KFUM-general: Vi er mere optaget af at løse problemerne end af at pege fingre | Kirke.dk\nDiakoni netop nu\nKFUM-general: Vi er mere optaget af at løse problemerne end af at pege fingre\nRespekten for den enkelte og viljen til at finde løsninger for den enkelte er i centrum af KFUM´s Sociale Arbejde, siger generalsekretær Peder Meisner. Netop denne tilgang til mennesker vil han gerne være med til at udbrede endnu mere. Foto: KFUM´s Sociale Arbejde\n4. august 2021 kl. 14:10\nAt hjælpe sociale udsatte er ikke en kamp mellem de diakonale organisationer og det offentlige, mener KFUM-generalsekretær Peder Meisner. Det er emnet for vigtigt til. Og i sidste ende gælder det om at finde gode holdbare løsninger til den enkelte\nDet er det enkelte menneske, der skal have den hjælp, det har behov for. Ikke på systemets eller velfærdssamfundets præmisser. Men med udgangspunkt i netop de behov, dette menneske har.\nKFUM's Sociale Arbejde tilbyder hjælp, støtte og omsorg til mennesker i udsatte livssituationer.\nOrganisationen har cirka 1.000 ansatte og mere end 2.000 frivillige, der på forskellig vis hjælper ensomme, hjemløse, psykisk syge, misbrugere, fattige og misbrugsramte familier.\nKFUM's Sociale Arbejde driver over 100 institutioner, sociale tilbud, klubber og genbrugsbutikker. Organisationen tilbyder rådgivning om blandt andet misbrug, gæld, konflikter, juridiske problemer, seksuelle overgreb, vold og livets udfordringer.\nKilde: KFUM's Sociale Arbejde\nDiakoni er en væsentlig del af kirkens selvforståelse.\nMen hvad er diakoni egentligt? Hvad gør diakonien ved kirken? Og hvordan bliver diakonien praktiseret i 2021?\nLæs artiklerne i serien Læs artiklerne i serien\nPeder Meisner, Generalsekretær og fhv. distriktsschef\nGeneralsekretær og fhv. distriktsschef


Kan man blive sukker-afhængig? - Helsenyt\nKan man blive slave af sin “søde tand”? Et nyt dyreforsøg siger ja – rotter kan blive afhængige af sukker. Så måske også mennesker.\nEt område i den forreste del af hjernen, nucleus accumbens, er ansvarlig for det “sus”, narkomaner oplever, når de tager kokain, amfetamin, osv. Stofferne stimulerer receptorer i nucleus accumbens til at frigive opioider og dopamin. Dopamin menes at være drivkraften bag narkomaners trang til stoffer. Da nucleus accumbens også er indblandet i styringen/regulering af den normale madsult, kan det tænkes, at der er en parallel: Dyr og mennesker kan blive sukker-afhængige.\nI dyreforsøget blev rotter fodret med sukkervand i en 12 timers periode over flere uger. Derpå brat sukkerstop eller indgivelse af kemisk stof, der blokerede hjernes opioidreceptorer. Sammenlignet med rotter, der fik normal mad, fik disse rotter abstinenser, da sukkeret blev taget fra dem: Tandskæring, angst, skrig. Efterfølgende undersøgelse af nucleus accumbens viste, at antallet af dopaminreceptorer steg, jo længere tid de fik sukker. Ergo: Rotterne var blevet afhængige og skulle have mere og mere sukker for at blive tilfredsstillet.


Musik anlæg - Musik, lydanlæg og tilbehør - lej - leje - udlej - udlejning\nPris per dag: DKK 649,00\nKontrakt type: Standardkontrakt\nDirekte: Kontant, Bankoverførsel\nBedømmelse & feedback\nSkal du holde fest, men mangler et ordentlig lydanlæg til at spille din musik på? 123fest.dk har flere musikanlæg / lydanlæg som bare fungerer! Musikanlæggene er nemme at sætte op og spiller super fedt. Der medfølger kabel så du kan afspille fra din computer, ipod, telefon eller lign.\nEt musikanlæg består af en powermixer, to kraftige højttalere (2x 250 watt) to stativer samt alle nødvendige kabler og stik. Vores musikanlæg er meget populære og kan nemt spille en festsal eller forsamlingshus op. Vores Musikanlæg er desuden også perfekt til den lille koncert, optræden, tale og kommentator-brug!\nKunder kan afhente eller returnere deres produkt på følgende dage:\nMinimums udlejningsperiode: 1 Dage\nMaksimal udlejningsperiode: 45 Dage\nper dag DKK 649,00\nPer week-end DKK 899,00\nPer uge DKK 1.999,00\nPer måned DKK 5.999,00\nDepositum størrelse DKK 0,00\nCheck kalenderen for at se om der er specifikke priser for den periode du er ved at booke\nBedømmelser (Total: 0)\nResponstid & kommunikation\nAfhentning & aflevering af produkt\nDen ejer bruger Jepti's standardkontrakt. For at se et eksempel på en kontrakt klik her: Jepti standard kontrakt\nFå gang i din fest med fed musik og lysshow til den helt store guldmedalje! Lys-baren er\nFå gang i din fest med fed musik og lysshow til den helt store guldmedalje!\nLys-baren er utrolig nem at arbejde med, fylder ikke meget, og så det tager under 2 min at sætte op. Helt utroligt har hele baren et samlet forbrug på kun 50 watt, hvilket både er godt for elregningen, miljø og hvis mulighederne for strøm er begrænsede.\nOpsætning og nedtagning af musik anlæg\nEn solid og god røgmaskine, som skaber den perfekte feststemning. Ved at bruge røg vil lyset blive\nEn solid og god røgmaskine, som skaber den perfekte feststemning. Ved at bruge røg vil lyset blive endnu federe.\nMikrofon med ledning\nAndre produkter fra denne ejer\nSlush-ice KOMPLET (alt hvad du behøver)\nUltimativ FEST PAKKE: 4 produkter!\nAlle produkter fra 123fest(5)\nHvorfor er det sikkert at leje hos Jepti?\nSkal jeg selv udfærdige en kontrakt?\nHvordan tjener i penge?\nBedømmelse og feedback\nHvis du har brug for et produkt eller en service som du ikke kan finde på sitet, kan du hurtigt og nemt efterlyse det og få hjælp af andre brugere.\n"10 procent af overskuddet fra Jepti går til godgørende formål, der fremmer bæredygtigt forbrug og udvikling"\n- Jens Johansen, Direktør og medstifter\nBrugervilkår for sitet


Sådan får du fat i verdens mest eftertragtede kollektion - MX.dk\nAf Webstud/AS - 19/01-17 20:48; Opdateret: 19/01-17 21:55\nKalder alle fashion freaks - luksusbrandet Louis Vuitton har indgået samarbejde med Supreme, og de har afsløret, hvor og hvornår det bliver tilgængeligt for kunderne.\nI dag fik verdens modeinteresserede, ‘hypebeasts’ og richkids endelig lov at få et smugkig på den utrolig eftertragtede kollektion fra tøjmærkerne Supreme og Louis Vuitton. Det skriver Vogue.\nI år 2000 lavede Supreme et skateboard, hvor de integrerede ‘S’ for Supreme i Louis Vuittons mønster - uden at spørge om lov.\nIdéen har været der i 17 år og rygterne har svirret i månedsvis, men først i dag blev det visuelt bekræftet, at det verdenskendte streetwear mærke Supreme har indgået et samarbejde med det 162-årige modehus Louis Vuitton, om at skabe det GQ kalder 'Århundredets samarbejde'.\nAfsløringen af duoens forårskollektion, der indeholder sko, skateboards, tasker og tøj, kom under Louis Vuittons modeshow i Paris torsdag.\n— HYPEBEAST (@HYPEBEAST) 19. januar 2017\nKollektionen, skabt, ifølge Forbes, af verdens mest værdifulde modebrand og det mest populære streetwear-mærke, lander i LV-butikker den 17. juli, hvor heldige kunder får en chance for at få fingrene i de moderigtige lækkerier.\nBlandt tøj og sko finder man et skateboard, der for 17 år siden var årsag til en retssag mellem de to parter\nSupreme and Louis Vuitton? I'll get me a skateboard easy pic.twitter.com/SR55FmTQEv\n— Glock 9 (@FxshionStudio) 4. januar 2017\nKlunset kommer naturligvis i et utroligt begrænset parti, og det forventes, at der vil dukke såkaldte ‘pop-up’-butikker op rundt omkring, der skal hjælpe med at sælge det, der ifølge Hypebeast er verdens bedste samarbejde - nogensinde.\nLÆS OGSÅ: Kanye overrasker fans: Holdt koncert i disse mystiske Yeezy-sko


