ødelægge efterforskningen. Og det er ikke mindst på grund af Emilie Mengs familie.\n- For en familie, som er voldsomt berørt, er det en rutsjebanetur med de her udenom ting. Det er en voldsom stor belastning. Man skylder dem også den respekt at overlade arbejdet til dem, der er udannet og kvalificeret til det, siger politiinspektøren.\nHvis man mener, er man dog stadig velkommen til at kontakte politiet.\n- Hvis man har nogle observationer, så fortæl det til politiet, så har vi ressourcerne til at følge op. Vi bruger stadig mange ressourcer, og det kommer vi også til at fortsætte med.


Det vil Nokia 9 byde på - Mobilsiden.dk\nEt nyt flagskib fra Nokia og HMD Global er under opsejling. Mens Nokia 8 i dag regerer over selskabets smartphone-portefølje, er afløseren – sandsynligvis kaldet Nokia 9 – lige på trapperne.\nKræfterne leveres af samme processor som i Nokia 8 – en Snapdragon 835 octa-core. Softwaren bliver dog en generation nyere fra dag et, for Nokia 9 vil blive født med Android 8.0 Oreo. Her oplyses ikke hvor meget RAM der er ombord, men de inkluderede 128GB lagerplads skulle række til de fleste.\nLækkede renderinger af Nokia 9 designet. Foto: Compareraja.in


Der mangler en socialrådgiver på Landssygehuset\nSambandsflokkurin ønsker at styrke sygehuset og rehabiliteringsprocessen.\nDer er fokus på sygehuset på behandling, og der er ingen tvivl om, at det er det allervigtigste, naturligvis. I går var jeg til møde med pårørende til alvorligt syge mennesker, mennesker, der har brug for mange forskellige ydelser, genoptræning, hjemmepleje, transport osv., ydelser fra private, offenlige og kommunale leverandører.\nDet var barske historier, og der var mange ting at gribe fat i, men fælles for historierne var, at de pårørende manglede en koordinator, der kunne være bindeled imellem sygehus, Almannaverkið, kommunen som fx talepædagog og andre.\nEt er, at du har et familiemedlem, der bliver syg, og at alt bliver utrygt. Og du skal bruge din tid til omsorg for din pårørende, men tiden bliver stjålet fra dig til at finde rundt i en jungle af offentlige instanser, som af dig kræver et enormt overskud, og mange giver op og bliver totalt kørt ned. Der mangler en socialrådgiver på Landssygehuset, som kan koordinere indsatsen, som kan være bindeled imellem den lægefaglige indsats, patienten og pårørende, Almannaverkið, andre socialfag, kommunale tilbud og andre instanser i en kompleks indsats. Der mangler en socialrådgiver, som kan give en koordineret rehabiliteringsindsats ved patientens indlæggelse og udskrivning fra hospitalet.\nMange patienter oplever efter et længere sygdomsforløb at blive udskrevet fra hospitalet, uden at der er lavet en handleplan for det videre forløb.\nBåde patienten og pårørende føler sig fanget i et system, de ikke kan gennemskue; de ved ikke, hvem de skal henvende sig til.\nDer mangler en socialrådgiver med viden om socialfaglige rehabiliteringstilbud, muligheder og lovgivning, der i samtale med patienten og det faglige personale på hospitalet, læger, sygeplejersker, ergo- og fysioterapeuter og ikke mindst familien, således at man kan lave en handleplan, informere om muligheder og hjælpe med kontakt til behandlingssteder og myndigheder.\nDer skal være en socialrådgiver, der er fast tilknyttet til Landssygehuset og tilgængelig for både patienter såvel som pårørende, og som har kontor og faste arbejdstider på hospitalet, så patienter og pårørende kan føle sig trygge ved, at de altid kan få hjælp til spørgsmål omkring behandlingstilbud, som ofte foregår i udlandet, og som tager kontakt til Almannaverkið og hjemsendelseskommunen, inden patienten overføres til Færøerne.\nLad det være sagt, at en socialrådgiver er kun en brik i det, som de pårørende efterlyser, men en nok så væsentlig brik i at samle det puslespil af instanser, i rehabiliteringsprocessen.\nSkal man tale om en koordineret indsats i rehabiliteringsindsatsen, så må der være en socialrådgiver på Landssygehuset.