⇒ Bestil Pisa højrevendt U-sofa – lys granitgrå stof – 7295 kr.\nGår du og kigger efter en kæmpe stor højrevendt U-sofa, kan det være at denne PisaU-sofa, lige er noget for dig. Den store sofa er beklædt med lyst granitgråt stof, og den har armlæn i den ene side. U-sofaen er godt polstret, og du kan tilkøbe en nakkest (Læs mere)\nNavn: Pisa højrevendt U-sofa – lys granitgrå stof\nDe fleste internet forhandlere udlover nu om stunder flere leveringsmidler. En favorit er for øjeblikket at få leveret til et afhentningssted, så du nemt selv kan hente dine varer når det passer ind i din hverdag. Løsningen er altså ekstremt let gængelig, og i mange tilfælde desuden den mest betalelige metode til levering ved køb af Pisa højrevendt U-sofa – lys granitgrå stof.\nDu kunne ydermere foretrække at vælge udbringning hjem til dig eller ud til din arbejdsplads. Fragtmuligheden viser sig som oftest en sjat mere omkostningsfuld, men desuden ret fremkommelig. Den mindst kostelige form for fragt er dog at hente ordren selv, men det betinges af at du befinder dig nærved online butikkens lager.\nAntal dages levering på Dagligstue // Sofaer // Stofsofaer er selvfølgelig virkelig bestemmende i tilfælde af at vi har behov for produktet nu og her, og med det formål er det skam relevant at vi gransker tidshorisonten for levering for den vedkommende vare.\nMasser af online firmaer garanterer 1 hverdags levering på massevis af varer, eksempelvis Pisa højrevendt U-sofa – lys granitgrå stof, men som ikke desto mindre nødvendiggør at ordren laves før et nøjagtigt klokkeslæt, så at de har en chance for at nå at få pakken hen til fragtfirmaet forinden pakkepersonalet får fri.\nNogle få online shops garanterer gratis levering, men undertiden påkræves det at man bestiller for et præcist beløb. Derudover må du overveje den mindst kostelige fragttype, der typisk – uden hensyn til om du befinder sig ved Horsens, Kalundborg eller Støvring – vil være at få bragt din pakke til et afhentningssted.\nDet er i høj grad problemfrit for internetbrugere at finde frem til de bedste priser hos diverse netbutikker, og så har flertallet af online forhandlere været nødt til at trykke salgspriserne på deres varer – til juniorer, og ligeså til damer og herrer – drastisk, og endda nogle gange sikre fragt uden beregning.\nDerfor kan det stadigvæk blive indbringende at efterprøve nogle enkelte outlets på nettet efter rabatkoder på Pisa højrevendt U-sofa – lys granitgrå stof inden du handler, således at man er tryg ved at antage den mindst kostelige pris.\nDu bør lige meget hvad være så påvagt, at ifald en online butik sælger produkter til en salgspris der virker ekstraordinært gunstig, kunne det i nogle tilfælde være en varsel om en uærlig online virksomhed. Bestillinger med kort er heldigvis omfattet af et lovbud, hvilket sikrer køber overfor snydagtige internet varehuse.\nVi anbefaler generelt shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du overveje et tilbud som fx ViaBill, for så vidt du foretrækker at finansiere regningen i flere bidder.\nInden nogen handler hos en internet webshop bør de sådan set gennemlæse dens regler, men det er gerne ikke særlig morsomt.\nEn anden valgmulighed kunne måske være at tjekke hvorvidt netbutikken er godkendt af e-mærket, grundet at det kan være en påvisning af at online shoppen efterlever de danske retningslinjer, samt at internet virksomheden tit besøges af jurister der har nøje kendskab til retningslinjerne. Dette er desuden din chance for bistand, såfremt du udsættes for udfordringer i processen med din handel.\nLigeså er det at foretrække at kunden er på vagt for de mest relevante vilkår der kan influere på transaktionen, som for eksempel hvilken byttepolitik online butikken har. På grund af dette er det på samme måde afgørende, at man stadig beholder ens købsbekræftelse, så man fremadrettet kan bevise ordren af Pisa højrevendt U-sofa – lys granitgrå stof, uanset om du er på udkig efter produkter til en pige eller dreng.\nTrustpilot resulterer i super relevante muligheder for at eksaminere en stor portion tidligere konsumenters vurderinger og på grund af dette foreslåes det, at du eksaminerer online butikkens vurderinger af Pisa højrevendt U-sofa – lys granitgrå stof forinden du lægger din bestilling.\nFacebook frembyder desuden flere belejlige chancer for at få indtryk af online shoppens troværdighed. Foruden det møder vi en række online webshops som gør det muligt at forfatte en vurdering af deres køb, hvilket tilmed burde drages fordel af til at fornemme hvor glade kunderne er.\nDette website er finansieret af reklamer. Vi har tætte samarbejder med en mængde netshops idet vi formidler butikkernes varer, og tager honorar i tilfælde af at den besøgende vi sender videre fuldfører en transaktion.\nViden omkring produkter og online shops opretholdes hele tiden, men vi tager ikke ansvar for forandringer der potentielt er lavet siden vi nyligst opdaterede sidens oplysninger.


DIRAutomatica 2018: Forretnings- og netværksrejse\n18. juni 2018 07:00 - 20. juni 2018 20:00\nDrømmer du om at optimere din virksomheds produktion eller blot at få et indblik i de nyeste tiltag inden for industri- og servicerobotter? Så tilmeld dig DIRAutomatica 2018.\nSæt kryds i kalenderen den 18.-20. juni 2018 og tilmeld dig allerede nu.\nDIRAutomatica er en tredages all-inclusive guidet tur til München med eksklusiv adgang til de seneste robotnyheder og teknologier. Turen byder blandt andet på to hele dage på automatica 2018, netværksarrangementer samt spændende virksomhedsbesøg med fokus på automatisering.\nAutomatica 2018 byder ikke alene på verdens største samling af robotteknologi og komponenter samt montage- og visionssystemer, men er derudover også kendt for at være et samlingspunkt for en bred vifte af virksomheder fra forskellige brancher. Her deler de viden, innovation og trends inden for det robotteknologiske felt, der uden tvivl vil være gavnlige for dig og din virksomhed.\nMed DIRA, som industrinær arrangør, er du garanteret et professionelt og kvalitetsorienteret program. På tre dage guider DIRA dig igennem en udbytterig og fokuseret forretningstur. Udover at mødes med andre ligestillede fra Europa, inspirerer turen med DIRA til at skabe nye, stærke forretningsforbindelser både nationalt og internationalt.\nDIRAutomatica 2018 er:\n- To spændende virksomhedsbesøg med fokus på automatisering bl.a. hos BMW Group Plant Dingolfing, som er BMWs største bilproduktionssite i Europa\n- Guidet tur med eksklusiv adgang til de seneste robotnyheder og teknologier\n- To hele dage på automatica 2018 inkl. adgangsbillet\n- Fly tur/retur fra Jylland og København\n- Hotel med morgenmad i centrum af München\n- Netværksfrokost sponsoreret af Odense Robotics\n- Forplejning alle tre dage\nAfgang: 18.juni 2018 (morgen)\nHjemkomst: 20. juni 2018 (aften)\nPris for DIRA-medlemmer: 12.000DKK\nPris for ikke DIRA-medlemmer: 14.000DKK\nKontakt Kathrine Viskum for tilmelding på info@dira.dk eller mobil + 45 72 20 20 73\n*Tilmeldingsfrist er 20. april 2018. Tilmelding er bindende.\nLæs mere om automatica 2018 her.