Ghana Venskabsgrupperne: Lærerudveksling 2007\nSchool for Life’s udvekslingsprogram udveksler fire danske lærere med ghanesiske facilitatorer i efteråret 2007\nSom del af Ghana Venskabsgruppernes skoleprojekt, School for Life (SfL), i Nordghana giver lærerudvekslingsprogrammet mulighed for erfarings- og kulturudveksling mellem danske og ghanesiske lærere.\nFire ghanesiske facilatorer fra SfL (lærere som ikke er seminarieuddannede) kommer til Danmark i september, hvor de i tre uger bor hos deres danske kollega og følger hans/hendes dagligdag i det pædagogiske arbejde på skolen.\nDe danske lærere følger derefter med ghaneserne til Ghana, hvor de bor i en uge i ghaneserens landsby, følger undervisningen i projektets skole og oplever livets gang i landsbyen. Desuden bliver der mulighed for at stifte bekendtskab foreningens to øvrige projekter i området. Opholdet i Ghana strækker sig over to uger, hvoraf den ene uge er efterårsferien (uge 41 og 42).\nEr du interesseret i at tage din ægtefælle eller samlever med til Ghana, vil det kunne arrangeres. Rejsen i Ghana vil kunne forlænges efter programmets afslutning.\n- Du er fungerende lærer\n- Du er interesseret i internationale forhold og udviklingsarbejde\n- Du er motiveret til at arbejde videre med erfaringer efter programmet\n- Du er parat til selv at betale alle udgifter i forbindelse med udvekslingen.\nMan kan søge sin skole og/eller kommunen om refusion af udgifter)\n- Du er parat til at bo primitivt i en ghanesisk landsby sammen med ghanesere i en uge.\n- Du er parat til at være vært for en ghaneser i tre uger og have ham/hende med i skole.\nEr du interesseret kan du kontakte Ghanavenskabsgruppernes sekretariat for mere information om lærerudvekslingsprogrammet og et ansøgningsskema. Nederst på siden kan du læse beretninger fra de sidste to års udveksling.\nAnsøgningsfrist er fredag den 20. april 2007.\nArtikel om udvekslingsbesøget i Ghana 2005 (Inge-lis Holst)\nArtikel om udvekslingsbesøget i Ghana 2006(Sine Boye Jerlach)\nArtikel om udvekslingsbesøget i Ghana 2006(Jette Ravn Eskildsen)\nArtikel fra besøget i Danmark 2006 (Sine Boye Jerlach)\ntlf. 8619 1522


Lad ikke din workout stoppe, når der ikke er mere asfalt! Pathlite WMN er bygget til at få dig ud af dine vante rammer og væk fra asfalten, og er specialdesignet til kvinder, der vil ud på eventyr.\nAlle Pathlite WMN modeller\n+ 1 farve Pathlite WMN SL 8.0 13.399,00 DKK\n+ 1 farve Pathlite WMN SL 7.0 10.499,00 DKK\nRevolutioner din workout\nPathlite WMN er en kombination af brede dæk, der er klar til grus, en lækker 75-mm affjedringsgaffel og kvindespecifikke kontaktpunkter, der garanterer komfort og kontrol lige meget hvilken weekendtur, der ligger forude. Pathlite WMN vil revolutionere dine workouts, da den er lige så smidig på asfalt, som på grus.\nHurtig og sjov gennem sump og søle, Pathlite WMN leveres med kabler ført gennem dens aluminiumsramme for at sikre dem mod elementerne, og gøre det nemmere at rengøre cyklen!\nFå styr på det!\nAlsidige og holdbare 40-mm dæk fra Schwalbe og Maxxis bruger dækmønstre, der lige nemt suser over fortovet såvel som finder grip på grus. De får din cykel til at rulle og får dit smil frem.\nPathlite WMN er blevet særligt udviklet med kvindelige ryttere i tankerne. En lavere standover-højde giver sikker og smidig handling, mens rammen leveres i 2XS og XS til kvinder i alle størrelser.