Når veluddannede vil kvitte jobbet som 45-årige, har Danmark en udfordring - FINANS\nArbejde? Det er noget, man tager for pengenes skyld. Og så kan det ellers rådne op. Portræt af en tendens.\n13.04.2021 kl. 05:50\nDet lugter af omvæltning. Intet mindre.\nUnderklassen har aldrig lagt skjul på, at den foretrak seks rigtige i Viking Lotto frem for et arbejde, hvor man bidrog til FN’s Verdensmål. Overklassen har altid moret sig over, at nogen fandt det mere underholdende at være konge i et hjørnekontor end at køre gennem isen på ens slotssø. Som om. Mellem de to klasser har middelklassen hyldet arbejdet.\nArbejdet giver jo meningsfuldhed, identitet, status, struktur, netværk, hybridbil, murermestervilla, orangeri og børnetøj fra Kenzo. Det ved enhver.\nMen nu er mennesker som 39-årige Jane Ibsen Piper dukket op. Jurist og mor til to. Og det lugter af omvæltning.\nJane Ibsen Piper og hendes mand har indført købestop i husholdningen og sparer halvdelen af deres indkomst op. Pengene bliver lagt over i en såkaldt fuck you-fond. Fuck you-fonden skal gøre det muligt for parret at vende siden til det arbejdsmarked - eventuelt senere ryggen – som i enhver kogebog for yngre middelklassefamilier jo ellers er livets frisætning og ambitionens forløsning. Det ved enhver.\nHvorfor vil veluddannede, velfungerende danske familier, der kunne være med i en reklame for måltidskasser til stressede fire-personers husstande, så gøre tæt på alt for at kunne kvitte arbejdet? Hvorfor?\nJane Ibsen Pipers valg er i den lette ende af en livsmodel, som vinder tilhængere, i Danmark og globalt. I den ekstreme ende er der mennesker med gode uddannelser og pæne indtægter, der målrettet arbejder på at kunne klippe kontakten til arbejdsmarkedet som 45-årige. Som 45-årige.\nDet lugter af omvæltning. Hvis arbejde er livets mening, hvorfor vil veluddannede, velfungerende danske familier, der kunne være med i en reklame for måltidskasser til stressede fire-personers husstande, så gøre tæt på alt for at kunne kvitte arbejdet? Hvorfor?\nMiddelklassens indtil nu absolut foretrukne livsmodel rummer en pagt. En pagt med arbejdsmarkedet. Man afgiver frihed mod forsørgelse. Oven i får man et tilbud om eksistentiel meningsfuldhed. Det giver dyb mening at behandle ansøgninger om regulering af bramgæs, hvis man så kan købe mad, sko og ferieophold og føle sig som en del af et fællesskab, der stræber efter diversitet i dansk natur.\nMan skal ikke tænke så det knager over, om dagene, månederne og årene giver mening. Det har andre gjort for én. Hvis meget arbejde i den store maskine, man er en del af, grundlæggende er meningsløst, kan virksomheden eller institutionen få konsulenter til at formulere et purpose for organisationen. Så går det hele alligevel.\nDen nye livsmodel er et missil mod pagten. Den enkelte familie tager, hvad den har brug for af penge via jobbet, og så kan det ellers rådne op. Det sidste bliver selvfølgelig ikke sagt højt til arbejdsgiveren, men hvis han vidste, at husstandens voksende opsparing er deponeret i en fuck-you fond, ville han få en mistanke.\nOverklassen har traditionelt brugt tiden på sine ejendomme, rideheste og biler, der skulle køres gennem isen. Hvad vil den nyfrie middelklasse bruge tiden på?\nDen livslange gældsætning i den traditionelle middelklassemodel, der har finansieret huset, tilbygningen, de to biler og sommerhuset og givet en lige så livslang tøjring til arbejdet, er skrottet i den nye livsmodel. Bugnende klædeskabe og udhuse med ting – fra sko til bådtilbehør – er også ude. Forbrug som dope er erstattet af købestop og minimalistisk husholdning.\nGevinsten er frihed. Hvad frihed så bruges til, fra man er 45 år til 85 år, og når man kommer fra en middelklassebaggrund, bliver et spændende spørgsmål. Overklassen har traditionelt brugt tiden på sine ejendomme, rideheste og biler, der skulle køres gennem isen. Hvad vil den nyfrie middelklasse bruge tiden på? Vil den bruge tiden på at koge æblemos, tælle penge, daytrade, pille navle, reparere tøj og gå endeløse ture med hunden? Altså noget som det omgivende samfund vil have begrænset glæde af? Eller vil den bruge sit overskud af tid på fællesskabet? Kan den nyfrie middelklasse overhovedet finde på noget at tage sig til i 40 år? Med intet eller meget lidt arbejde.\nVejen til økonomisk frihed: Par investerer halvdelen af lønnen hver måned\nHvis den nye livsstil får vind i storsejlet, er der nogen faste støtter under middelklasse-Danmark, der godt kan begynde at liste over i taberkøen. Hvad skal man for eksempel bruge 30-årige realkreditlån til? Og arbejdsmarkedspensionsselskaber, hvis fremtidens veluddannede og højtlønnede ikke er på arbejdsmarkedet til de er 67, men 47? Hvad skal de nyfrie bruge fagforeninger til? Hvad skal finansministeren betale en offentlig sektor med, hvis den nye middelklasse mere eller mindre holder op med at have arbejdsindtægter, når den fejrer 50 års fødselsdag, og i stedet lever af afkastet på alle fuck-you fondene?\nJeg spørger bare. Det lugter af omvæltning.\n02.04.21 70 kvadratmeter træt sommerhus. Solgt for 25 mio. kroner. Det er som "Hammerslag" på fire baner kokain\n06.04.21 Tak for alt, Rigmor 1000. Særligt for anden til 49 kroner


Første spadestik til nyt og fremtidssikret vandværk i Brædstrup\nBestyrelsen i Brædstrup Vandværk besluttede i 2011, at der skulle opføres et nyt og fremtidssikret vandværk. Opførelsen af det nye Brædstrup Vandværk, der løber op i godt 22 mio. kr., er nu sat i gang med DGE som totalrådgiver.\nDet nye Brædstrup Vandværk overholder alle krav til Dokumenteret Drikkevands Sikkerhed (DDS), hvor man ved hjælp af prøvehaner vil kunne dokumentere vandets kvalitet på alle trin i behandlingen. Vandværket bliver opført med to ens produktionslinjer, som sikrer, at den ene linje altid vil kunne overtage, når den anden linje serviceres. Etableringen af to produktionslinjer sikrer endvidere, at vandværket kan klare en udbygning i tilfælde af flere vandforbrugere i området. Således vil det nye Brædstrup Vandværk, som forventes at stå klar medio april 2014, være fremtidssikret på alle tænkelige måder.\nIfølge hydrogeolog og senior projektleder hos DGE, Knud Pedersen, er der for alvor ved at komme gang i markedet inden for vandværker.\n– Efter en del års stilstand tegner der sig et billede af, at der er ved at komme gang i nybyggeri inden for vandværkssektoren. Det skyldes ikke mindst, at der har været usikkerhed omkring vandsektorloven, men nu ved vandværkerne efterhånden, hvor de står, udtaler Knud Pedersen.\nDGE tilbyder rådgivning i forbindelse med renovering og gennemgang af vandværker, både i forhold til Dokumenteret Drikkevands Sikkerhed (DDS) og fastlæggelse af boringsnære beskyttelsesområder (BNBO). Ikke mindst har DGE erfaring med totalrådgivning i forbindelse med etablering af nyt vandværk fra de første idéer til det færdige vandværk.


Fremtidens revisionsbranche i Danmark efter indførsel af firmarotation - PDF\nDownload "Fremtidens revisionsbranche i Danmark efter indførsel af firmarotation"\n1 Fremtidens revisionsbranche i Danmark efter indførsel af firmarotation Forfatter: Louise Rosgaard Birknow Vejleder: Hans Henrik Berthing Aalborg Universitet Kandidatafhandling - Juni 2014 Cand.merc.aud - Revisorkandidatuddannelsen\n2 Forord Dette speciale er udarbejdet af Louise Birknow som afslutning på cand. merc. aud. studiet på Aalborg Universitet. Ifølge studieordningen er specialet en større selvstændig afhandling af relevans for en statsautorisret revisors virke. Specialet skal dokumentere den studerendes færdigheder i at anvende videnskabelige teorier og metoder under arbejdet med et afgrænset fagligt emne. Kravet i studieordningen opfyldes, da specialeafhandlingen skrives indenfor faget revision, med fokus på emnet uafhængighed og sikkerhedsforanstaltninger der skal sikre uafhængighed mellem revisor og virksomheder, særligt gennem rotationsregler. Emnet for specialeafhandlingen er yderst aktuelt som følge af en ny EU-forordning på området. Kildehenvisninger er placeret som fodnoter. Henvisningen udgøres af navnet på forfatteren af litteraturen, og er anført med fed i litteraturlisten. Litteraturlisten er opstillet alfabetisk indenfor de forskellige grupper af litteratur og i litteraturlisten er kilder angivet ved: Forfatter, titel, evt. ISBN-nummer samt dato. Når fodnoten er placeret foran et punktum referer kilden til den enkelte sætning. Er fodnoten placeret efter et punktum referer kilden til hele afsnittet. Efter aftale med vejleder Hans Henrik Berthing er de foretagne interviews ikke transskriberet og vedlagt som bilag. Vejleder Hans Henrik Berthing har oplyst, at det er fuldt tilstrækkeligt at vedlægge interviewguides. Bemærkninger og præciseringer nævnt i fodnoterne er anført i kursiv, således at det er let for læser at skelne mellem disse og