Skæltræ - Wikipedia, den frie encyklopædi\nSkæltræ (Lepidodendron) var en slægt af primitive og uddøde ulvefodsplanter, der forekom i kultiden. De blev over 30 m høje med en op til 1 m tyk stamme, men var ikke ægte træer og manglede bl.a. egentlige grene. Toppen af stammen kunne dog være forgrenet, og bladene sad i toppen eller direkte på stammen.\nFossilt aftryk af Lepidodendron lycopodioides\nDøde skæltræer udgør sammen med en række lignende planter fra perioden grundlaget for størstedelen af vore kulforekomster.\nIndtil de falder af sidder bladene tæt, og de efterlader et karakteristisk rombe-formet mønster. Dele af stammen med dette mønster udgør en af de mest almindelige fossiler fra kultiden. Det kan i nogen grad minde om huden fra et krybdyr, og i 1800-tallet antog man at det faktisk var dele af uddøde kæmpe-krybdyr.\nNavnet Lepidodendron kommer af græsk lepido, skæl, og dendron, træ.\nSkæltræ er på mange måder en meget stor urt, snarere end et træ. Stammen indeholder næsten intet ved og det meste af stammens strukturelle styrke kommer af det tykke bark-agtige yderste lag. Skæltræ forplantede sig ved sporer og sporehusene sad i kogle-lignende strukturer. Fossiler af skæltræ kan derfor henlede tanken på nåletræer, men i virkeligheden er der ikke tale om kogler, men om strobili som man finder hos Ulvefod-klassen og padderok. De nulevende repræsentanter for Brasenføde-klassen har dog ikke sådanne strobili.\nDet formodes at skæltræ voksede hurtigt og levede 10-15 år. De forekom i de vådeste områder af kultidens enorme sumpe, og voksede i tætte stande med 1000-2000 individer pr. hektar. Dette var kun muligt fordi klimaet var meget mildt, atmosfæren havde en anden sammensætning med mere ilt og mere CO2 og skæltræerne havde ikke sidegrene så de kunne stå tæt.\nVed slutningen af kridttiden uddøde kæmpeformerne af ulvefodsplanter, formentlig pga. konkurrence fra de egentlige vedplanter der var fremkommet sidst i kultiden.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Skæltræ&oldid=8602982"\nSidst redigeret den 13. juni 2016, klokken 18:22\nDenne side blev senest ændret den 13. juni 2016 kl. 18:22.


Zucchini squash-sygdomme Almindelige sygdomme ved zucchini-planter (Spiselige haver) | Nyttige oplysninger og tip til havearbejde. Professionel gartnerblog!\nHjemmeside » Spiselige haver » Zucchini squash-sygdomme Almindelige sygdomme ved zucchini-planter\nZucchini-planter er en af de nemmeste grøntsager at dyrke. Forudsat fuld sol, godt drænet jord med masser af organiske stoffer, der er indarbejdet i det og vand, vil courgetter trofast producere frugt hele sommeren. Faktisk giver du muligvis det til venner og naboer, fordi planten producerer mere, end du kan spise.\nDe eneste ting, der kan mindske denne voldsomme vækst, er zucchini-problemer som insekter og sygdomme. Zucchini-plantesygdomme stammer normalt fra en insektvektor eller svampespørgsmål. Bekæmpelse af insektskadedyr og kulturel pleje er ofte nøglen til at nippe courgette squash sygdomme i knoppen.\nSquash blade er notorisk følsomme over for pulveriseret meldug. Dette er et af de mest almindelige problemer med courgette og opstår, når blade får fugt på dem i varmt vejr, som ikke tørrer ud rettidigt. Dette fugtige, varme miljø giver den pulveragtige meldug mulighed for at blomstre.\nAndre almindelige svampesygdomme, der påvirker zucchini inkluderer:\nDowny meldug er en svampesygdomme, der skaber gule pletter på blade.\nBladesport Septoria, som kan overvintre i gårdaffald.\nGummy stamsvamp og sort råd er selvforklarende med hensyn til deres symptomer.