litteraturhenvisningerne. Jeg vil gerne sige en stor tak til min vejleder Hans Henrik Berthing, samt de personer, som har deltaget i mine interviews og bidraget med deres holdninger og synspunkter til emnet. Louise Rosgaard Birknow Afleveret d. 19. maj 2014 i\n4 Executive summary This master thesis is based on a new European requirement for mandatory audit firm rotation in public interest entities and analyzes future consequences of firm rotation in the Danish audit profession. The requirement of firm rotation is part of a new European regulation, which the European Parliament, Council of Ministers and the European Commission agreed on in December The regulation was finally adopted in April 2014 and applies from 15 June 2016 in all the Member States as a result of an implementation period of 2 years. The firm rotation proposal has been discussed since the European Commission published the Green Paper: Audit Policy: Lessons from the Crisis in the autumn of The goal of mandatory firm rotation is to strengthen the independence between the audit firm and the management of the company and in this way increase audit quality and finally to improve the confidence in the audit profession and the companies accounts which has decreased during the financial crisis. The analysis in this thesis has focused on the audit profession and companies positions on firm rotation and the expected consequences of the audit quality, the audit independence, the costs of the company and the audit profession as well as the market concentration in the Danish audit profession. Since the publication of the Green Paper and the Commission s firm rotation proposal, there has been comprehensive opposition to firm rotation in various interest groups that make use of audit services directly or indirectly as well as the audit profession itself. The analysis shows that this opposition is caused by the risk of decreasing audit quality, due to the fact that the auditor s substantial knowledge and understanding of the business will be lost in connection with firm rotation. It takes about two years for a new auditor to understand the business and the related risks. Theoretically, new eyes on the audit process are an advantage, but the benefit must be compared to the risk of reduced audit quality in the first few years. Requirements for mandatory partner rotation every 7 years were introduced in 2008, and it is considered that this is sufficient to ensure the benefits of new eyes on the audit process and to reduce the threat of familiarity. It can be concluded that the implementation of firm rotation results in increased costs for both the audit firms and the companies. Furthermore the market concentration of the audit profession is not expected to decrease which, however, were one of the Commission s goals. iii\n5 The audit independence is strengthened by firm rotation due to avoiding long and close customer relationships between the audit firm and the management of the company, but it will not increase the confidence in the companies accounts and the audit due to of the fact that firm rotation is expected to have a negative impact on the audit quality. It seems that the implementation of mandatory firm rotation merely is an indication that the European Commission wishes to demonstrate action in relation to the financial crisis. The European Commission ought to evaluate the measures that have already been introduced to ensure independence and quality of the audit profession before introducing requirements of firm rotation. iv\n6 Indholdsfortegnelse Indledning... 1 Problemformulering... 2 Afgrænsning... 2 Kildekritik... 3 Metodevalg... 5 Beskrivende del... 7 Kapitel 1 - Retskilder Europæiske reguleringer Danske love og reguleringer Definition på virksomheder af interesse for offentligheden Kapitel 2 - Uafhængighed Agent-principal teorien Revisorlovens bestemmelser om uafhængighed Retningslinjer for etik og uafhængighed Kundenærhed Trussel: Revisor med familiærrelation til kunden Trussel: Tidligere underskrivende revisors ansættelse hos kunden Trussel: Modtagelse af gaver og goder fra kunden Trussel: Længerevarende kundeforhold Sikkerhedsforanstaltninger og konsekvenserne af manglende uafhængighed Øvrige uafhængighedsbestemmelser i Revisorloven Kapitel 3 - EU-kommissionens forslag om obligatorisk firmarotation Grønbogen Revisionspolitik: Læren af krisen EU-kommissionen oprindelig forslag Udvalgsbehandling af det oprindelige forslag EU-kommissionen endelige forslag (kompromisforslag) Analyserende del Kapitel 4 - Partnerrotation IESBA undersøgelse vedrørende partnerrotation Samspil mellem partnerrotation og firmarotation Kapitel 5 - Analyse af konsekvenserne ved obligatorisk firmarotation Fordele og ulemper ved obligatorisk firmarotation Omkostningerne ved skift af revisionsfirma Nye øjne på revisionen Ansvar for valg af revisionsfirma Konsekvenser for det danske erhvervsliv Konsekvenser for danske pengeinstitutter Påvirkning af kvaliteten af revisionen Påvirkning af markedskoncentrationen i den danske revisionsbranche v\n7 5.6 Alternativer til obligatorisk firmarotation for at øge omverdens tillid til revisor Kapitel 6 Konklusion Kapitel 7- Litteraturliste Appendiks A - Interviewguide Sven Carlsen, Formand Etikudvalget FSR danske revisorer og Partner hos KPMG Danmark Appendiks B - Interviewguide Henrik Carmel, Fagkonsulent FSR danske revisorer Appendiks C - Interviewguide Martin Thygesen, Kontorchef Revisions- og regnskabsregulering Finansrådet Appendiks D - Interviewguide Kristian Koktvedgaard, Fagleder Moms & Regnskab, Dansk Industri Appendiks E Interviewguide Arrigo Parisi, Partner hos KPMG S.p.A Rom, Italien vi\n8 Indledning Den globale finansielle krise i perioden , som medførte store tab hos blandt andet banker og en nedgang i økonomien for de fleste virksomheder, har resulteret i et øget fokus på kvaliteten i revisionsbranchen 1. Den finansielle krise har blandt andet medført et fald i tilliden til revisors udførte arbejde og påtegning, da der i nogle situationer er blevet afgivet blanke revisionspåtegninger til finansielle virksomheder, der kun har overlevet ved massiv finansiel støtte fra regeringen 2. Et generelt fald i tilliden til den uafhængige revisor skal tages seriøst, da revisors vigtigste formål er at være offentlighedens tillidsrepræsentant. For at kunne udøve denne stilling, er det helt centralt, at revisor fungerer som uafhængig part i forhold til virksomheden og dens omverden, samt agerer objektivt med professionel skepsis. En ny måling viser, at 4 ud af 10 erhvervsledere har mindre tillid til kvaliteten af revisorernes arbejde, end de havde for 5 år siden 3. Dette illustrerer, at der kan være behov for tiltag, som øger tilliden til revisors arbejde og kvaliteten heraf. I Danmark kan bl.a. kollapset af Tønder Bank være årsagen til faldet i tilliden til revisors arbejde, da en sag som denne påvirker mange enkelte borgere og virksomheder. Revisor havde i denne sag afgivet en blankpåtegning på det seneste årsregnskab inden banken kollapsede. En undersøgelse, foretaget af Erhvervsstyrelsen, viser, at det pågældende revisionsfirma ikke har handlet i overensstemmelse med god revisionsskik, bl.a. som følge af manglende revisionsbevis og at revisionen ikke på alle områder er udført i overensstemmelse med gældende revisionsstandarder 4. Den manglende kvalitet i revisors arbejde skader tilliden, men i sagen om Tønder Bank er der ligeledes opstået et spørgsmål om revisors uafhængighed. Den underskrivende revisor skulle flere gange have haft lånt luksussommerhus i Spanien af ledelsen i Tønder Bank 5. Spørgsmålet er, hvorvidt det tætte forhold mellem revisor og ledelsen, har påvirket revisors påtegning, og om revisor har været uafhængig, som krævet i lovgivningen. Medio december 2013 blev EU-parlamentet, Ministerrådet og EU-kommissionen enige om en ny EU-forordning 6. Denne EU-forordning har været undervejs siden efteråret 2010, hvor EUkommissionen offentliggjorde Grønbogen Revisionspolitik: Læren af krisen 7. Grønbogen blev udarbejdet, da EU-kommissionen ønskede, at skabe en debat om kvaliteten i revisionsbranchen og sikre, at de gældende lovrammer er hensigtsmæssige og tilstrækkelige til at opnå den ønskede høje kvalitet i branchen 8. 1 Grønbogen J. Røder 3 FSR 1 4 Erhvervsstyrelsen 5 Berlingske 6 European Commission 7 FSR 2 8 Grønbogen\n9 Grønbogen er en omfattende dækning af revisionsområdet, og behandler bl.a. områder såsom; revisors rolle, revisionsfirmaernes uafhængighed og tilsyn med revisor 9. Som følge af, at uafhængighed er så centralt i udførelsen af revisorerhvervet, omhandlede nogle af de forslag, som EU-kommissionen fremlagde i Grønbogen, hvorledes uafhængigheden kunne styrkes. Et af de forslag som EU-kommissionen fremlagde, var obligatorisk firmarotation blandt revisionsfirmaerne, som skal sikre, at der ikke bliver et for nært forhold mellem revisor og ledelsen. Dette forslag er, med nogle tilpasninger i forhold til det oprindelige forslag, blevet en del af den nye EU-forordning, som formelt blev endeligt vedtaget i april Ifølge EU-forordningen skal der fremover ske obligatorisk rotation af revisionsfirmaer efter 10 år i alle større virksomheder med offentlig interesse 10. I Danmark vil det nye rotationskrav få betydning for omkring 900 virksomheder 11. Spørgsmålet er, om den tvungne rotation vil øge kvaliteten i og tilliden til revisionsbranchen, som er det overordnede formål med kravet. Problemformulering På baggrund af den ovenstående indledning er problemstillingen for denne kandidatafhandling følgende: Hvilke konsekvenser vil obligatorisk rotation blandt revisionsfirmaerne få for fremtidens revisionsbranche i Danmark, når den nye EU-forordning træder i kraft? Herunder særligt med fokus på revisionsbranchens og regnskabsbrugernes holdning til det vedtagne forslag om obligatorisk firmarotation og det nuværende krav om partnerrotation. Til besvarelsen af denne problemstilling er der opstillet en række underspørgsmål, som vil blive besvaret i løbet af afhandlingen: Hvad er baggrunden for indførelsen af obligatorisk firmarotation? Hvilke uafhængighedsregler er gældende i Danmark med fokus på truslen om kundenærhed? Hvilke fordele og ulemper medfører den obligatoriske firmarotation? Hvorledes vil kvaliteten af revisionen blive påvirket af obligatorisk firmarotation? Hvilke erfaringer har Italien med obligatorisk firmarotation? Hvilke alternative sikkerhedsforanstaltninger vil kunne øge omverdens tillid til revisor? Afgrænsning Grønbogen fra efteråret 2010 omhandler mange forskellige forhold i revisionsbranchen, som ifølge kommissionen bør forbedres. I denne afhandling er fokus på uafhængigheden mellem den 9 Grønbogen FSR 2 11 FSR 3 2\n10 af generalforsamlingen valgte revisor og virksomheden, herunder hvorledes denne uafhængighed kan styrkes gennem forskellige initiativer såsom obligatorisk rotation blandt revisionsfirmaerne. I tilknytning til uafhængighed stiller Grønbogen ligeledes spørgsmål til, hvorvidt revisors uafhængighed svækkes af, at revisor både yder revision og anden rådgivning. Der afgrænses i denne afhandling for en nærmere behandling af begrænsninger i revisors salg af rådgivningsydelser, da dette område er meget omfattende, og ikke vil kunne behandles dybdegående som følge af afhandlingens begrænsede omfang. Den teoretiske gennemgang af uafhængighed tager udgangspunkt i agent-principal teorien, og er koncentreret om truslen om nære personlige og familiære relationer. Det skyldes, at formålet med den obligatoriske firmarotation er at sikre, at der ikke bliver et for nært forhold mellem revisor og ledelsen. De øvrige trusler mod uafhængighed i Revisorlovens 24, stk. 3 omfattende selvrevision, egeninteresse, partiskhed og intimidering vil dermed ikke blive dybere behandlet, da disse trusler ikke direkte vil blive påvirket af obligatorisk firmarotation og dermed ikke er relevante for denne afhandling. I vurderingen af hvilke konsekvenser den obligatoriske firmarotationsordning vil få for revisionsbranchen, vil denne afhandling kun vurdere på konsekvenserne for den danske revisionsbranche og ikke en international vurdering af branchen. Dette skyldes, at der ikke tidligere har været fælles internationale regelsæt på området, hvorfor medlemslandene i EU kan have forskellige nationale regler, som gør at betydningen af de nye regler er forskellige i de enkelte lande. Rotationsordningen vil f.eks. have mindre betydning I Italien, da de i en længere årrække har haft firmarotation. Det amerikanske PCAOB (Public Company Accounting Oversight Board) har i 2011 udgivet en Concept Release om uafhængighed og obligatorisk firmarotation, da USA ligeledes overvejede at indføre obligatorisk firmarotation. I denne kandidatafhandling foretages der ikke en dybere gennemgang af dette Concept Release, under hensyntagen til, at afgørelser i USA ikke har direkte konsekvenser for den danske revisionsbranche. Denne afgrænsning er fortaget for at sikre dybdegående behandling af EU-kommissionens forslag. Enkelte steder vil der blive foretaget konkrete henvisninger til PCAOB s Concept Release med det formål, at beskrive hvorfor USA har valgt ikke at indføre firmarotation. Kildekritik De primære kilder til afhandlingen er EU-kommissionens Grønbog: Revisionspolitik: Læren af krisen og kompromisforslag til EU-forordning. I den beskrivende og analyserende del er der ligeledes anvendt faglitteratur i form af bøger og udgivne artikler og publikationer. Denne litteratur kan være præget af forfatterens egne hold- 3\n11 ninger, hvorfor den enkelte litteratur og forfatter/udgiver er vurderet kritisk inden anvendelse af kilden. Den analyserende del af afhandlingen er primært udarbejdet med baggrund i foretagne interviews af forskellige respondenter med tilknytning til revisionsbranchen. Som repræsentant for revisionsbranchens forventninger til konsekvenserne ved obligatorisk firmarotation er FSR- danske revisorer valgt (herefter benævnt FSR). FSR er en brancheorganisation for danske revisorer, hvilket betyder, at deres svar er påvirket af et ønske om at opnå den bedst mulige situation for landets revisorer under de gældende regler. Der er foretaget interview af Sven Carlsen, som foruden at være partner hos revisionsfirmaet KPMG, ligeledes er formand for Etikudvalget hos FSR, samt interview af Henrik Carmel, der er fagkonsulent hos FSR, og har været en del af den Task force, som behandler forslaget om obligatorisk firmarotation hos FSR. Firmarotation får ligeledes konsekvenser for kunderne/virksomhederne (PIE-virksomheder 12 ), hvorfor det er fundet relevant også at foretage interviews af interesseorganisationer indenfor disse grupper. Der er foretaget interview af Kristian Koktvedgaard, som er fagleder hos Dansk Industri og Martin Thygesen, der er kontorchef hos Finansrådet for revisions- og regnskabsregulering. Disse er dermed repræsentanter for erhvervslivets forventninger til de fremtidige konsekvenser. Der er tale om interesseorganisationer, som begge har mange medlemmer, der vil blive ramt af de nye rotationsregler, og derfor har begge organisationer også været meget involveret i høringsprocessen. Jeg er bevidst om, at svarene fra de foretaget interviews er subjektive, men da der er foretaget interviews af repræsentanter for både revisionsbranchen, erhvervslivet herunder investorer, vurderes analysen at tage højde for alle væsentlige parter, som berøres af indførelsen af obligatorisk firmarotation. Til at underbygge svarene fra respondenterne er der i analysen ligeledes anvendt studier og analyseresultater. I analysen er der inddraget konklusioner fra et studie foretaget af den uafhængige SDA Bocconi School of Management i 2002 og i Studiet fokuserer på, hvilken indflydelse obligatorisk firmarotation i Italien har haft på omkostningerne til revision, kvaliteten af revisionen samt markedskoncentrationen 13. Der er tale om et meget anerkendt studie, som ofte refereres til i artikler, og blandt respondenterne fra de foretagne interviews. Studiet er baseret på adskillige rapporter og undersøgelser fra lovgivere og andre relevante organer, hvorfor det vurderes, at der er tale om troværdige kilder. Litteratursøgningen er stoppet pr. 2. maj Litteratur, som er udgivet efter denne dato, er ikke behandlet i denne afhandling. 12 Definition på PIE-virksomheder findes i afsnit SDA Bocconi 4\n12 Metodevalg Denne kandidatafhandling bygger både på teoretiske beskrivelser, analyser samt empiri i form af interviews. Som nævnt i problemformuleringen er formålet med afhandlingen at undersøge, hvilke konsekvenser den obligatoriske firmarotation vil få for fremtidens revisionsbranche og regnskabsbrugere. Siden offentliggørelsen af EU-kommissionens Grønbog i 2010 har der været en del debat herom. De væsentligste argumenter for og imod forslaget om obligatorisk firmarotation er fremhævet og danner grundlag for analysen. Afhandlingen indledes med en beskrivende del, hvor de gældende retskilder i Danmark omtales for at opnå en forståelse for, hvorfor den danske revisionsbranche påvirkes af den nye EUforordning. Derudover er begrebet uafhængighed, herunder særligt truslen om kundenærhed beskrevet. Uafhængighed og kundenærhed er centrale begreber inden for revisorerhvervet, og netop en styrkelse af revisors uafhængighed og sikkerhedsforanstaltning mod kundenærhed, er et af formålene ved indførelse af obligatorisk firmarotation. Der er foretaget en beskrivelse af de gældende uafhængighedsregler i Danmark, for at vurdere, hvorvidt der er behov for forbedringer af uafhængighedsreglerne. I behandlingen af EU-kommissionens Grønbog og det endelige kompromisforslag om