\nChoanephora frugtråd vokser på blomster og udvikler frugt og ødelægger deres spiselighed.\nFusarium er en svampesygdom, der kan angribe mange typer planter. Zucchini-planter vil visne og dø, når sygdommen angriber rotsystemet.\nAnthracnose angriber også mange typer planter og spreder sig hurtigt i høj luftfugtighed.\nMange andre svampe lever i jord og vedvarer i årevis, blomstrer og inficerer planter, når forholdene er optimale.\nVirale zucchini squash-sygdomme overføres ofte til planten fra et insekt, når det fodres. De sædvanlige syndere er mider, bladlus, skala og snigel.\nGulnede blade kan være et tegn på en sygdom, der overføres af kaldte bladlus Cucurbit bladlusbåret gule luteovirus.\nCucurbit gul stunting lidelse stammer fra en sort hvidflue og producerer gule pletter og reduceret smag på frugt.\nSquash-mosaikvirus kommer fra agurkbiller og forårsager forvrængede, skrøbelige blade og forvrængede uappetittelige frugter. Zucchini-mosaikvirus introduceres ved bladfodring.\nBakteriel vissel introduceres også fra agurkbiller. Blade gule, og virussen tilstopper plantens vaskulære system.\nSom med svampesygdomme er virussygdomme også opbevaret i jorden, og skadedyrene, der introducerer dem, lever i det faldne blad og planteaffald i jorden..\nBehandling af zucchini-sygdomme\nFor at undgå mange problemer med courgette skal du øve rotationsafgrøder og rense det foregående års affald, der kan have sygdomme og skadedyr, der overfører sygdomme.\nUndgå insekter, der introducerer vira under fodring med insektdæmpede sæber eller hurtige sprængninger af vand.\nFjern de blade, der er inficeret med pulveriseret meldug og andre svampesygdomme for at forhindre spredning. Komposter ikke disse, da nogle svampesygdomme fortsætter.\nVælg sygdomsresistente sorter af zucchini.\nBrug kobberstøv eller spray hver 10. dag for at holde mange svampesygdomme i kontrol.\nUndgå vanding af bladene af courgette ovenfra. Dette holder blade våde og giver svampesporer mulighed for at blomstre. Drypvanding er mere nyttigt til målvanding og til at holde blade i god stand.


Ruud landmand søger kærlighed. Efter søger Nu har Ruud endelig fået en kæreste. 2019-02-13\nRuud landmand søger kærlighed. Ruud rørt til tårer over Emmas barndomstragedie 2019-02-13\nRuud landmand søger kærlighed Rating: 9,2/10 1236 reviews\nMød de 5 nye landmænd\nRuud er selv vokset op i en kernefamlie, og familie er noget, der betyder noget for ham, så derfor kan han også godt forstå, at Emma bliver berørt, da hun fortæller sin historie. Her skulle den eftertragtede landmand Ruud Derks vælge mellem de to kvinder Carina og Emma, men valget faldt på Emma. Men er det Emma eller en helt anden? Som toårig flyttede han sammen med sine forældre fra Holland til Danmark. « Da de tre piger endelig var fundet, skulle de flytte ind på Ruud Derks gård. Hende ser jeg den dag i dag. Så introvideoerne igen og igen Malou havde set Ruud i introvideoerne, hvor man kunne skrive til landmændene, men hun gjorde det desværre for sent. Der er også mange kvinder, der har skrevet, og alle kan jo skrive, at man ser sød ud, men jeg vil hellere mødes ansigt til ansigt.\nEfter søger Nu har Ruud endelig fået en kæreste\n»Det var slemt at skulle smide en hjem. Så godt kendte jeg dem jo heller ikke, så det er først senere, man finder ud af, om det var fornuftigt eller ikke. En typisk arbejdsuge er på 40-50 timer. Har ikke travlt Heller ikke 29-årige Danni Sten Nielsen fandt kærligheden under sin medvirken i 'Landmand søger kærlighed'. Og der er den nemmeste måde jo at gifte sig. Har fået en ny kæreste Men inden Ruuds mange andre bejlere gør sig alt for store forhåbninger om at gafle den charmerende landmand, så bør de vide, at han allerede har fundet en ny kæreste.\nDet var jo sindssygt med alle de henvendelser. I fritiden laver han en masse frivilligt arbejde for såkaldte erfaringsgrupper, hvor han blandt andet er mentor for unge i minkerhvervet, som gerne vil frem i branchen. Det er sjældent, man hører om en landmand i den alder — og endnu mere specielt er det, at det er geder, han har kastet sin kærlighed på. Det var som om, at vores hverdag blev for stresset af det, og jeg tror også, at en del af det var, at hun skulle begynde på en ny uddannelse. Her har han et 200 kvadratmeter stuehus. Og nervøsiteten var ikke til at tage fejl af, inden beslutningen skulle tages.\nLandmanden Ole har fundet den store kærlighed\nDet er nu to måneder siden, og parret er stadig meget forelskede. Han fortæller, at han alligevel også ofte bliver for stiv til at score. . Hans far er nemlig også landmand, så Nichlas har hjulpet til på gården, så længe han kan huske. For Malou er det en lettelse, at de nu officielt kan kalde sig et par.\nI programseriens sidste afsnit valgte den 22-årige landmand Ruud at tage Emma med på den afsluttende romantiske weekend i Skagen. Og det var nemlig noget helt andet, som Ruud havde i tankerne, da han tog kontakt til Stine. Heldigvis for hende blev hun valgt til, og nu gælder det den romantiske weekendtur i næste afsnit. Danni elsker naturen og dyrene, men særligt den 'frihed under ansvar', som han føler, at landbruget giver ham. Han håber stadig på, at den eneste ene venter på ham. Ruud Derks er 22 år.\nDer har ikke været noget, hun ville ændre på. Alligevel er Ruud Derks nysgerrig på, hvad der ellers kunne have ligget i bunken, siger han da vi møder ham. Han løber blandt andet et par gange om ugen, styrketræner og kører motorcykel. Hårdt at fravælge Allerede i aftenens afsnit skulle Ruud Derks sende en pige hjem. Noget tyder på, at hans drøm er gået i opfyldelse.\nKendt fra Landmand søger kærlighed: Nu har Ruud landets bedste besætning\n« Selvom opstarten har været hård på gården, og papirarbejdet kun er blevet til mere hen ad vejen, så synes Ruud Derks, at det har været det hele værd, når det giver succes - og det har det. Heller ikke , men efter en pause fra datingmarkedet er Ruud altså klar til at give kærligheden endnu et skud. Næste tirsdag kan vi så følge den videre udvikling i Ruud og Emmas forhold. Men de to afhoppere betød jo så, at Ole aldrig behøvede at vælge Gitte, fordi hun var den eneste, der blev på hans gård. Det er faktisk hans døtre, som opfordrede ham til at melde sig til 'Landmand søger kærlighed'. Han fortæller også, at hun nu er meget lettet over, at de to nu kan være kærester helt officielt. I sommermånederne bruger han rigtig meget tid på traktortræk, som han iøvrigt er ret god til.\nMen nu har Ruud alligevel fundet kærligheden. Han er ret vild med høje kvinder med en normal statur, og hvor nærvær og gode oplevelser er noget, som hun også sætter stor pris på. Hun skal være almindelig - både af kropsbygning og af sind, og så skal hun kunne rumme hans arbejdstider. Her sagde en forelsket Ruud, at han sagtens kunne se ham og Emma som et par fremover. Det var bedre at komme videre fra min side af, og det tror jeg ikke, hun er helt ovre endnu, siger Ruud til. Den skulle Gitte og Alice lige sluge, men det skræmte altså ikke Gitte helt væk, selv om hun siden har sagt, at hun ikke brød sig om det. Han er ikke genert, nok snarere eftertænksom.