obligatorisk firmarotation i den nye EU-forordning, er nogle høringssvar til kommissionen gennemgået, og der er afholdt interviews med forskellige danske interesseorganisationer, for at opnå en forståelse for udfaldet af det endelige forslag. Kravet om obligatorisk firmarotation er endnu så nyt, at der fortsat nationalt mangler at blive taget stilling til, hvorvidt der skal foretages enkelte tilpasninger i den danske lovgivning inden EU-forordningen bliver gældende. EU-kommissionen foretager i øjeblikket fortolkninger af forordningen, og i den forbindelse har myndighederne i de enkelte lande også mulighed for at gøre deres indflydelse gældende 14. En fælles fortolkning af reglerne skal sikre at alle medlemslande opfatter reglerne ens. For at opnå det bedst mulige grundlag til at vurdere hvilke konsekvenser den obligatoriske firmarotation får for revisionsbranchen, er der valgt at foretage interviews, samt sammenholde med erfaringer fra Italien, hvor obligatorisk firmarotation har været et krav længe. Der er valgt at foretage interviews, da dette er en god metode til at indsamle kvalitative data indenfor et område, hvor de adspurgte har stort kendskab. Metoden er anvendt til at indsamle relevant data i form af holdninger og forventninger som kan inddrages i analysen og skabe empiri i afhandlingen. Interviewene er primært foretaget telefonisk og var semi-struktureret, hvilket skal forstås som, at der på forhånd var udarbejdet en interviewguide bestående af en række spørgsmål. Disse 14 FSR 9 5\n13 interviewguides er vedlagt som appendiks. Under interviewene opstod der yderligere spørgsmål til at underbygge de allerede modtagne svar. Respondenterne til interviewene er udvalgt specifikt ud fra det udgangspunkt, at de repræsenterer forskellige interessegrupper, som er i berøring med revisionsbranchen, og som vil blive påvirket af det nye krav om firmarotation. Der er foretaget 4 telefoninterviews, som er optaget og noteret. Anvendte citater og henvisninger er tilsendt respondenterne, som har godkendt disse og givet lov til at de anvendes som en del af den offentliggjorte afhandling. Derudover er der modtaget skriftlig besvarelse på spørgsmål stillet til én respondent. Interviewene er bearbejdet og anvendt i analysen af hvilke fordele og ulemper den obligatoriske firmarotation medfører, og hvorledes kvaliteten af revisionen samt markedskoncentrationen bliver påvirket heraf. 6\n14 Beskrivende del Den beskrivende del i denne afhandling indledes med et teoretisk kapitel om de gældende retskilder i Danmark for at opnå en forståelse af, hvorfor den danske revisionsbranche påvirkes af den nye EU-forordning. I det efterfølgende kapitel foretages en beskrivelse af agent-principal teorien samt en beskrivelse og diskussion af de gældende uafhængighedsregler i Danmark, særligt med fokus på gældende sikkerhedsforanstaltninger rettet mod truslen om kundenærhed. De gældende uafhængighedsregler bygger bl.a. på etiske regler fra FSR og IESBA, hvorfor disse udgør en stor del af dette kapitel. Efter gennemgangen af de gældende uafhængighedsregler er EU-kommissionens forslag i Grønbogen beskrevet, herunder særligt med fokus på forslaget om obligatorisk firmarotation. I dette kapital er både det oprindelige forslag og det endelige kompromisforslag beskrevet, ligesom der redegøres for beslutningsforløbet. Behandlingen af det endelige kompromisforslag er både beskrivende og analyserende. Kapitel 1 - Retskilder Den fortsat stigende globalisering gør det nødvendigt at ensrette reglerne og lovgivningen i de enkelte lande så vidt muligt, således at regnskabsbrugerne ikke skal forholde sig til forskellige lovgivninger og deres indflydelse på regnskaberne. Investeringer på tværs af landegrænser, internationale koncerner og international samhandel er blot nogle få eksempler på forhold, som er fulgt med den stigende globalisering. I disse eksempler vil der være regnskabsbrugere fra flere forskellige lande, som har behov for at forstå revisionspåtegningen på årsregnskabet, hvorfor det er vigtigt, at regnskabsbruger kan have samme forventninger og krav til revisionspåtegningerne på nationale og udenlandske regnskaber 15. Det er et meget omfattende og krævende projekt at ensrette alle regler verden over, men ved at ensrette reglerne i Europa på revisionsområdet, vil det være et skridt på vejen til at skabe en fælles forståelse og tillid til regnskaberne og revisors rolle i alle europæiske lande. Ved udarbejdelse af fælles regler i Europa bliver der også sammenlignet med lande uden for Europa såsom USA. Dette har blandt andet været tilfældet i forbindelse med vedtagelsen af reglerne om obligatorisk firmarotation, hvor PCAOB i USA i de seneste år også har haft høringer vedrørende obligatorisk firmarotation. I kapitel 5 beskrives hvordan PCAOB s forslag er blevet behandlet i USA. Den danske revisionsbranche er i dag reguleret efter både nationale og europæiske retskilder, samt internationale regler. De nationale retskilder såsom Revisorloven og bekendtgørelser lægger sig meget op at de europæiske regler og bestemmelser. Dette skyldes, at EU fastlægger nogle 15 K. Füchsel 7\n15 bindende regler og udstikker henstillinger, som de enkelte medlemslande skal følge via implementering i national ret 16. For at kunne forstå hvorledes den danske revisionsbranche bliver påvirket af bl.a. EUkommissionens forslag om obligatorisk firmarotation, er det valgt i denne afhandling, at beskrive sammenhængen mellem de nationale og europæiske reguleringer. 1.1 Europæiske reguleringer Ministerrådet og Europa-Parlamentet er de lovgivende institutioner i EU. Disse to institutioner vedtager love på baggrund af de forslag som EU-kommissionen fremlægger, da EUkommissionens rolle er at være initiativtager. Lovgivningsproceduren består i op til 3 faser, alt afhængig af hvor tidligt Parlamentet og Ministerrådet bliver enige om forslaget og vedtager det. For at et forslag kan blive vedtaget kræver det, at der er flertal i både Ministerrådet og Parlamentet. De 3 behandlingsfaser er som følgende: 17 Førstebehandling: Kommissionen sender forslag til Parlamentet og Ministerrådet. Først gennemgår Parlamentet forslaget og vedtager en udtalelse herom, som kan indeholde ændringsforslag, såfremt Parlamentet mener, der er noget, som bør ændres. Parlamentets udtalelse skal vedtages ved simpelt flertal. Herefter gennemgår Ministerrådet forslaget. Er et kvalificeret flertal 18 i Ministerrådet enige i Parlamentets udtalelse, bliver forslaget vedtaget og processen stopper. Ved uenighed udarbejder Ministerrådet en fælles holdning til Parlamentet, der beskriver hvorledes de foreslår at forslaget ændres. Andenbehandling: Parlamentet gennemgår Ministerrådets fælles holdning og kan ved simpelt flertal vedtage forslaget. Såfremt et absolut flertal 19 stemmer imod den fælles holdning skal kommissionen udarbejde et nyt forslag, eller Parlamentet kan ved absolut flertal vedtage et ændringsforslag til den fælles holdning. Ministerrådet kan herefter vedtage ændringsforslaget ved kvalificeret flertal eller forkaste det, og lade processen fortsætte videre til 3. og sidste behandling. Tredjebehandling: Tredjebehandlingen kaldes også forligsproceduren, da der nedsættes et forligsudvalg bestående af repræsentanter for Ministerrådet, Parlamentet og Kommissionen, som skal blive enige om et kompromisforslag. Bliver forligsudvalget ikke enige om et kompromis inden for en fast tidsfrist, bliver forslaget forkastet. Bliver der derimod enighed om et kompromisforslag, skal dette vedtages ved simpelt flertal af parlamentet og ved kvalificeret flertal i Ministerrådet. 16 K. Füchsel 17 EU-oplysningen 1 18 Hvert land i EU er tildelt et forskelligt antal stemmer, og dermed ikke en stemme pr. land. 19 Absolut flertal: Kræver flertal af dem, der er medlem af Europa-Parlamentet, og ikke bare dem, som har valgt at stemme. 