Nordisk Burger | 6pm.dk\nJeg er ret vild med denne opskrift på Nordisk Burger fra retnemt.dk. Burgeren er en god afveksling til den “almindelige” burger, og den bliver serveret en del gange herhjemme, fordi den smager godt og fordi den er nem og hurtig at lave. Om den er helt nordisk kan man jo snakke om, men mozzarella og parmesan har vi nok ikke haft så længe i Norden. Men når man, som os, er tossede med det italienske, er retten en god kombination.\nOpskriften er dejlig nem at gå til og man føler sig lidt sundere, når man spiser den. Om den faktisk er det, er en anden snak, men der er nok lidt færre kulhydrater, end i en almindelig burger. Men uanset om den er sund eller ej, så smager den fantastisk. Rødbedepestoen kan virke lidt afskrækkende første gang, men brug den – den er så nem at lave og så smager den helt fantastisk til bøffen. Alene farven gør, at man bliver glad, når man ser burgeren. Man skal finde et godt stykke rugbrød fra bageren, da det er en stor del af smagsoplevelsen. Børnene er ikke så vilde med pestoen, så lidt traditionelt tilbehør kommer også på bordet. Men rugbrødet er de rigtig vilde med, og en god skive ristet rugbrød smager også vildt godt.\nJeg ville gerne skrive, at jeg har ændret lidt på retten, så den er blevet meget bedre – men det har jeg ikke. Den smager mega godt, som den er (selvom man altid lige kan pifte kartoflerne med et par fed hvidløg).\nTænd ovnen på 225°C. Skær kartoflerne i både. Læg dem i et jævnt lag på en bageplade, dryp med olie og krydr med salt og peber. Steg kartoflerne i ovnen i ca. 30 min. til de er sprøde.\nForm imens 4 store flade hakkebøffer og steg dem ved kraftig varme 6-7 min. på hver side og krydr med salt og peber.\nSkræl og riv rødbeden og pres væden fra (brug evt. handsker). Bland med knust hvidløg, hakket persille, olivenolie og parmesan. Smag til med salt og peber.\nBræk salaten i mindre stykker. Halvér brødene og rist dem sprøde. Lav en burger med salat, bøf, mozzarella i skiver og rødbedepesto. Server med sprøde ovnfritter.


Fællesskab i Kerteminde Kommune LEDELSESGRUNDLAG - PDF\nDownload "Fællesskab i Kerteminde Kommune LEDELSESGRUNDLAG"\n1 Fællesskab i Kerteminde Kmmune LEDELSESGRUNDLAG 2015\n2 Kerteminde Kmmune VIL fællesskaberne! Baggrunden Kerteminde Kmmune har pr. 1. april fået en ny rganisatin sm bl.a. skal bidrage til at: Øge plevelsen af velfærd hs kmmunens brgere Sikre at brgerne får mulighed fr at bidrage aktivt til skabelsen af velfærd Inddrage, støtte g krdinere brgernes initiativer mkring skabelse af velfærd Sikre en ledelseskraft, sm understøtter medarbejderne i både at varetage en effektiv udførelse af kmmunale velfærdsydelser g i at understøtte g samarbejde med brgere m øget velfærd. Sikre at sammenhængskraften i rganisatinen g lkalsamfundet styrkes Der har i frbindelse med udvikling af den nye rganisatin været en prces hvr både ledere, medarbejdere g brgere har givet input. Derudver er der fretaget en krtlægning af samskabelseskulturen i kmmunen. Ambitinen i kmmunen g den nye rganisering kalder på nye krav til ledelse. Derfr er det relevant at udarbejde et nyt ledelsesgrundlag g ngle nye ledelsesprincipper. Hvad kræver det fx at lede i en samskabende rganisatin? Ledelsesgrundlaget tager afsæt i arbejdet med den nye rganisatin g har invlveret alle ledere gennem en række samlinger, hvr krav g frventninger til ledelse i en samskabende rganisatin har været drøftet. 