8\n16 Et forslag vedtaget af Ministerrådet og Parlamentet kan enten være i form af et direktiv eller en forordning. Direktiver og forordninger har til formål at harmonisere de nationale lovgivninger i medlemslandene, for dermed at skabe fælles regler og retningslinjer i EU. Forskellen på de to typer retsakter (direktiver og forordninger) er, hvorvidt retsvirkningen kræver, at der foretages nationallovgivning eller ej. Nedenfor opstilles en definition på hhv. direktiver og forordninger. Definitionen på et direktiv: Et direktiv forpligter medlemslandene til at skabe resultater, men det er op til hver enkelt stat, hvordan resultaterne nås 20. Det betyder, at vedtagne direktiver i EU er bindende for Danmark, men at de danske myndigheder selv bestemmer, hvorledes direktivet implementeres i dansk lovgivning f.eks. som love eller bekendtgørelse. De skal blot sikre sig, at målene i direktiverne nås, og at implementeringen sker indenfor en tidsfrist svarende til det angivne i direktivet 21. Definitionen på en forordning: En forordning er almengyldig, bindende i alle enkeltheder, og den gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Den meddeler rettigheder og forpligtelser uanset eventuelle nationale gennemførelsesbestemmelser 22. Forordninger udstedt af EU kræver ingen vedtagelse i national lovgivning, og træder i kraft fra det tidspunkt, hvor den er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. De sidste formelle godkendelser af EU-forordningen er sket i april 2014, og træder i kraft d. 15. juni 2014, hvor den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Forordningen er først gældende i medlemslandene fra 15. juni 2016 som følge af en implementeringsperiode på 2 år 23. Udover de europæiske reguleringer er den danske revisionsbranche også påvirket af andre internationale regler, herunder IESBA s Code of Etichs, som behandles nærmere i afsnit Danske love og reguleringer Foruden de europæiske reguleringer er revisionsbranchen i Danmark også reguleret efter bl.a. Revisorloven. Revisorloven blev vedtaget i 2008 på baggrund af det reviderede 8. selskabsdirektiv fra 2006, som gælder for lovpligtige revisioner i EU. Det reviderede 8. direktiv indeholder bl.a. krav om indførelse af uafhængighedsregler i alle medlemslande, som følge af at EUkommissionen tidligere var kommet med nogle henstillinger på dette område 24. Det betød, at Danmark som følge af direktivet, var nødt til i 2008 at implementere nye regler eller præcisere de gældende regler i Revisorloven for at opfylde kravene i direktivet. 20 Europe Direct 21 EU-oplysningen 2 22 Europe Direct 23 EU-kommissionen 1 24 K. Füchsel 9\n17 Revisorloven er den primære lov, som regulerer revisorerhvervet i Danmark. Revisorloven er jf. RL 1 gældende for revisors erklæringer med sikkerhed, mens en begrænset del af loven også finder anvendelse ved erklæringer uden sikkerhed. Ud over Revisorloven findes der bekendtgørelser, som udstedtes af økonomi- og erhvervsministeren. En bekendtgørelse kan kun udstedes, såfremt der er hjemmel herom i loven, og får derefter virkning som lov. Revisorloven går foran bekendtgørelser og praksis, såfremt der er uoverensstemmelser herimellem. Der findes flere forskellige bekendtgørelser, som er udstedt med hjemmel i Revisorloven f.eks. Uafhængighedsbekendtgørelsen nr. 663 af 26/ udstedt af Erhvervsstyrelsen. Uafhængighedsreglerne i Revisorloven og Uafhængighedsbekendtgørelsen fra 2008 er gennemgået i afsnit 2.2, hvor der er foretaget en teoretisk beskrivelse og diskussion af de gældende uafhængighedsregler. 1.3 Definition på virksomheder af interesse for offentligheden EU-kravet om firmarotation gælder for alle virksomheder af interesse for offentligheden. Virksomheder af interesse for offentligheden omtales også PIE (Public Interest Entities). I artikel 2 stk. 13 i det 8. selskabsdirektiv fra 2006 er PIE-virksomheder defineret som alle børsnoterede selskaber, kreditinstitutter samt forsikringsselskaber. Direktivet giver mulighed for, at medlemslandene selv kan udpege yderligere virksomheder, der skal indgå i den nationale definition af PIE, hvis virksomhederne vurderes at være af interesse for offentligheden enten pga. virksomhedens art, størrelse eller antallet af ansatte. Denne mulighed tog Danmark til sig, da Revisorloven blev ændret i Definitionen på virksomheder af offentlige interesse i den danske Revisorlov er mere omfattende end definitionen i EU-direktivet. Revisorloven medtager forholdsmæssigt små selskaber i sin definition. Den danske definition på virksomheder med offentlig interesse fremgår af Revisorlovens 21, stk. 3, som er angivet nedenfor: 1) Virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-land eller et EØS-land, 2) statslige aktieselskaber, 3) kommuner, kommunale fællesskaber, jf. 60 i lov om kommunernes styrelse, og regioner, 4) virksomheder, der er underlagt tilsyn af Finanstilsynet, bortset fra virksomheder, der er omfattet af lov om forsikringsformidling, og virksomheder, der er omfattet af kapitel 20 a (investeringsrådgivere) i lov om finansiel virksomhed, og 5) virksomheder, der i 2 på hinanden følgende regnskabsår overstiger to eller flere af følgende kriterier: a) En medarbejderstab på personer, b) en balancesum på 5 mia. kr. eller c) en nettoomsætning på 5 mia. kr. 10\n18 Danmark er kendetegnet ved ofte at indføre regler, som er strengere end minimumskravene for EU, hvilket også er sket i denne her situation. Af ovenstående fremgår det, at definitionen i Revisorloven er udbygget til at gælde både kommuner og statslige aktieselskaber, samt virksomheder over en hvis størrelse som angivet i punkt 5. I Danmark betyder det at flere virksomheder, herunder kommuner, vil blive ramt at dette krav. FSR mener, at Revisorlovens PIE-definition skal have et eftersyn, så den ikke er mere omfattende end EU s definition og de øvrige nordiske landes 25. Blandt andet vil obligatorisk firmarotation medføre øgede omkostninger til PIE-virksomhederne, så det bør overvejes, om firmarotation er nødvendigt for alle de virksomheder, der er omfattet af den danske PIE-definition. PIEdefinitionen bruges ydermere til vurdering af andre forhold såsom hvilke rådgivningsydelser der må leveres af revisor. Myndighederne skal i en bredere sammenhæng vurdere, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at ændre definitionen. En ændring af definitionen vil formentlig kræve flere politiske drøftelser og undersøgelser i den kommende periode, hvor udfaldet er svært at spå om. Som det ser ud nu, vil flere virksomheder blive ramt af de nye rotationsregler i Danmark end i andre europæiske lande, som ikke har skærpede PIE-definitioner. 25 FSR 6 11\n19 Kapitel 2 - Uafhængighed For at forstå de initiativer og sikkerhedsforanstaltninger der kræves internationalt og nationalt til at sikre uafhængigheden, er det vigtigt at opnå en forståelse af, hvor stor betydning uafhængighed har for omverdens tillid til revisor og de finansielle informationer. I dette kapitel redegøres der for agent-principal teorien, som belyser hvorfor revisors uafhængighed er så vigtig for aktionærerne og omverdenen. Efterfølgende er de gældende regler og retningslinjer, som skal sikre revisors uafhængighed i forbindelse med afgivelse af erklæring med sikkerhed i Danmark, gennemgået. 2.1 Agent-principal teorien I mange virksomheder, herunder specielt større virksomheder, er der ikke personsammenfald mellem virksomhedens ejere og virksomhedens daglige ledelse. Det skyldes blandt andet, at ejerkredsen kan bestå af et stort antal aktionærer, som i f.eks. børsnoterede virksomheder. Det er den daglige ledelse, som har kendskab til de fleste informationer om virksomheden og træffer de økonomiske beslutninger. Ejerne har brug for at få troværdige finansielle informationer om virksomheden, for at kunne vurdere deres investering. I 1970 erne blev agent-principal teorien udviklet. Teorien anskuer hvorledes en principal har mulighed for at kontrollere en agent til at agere i overensstemmelse med principalens interesser 26. Agent-principal teorien bygger på minimum 2 individer med en økonomisk relation, benævnt principalen og agenten. Disse individer er rationelle og stræber mod optimalt udbytte. Principalen er i teorien virksomhedens ejere og bestyrelse, som ønsker at virksomheden løbende bliver mere værd og overlever på længere sig. Agenten er ledelsen, som er interesseret i at få mest muligt økonomisk ud af sit arbejde fx i form af resultataflønning. 27 Der er således tale om en interessekonflikt, som principalen skal forsøge at udligne ved at opstille incitamenter for agenten, som gør at agenten handler i overensstemmelse med principalens interesse 28. Foruden interessekonflikten er der forskel på de informationer, som agenten og principalen umiddelbart har adgang til, hvilket er vist nedenfor i en simpel agent-principalmodel. 26 K.K.Jeppesen 27 K.K.Jeppesen 28 R. Elm-Larsen 12\n20 Figur 1: Simpel agent-principalmodel 29 Af modellen fremgår det, at en uafhængig revisor kan reducere den risiko, der er for, at principalen modtager fejlinformation fra agenten. Revisor bliver valgt af ejerne på generalforsamlingen for at sikre, at de oplysninger, som fremgår af virksomhedens reviderede årsregnskab afspejler virkeligheden, således at ejerne og øvrige regnskabsbrugere kan stole på oplysningerne i det reviderede årsregnskab. Revisor har den løbende dialog med ledelsen, og det er ledelsen, der aflønner revisor. For ejerne er det vigtigt, at revisor er uafhængig i forhold til ledelsen og forholder sig objektivt til de informationer ledelsen giver. Ikke kun ejerne men hele det globale marked har brug for troværdige finansielle informationer om virksomheder, da disse finansielle informationer danner grundlag for adskillige beslutninger hos bl.a. konkurrerende virksomheder, leverandører, långiver, offentlige myndigheder. Revisors vigtigste formål er at være offentlighedens tillidsrepræsentant, og det er derfor vigtigt at offentligheden har tillid til revisor. Offentligheden kan kun have tillid til revisor, hvis revisor fungerer som uafhængig part i forhold til virksomheden og dens omverden samt agerer objektivt med professionel skepsis. I tilfælde hvor revisor ikke er uafhængig i forhold til virksomheden, kan regnskabsbruger ikke have tillid til, at revisor er enig i, at regnskabet giver et retvisende billede af virksomhedens finansielle stilling, og revisors påtegning på regnskabet er uden værdi. I en sådan situation afhænger regnskabsbrugerens tillid til regnskabet af den tillid, der i øvrigt er til virksomheden K.K. Jeppesen. 