2\n3 Meningsfulde fælleskaber til gavn fr dig g mig! Visinen I Kerteminde Kmmune er visinen, at kmmunen skal være et fællesskab af ansvarsfulde aktive brgere g ikke en rganisatin af ansatte. I den kmmune udvikler vi fælleskaber, hvr brgere, plitikere g medarbejdere hjælper hinanden g gør nytte fr andre end s selv. Brgere, plitikere g medarbejdere har ressurcer, engagement g lyst til at finde løsninger i fælleskaber. Det skaber en vi -frnemmelse, hvr det ikke længere er så vigtigt, m man er ansat eller brger; det vigtige er at finde de bedste løsninger, sm vi kan være fælles m. Og samarbejdet sker, frdi der er engagement g lyst til at samarbejde. Vi har alle en masse ressurcer, g der skal skabes muligheder fr at bringe dem i spil. Det er visinen: Fællesskab i Kerteminde 3\n4 Nye rller // Plitikere // Medarbejdere // Ledere Fællesskab i Kerteminde indebærer et radikalt andeledes syn på, hvad en kmmune er. Og det betyder, at vi sm plitikere, medarbejdere g ledere gså må frhlde s til det nye g vres rller. Sm plitikere skal vi turde påvirke brgerne g sætte s i spidsen fr hele lkalsamfundet g ikke kun fr den kmmunale rganisatin. Vi skal se brgerne sm ressurcestærke g aktive brgere g invitere til deltagelse igennem dialg, inspiratin, ideer, anerkendelse g respekt. Sm medarbejdere skal vi være klar til at nytænke vres faglighed. Vi skal være dygtige til at finde ressurcerne i alle brgere. Vi skal se, at en del af vres kernepgave er at bringe mennesker sammen i fællesskaber g understøtte fællesskabets udvikling. Det kræver tillid, respekt g åbenhed, både i frhld til det tværgående samarbejde med klleger, g i frhld til brgere der har vidt frskellige ressurcer g interesser. Sm ledere skal vi turde kaste s ud i nget, vi ikke helt ved hvr ender. Vi skal skabe en kultur, hvr vi tør lave fejl; g er dygtige til at lære af dem. Sm ledere skal vi evne den åbne g ligeværdige dialg, både med medarbejdere g brgere. Vi skal i øjenhøjde, mtivere, engagere g invlvere. Og være parat til frskellighed - g at ikke én størrelse passer til alle. 4\n5 Ledelsesgrundlag Vi skal sikre deltagelse g samskabelse Ledelsesgrundlaget er bygget p mkring 3 verrdnende ledelsesprincipper, sm fremgår herunder g sm i det følgende vil bliver fldet ud. 1 VI SKAL LEDE IGENNEM PROCESSER 2 VI SKAL LEDE I USIKKERHED 3 VI SKAL LEDE MED MOD 5\n6 Lede igennem prcesser // Arbejde efter en stærk fælles visin // Mestre prcesser LEDE IGENNEM PROCESSER BETYDER AT ARBEJDE EFTER EN STÆRK FÆLLES VISION - Realisere visinen Fællesskab i Kerteminde gennem samrdning af strategiske indsatser g aktiviteter - Udvikle visinen gennem meningsskabende g invlverende prcesser g samtaler MESTRE PROCESSER - Være prcesrienteret i sin tilgang mere end fagligt rienteret - Kunne facilitere g lede samtaler med fkus på et klart frmål Når vi leder igennem prcesser, så faciliterer lederne prcesserne g sætter fkus på den fælles pgave med udgangspunkt i de fælles værdier Når vi leder igennem prcesser plever brgerne, at de bliver taget alvrligt g inviteret ind i fællesskabet, hvr de føler sig værdifulde g nyttige Når vi leder igennem prcesser, så pnår vi ejerskab til prjekterne g samarbejdet - g vi sikrer, at alle er klædt på til pgaverne\n7 Lede i usikkerhed // Løbende kunne reflektere ver sin lederrlle, sin faglighed g kernepgaven // Håndtere kmpleksitet LEDE I USIKKERHED BETYDER AT LØBENDE KUNNE REFLEKTERE OVER SIN LEDERROLLE, SIN FAGLIGHED OG KERNEOPGAVEN - Sikre at der hele tiden ses på, hvrdan fagligheder kan bruges på nye måder g nye mråder - Løbende frhlde sig til kernepgaven g ydelserne - g redefinere dem m nødvendigt HÅNDTERE KOMPLEKSITET - Aktivt søge sammenhænge g kblinger på tværs af rganisatinen - Anvende kmpleksiteten knstruktivt g acceptere at man ikke altid ved, hvr en prces fører hen - Udnytte flerfagligheden til nye løsninger - Reducere kmpleksiteten gennem tydelige pririteringer g beslutninger At lede i usikkerhed er afgørende vigtigt, frdi hidtidige standardløsninger ikke altid virker ud i nutidens virkelighed. Virkeligheden frandrer sig, g vi må frandre s med den. Ledelsen understøtter en kultur, hvr medarbejderne kan træffe selvstændige beslutninger sammen med brgerne.\n8 Lede med md // Åbne p md mverdenen // Spille hinanden gde LEDE MED MOD BETYDER AT ÅBNE KOMMUNEN OP MOD OMVERDENEN - Give adgang fr medarbejdere til indsigt i g krdinering med andre fagligheder g mråder - Gøre den kmmunale rganisatin til en attraktiv samarbejdspartner g understøtte samskabelsen med byens brgerne, freninger, virksmheder m.m. SPILLE HINANDEN GODE - Ha mdet til at bruge styrken i fællesskabet - Dele g lære af hinandens erfaringer - successer sm fejltrin - Løbende at anerkende en kultur præget af tillid, åbenhed, læring g løbende feedback - Agere sm hldspiller fremfr individualist Lederne går på tværs i rganisatinen g afstemmer med andre afdelinger den gde løsning ligget i et tværfagligt samarbejde Det kræver md at turde lukke hinanden ind i hinandens verdener\n9 Hvad vil det kræve at realisere det nye ledelsesgrundlag DET SKAL VI HOLDE FAST I Det at finde løsninger sammen KNUT-værdierne Småt er gdt DET SKAL VI BEGYNDE PÅ Fkus på det, vi er sammen m Flerfaglighed sammen med brgerne Turde give magten fra s DET SKAL VI LÆGGE BAG OS Det er ikke min pgave hldning Mnfaglighed Det alene at fkusere på styring\nMetode til samskabelse i forbindelse med den grønne omstilling af energisystemet\nMetde til samskabelse i frbindelse med den grønne mstilling af energisystemet Indledning Baggrund Verden rundt er der sat ambitiøse mål fr en mere grøn g bæredygtig fremtid, både på internatinalt, natinalt,


Boksning: Ambassadør hos CIK – minby\nLuis og Jorge i Ringen. Foto: CIK.\nSkrevet af Jacob Schneider 20/01/2019, 8:28 AM\nCHRISTIANSHAVN: 3. januar kom den cubanske ambassadør Yiliam Gomez til træning i bokseklubben CIK. Årsagen var, at se sparring med to cubanske boksere og deres træner fra det cubanske bokseinstitut, som var på besøg i Danmark. CIK modtog ambassadøren, der kom lige fra dronningens nytårskur. Her stod formanden Søren Saugmann og Curis W. Larsen og cheftræner Frank Olsen klar med egne boksere.\nLørdagen efter stillede C.I.K med Sjællandsmesteren Luis Vasquez mod cubaneren Jorge Moiran i 64 kg til en flot kamp i Korsgadehallen. Her var tusinde tilskuere til stede for at fejre Cubas 60 års jubilæum. Med Jorges 200 kampe i bagagen mod Luis 17 kampe, var kortene lagt på forhånd Men respekten var gensidig og kampen var flot. Herefter guidede Paw Henriksen folk igennem Cubas stolte boksehistorie.