30 K. Füchsel 13\n21 2.2 Revisorlovens bestemmelser om uafhængighed Tilbage i 2006 var der ligesom nu også stort fokus på at sikre revisors uafhængighed. I EU's 8. selskabsdirektiv blev der indført særskilte regler for at øge uafhængigheden, herunder bl.a. obligatorisk partnerrotation. Det er vigtigt at bemærke, at direktivets regler kun finder anvendelse ved lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber. De internationale krav i direktivet til uafhængighed er implementeret i den danske Revisorlov. Revisorlovens bestemmelser gælder jf. Revisorlovens 1, stk. 2 kun for revisionspåtegninger på regnskaber og andre erklæringer med sikkerhed. Uafhængighedsreglerne gælder dermed som udgangspunkt kun ved afgivelse af erklæringer med sikkerhed. Men i Revisorlovens 16, stk. 3 om offentlighedens tillidsrepræsentant er det anført, at det i revisors erklæring skal oplyses, hvis revisor ikke er uafhængig. Revisorlovens 16, stk. 3 gælder for alle erklæringer med eller uden sikkerhed. Revisor kan dermed ikke undgå at foretage vurdering af uafhængigheden, selvom der ikke afgives erklæring med sikkerhed. Revisorlovens bestemmelser er dermed mere skærpede end direktivets bestemmelser, som kun gælder ved den lovpligtige revision. Revisorloven var frem til 2003 kendetegnet ved regler om både generel og konkret uafhængighed. Generel uafhængighed betyder, at revisor var udelukket fra at drive anden erhvervsmæssig virksomhed, og revisor var dermed begrænset i hvad man måtte beskæftig sig med. Reglerne om generel uafhængighed blev fjernet fra Revisorloven i 2003, da de var for vidtgående, og de fleste andre lande i EU ikke havde regler til sikring af den generelle uafhængighed. 31 Revisorloven har siden 2003 kun indeholdt regler til sikring af konkret uafhængighed, hvilket vil sige uafhængighed i forbindelse med den erklæring, som revisor skal afgive 32. Dette fremgår af Revisorlovens 24: En revisor, der udfører opgaver omfattet af 1, stk. 2, skal være uafhængig af den virksomhed, som opgaven vedrører, og må ikke være involveret i virksomhedens beslutningstagning. Både Revisorloven og det 8. selskabsdirektiv er bygget principbaseret op 33. Det betyder, at de indeholder nogle principper/regler som skal overholdes og nogle trusler mod uafhængigheden, men ikke nærmere vejledning i hvilke situationer der kan true uafhængigheden. I RL 24 stk. 2 står der bl.a.; En revisor er ikke uafhængig, hvis der foreligger et direkte eller indirekte økonomisk, forretnings- eller ansættelsesmæssigt eller andet forhold, mellem revisor og den virksomhed, en opgave vedrører, som en velinformeret tredjemand kan vække tvivl om revisors uafhængighed. Revisorloven fra 2003 var ikke principbaseret opbygget, men indeholdt derimod eksempler på uafhængighedstruende situationer, som var lette at forholde sig til. Den principbaserede opbygning kan være svær at omsætte i praksis, hvorfor Erhvervsstyrelsen udstedte bekendtgørelsen 31 K. Füchsel 32 K. Füchsel 33 K. Füchsel 14\n22 nr. 663 af 26/ (efterfølgende benævnt uafhængighedsbekendtgørelsen), som bl.a. indeholder eksempler på uafhængighedstruende situationer fra 2003-Revisorloven. Erhvervsstyrelsen udarbejdede ligeledes en uafhængighedsvejledning pr. 24. marts 2009, der kan bruges som vejledning for, hvornår revisors uafhængighed er truet 34. Uafhængighedsbestemmelserne i Revisorloven skal derfor ses i kombination med uafhængighedsbekendtgørelsen. I uafhængighedsbekendtgørelsens 2 står der beskrevet, i hvilke situationer der altid foreligger trusler mod revisors uafhængighed. Det er i uafhængighedsbekendtgørelsen forsøgt at beskrive hvad Revisorlovens 24 mener med et direkte eller indirekte økonomisk, forretnings- eller ansættelsesmæssigt forhold mellem revisor og virksomheden. F.eks. hvilke personer i virksomheden revisor ikke må have tætte familiemæssige bånd til, og hvilke familiemedlemmer som er omfattet af disse bestemmelser. Jævnfør uafhængighedsbekendtgørelsen må revisor, andre personer i revisionsvirksomheden knyttet til opgaven og kontrol heraf ikke have tætte familiemæssige bånd til personer, som: 35 sidder i ledende stilling hos virksomheden og/eller som har direkte indflydelse på det som opgaven vedrører har væsentlig direkte og indirekte økonomisk interesse i virksomheden har forretningsmæssig forbindelse til virksomheden, hvor revisor skal udføre opgave, og forbindelsen ikke er inden for normal virksomhed. Tætte familiemæssige bånd vedrører jf. uafhængighedsbekendtgørelsens 2, stk. 2 kun de helt nære familiemedlemmer såsom forældre, søskende, ægtefæller, samboende og børn, med mindre der er et konkret afhængighedsforhold til andre personer også. Uafhængighedsreglerne i Revisorloven og uafhængighedsbekendtgørelsen gælder ikke blot for den underskrivende revisor, men også for: 36 personer i revisionsvirksomheden, som har tilknytning til opgaven eller kontrollerer udførelsen af opgaven hele revisionsvirksomheden og dens netværk andre personer, som direkte eller indirekte er knyttet til revisionsvirksomheden. Det er dog fortsat vigtigt at have for øje, hvorvidt de enkelte personer kan have indflydelse på opgaven eller ej. For eksempel en situation, hvor en dansk revisor, som arbejder i et internationalt revisionsnetværk, har en søster, der arbejder som regnskabschef i en mindre virksomhed i Spanien. Denne virksomhed bliver revideret af det revisionsnetværk, som søsteren er revisor i. 34 K. Füchsel 35 Uafhængighedsbekendtgørelsen ( 2, stk. 1, pkt. 1) 36 K. Füchsel 15\n23 Selvom at det er samme firma der foretager revisionen, vil søskendeforholdet formentlig ikke være en trussel mod uafhængigheden, da den danske revisor formentlig ikke vil kunne øve indflydelse på opgaven, som udføres af et team i udlandet. Der er adskillige trusler, som kan være rettet mod de ovenfor nævnte persongrupper. Trusler mod revisors uafhængighed er oplistet i Revisorlovens 24, stk. 3, og gengives som: Egen interesse Selvrevision Partsidentifikation (partiskhed) Kundenærhed (nære personlige/familiære relationer) Andre trusler (intimidering) Som nævnt i afgrænsningen er den teoretiske gennemgang af uafhængighed koncentreret om truslen om nære personlige/familiære relationer (efterfølgende benævnt kundenærhed), da emnet for denne afhandling er obligatorisk firmarotation, hvis formål er at sikre, at der ikke bliver et for nært forhold mellem revisor og virksomhedens ledelse. Truslen om kundenærhed er gennemgået i afsnit 2.4 efter en indledende beskrivelse af de retningslinjer for etik og uafhængighed, som revisor også skal følge. 2.3 Retningslinjer for etik og uafhængighed Foruden bestemmelserne i Revisorloven vedrørende uafhængighed skal danske revisorer også følge nogle retningslinjer for revisors etiske adfærd som FSR har udstedt. Disse retningslinjer er baseret på Revisorloven og IESBAs internationale etiske regler Code of Ethics for Professional Accountants (efterfølgende benævnt IESBA Code of Ethics). IESBA er en institution under IFAC, som udsteder etiske standarder, der skal følges af alle medlemmer af IFAC. FSR er medlem af IFAC, hvilket betyder, at de kun må udstede retningslinjer, som minimum svarer til IESBA s Code of Ethics. IESBA s Code of Ethics anvendes af medlemmer i mere end 127 lande verden over. 37 FSR udstedte i 2005 første gang retningslinjer for revisors etiske adfærd, hvor begrebet uafhængighed blev præciseret. For at være uafhængig kræver det: 38 Uafhængig i opfattelse (independence of mind). En tilstand hvor revisor kan handle med integritet og udøve objektivitet og professionel skepsis. Uafhængig i fremtoning (independence in appearance). At undgå forhold og omstændigheder, som fornuftig og velinformeret tredjemand, der har kendskab til alle relevante oplysninger inkl. anvendte sikkerhedsforanstaltninger, med rimelighed vil kunne konkludere, at revisors eller revisionsfirmaets integritet, objektivitet eller professionelle skepsis var blevet kompromitteret. 37 IESBA 2 38 K. Füchsel 16\n24 Det er dermed nødvendigt, at revisor fremstår som uafhængig, og ikke blot selv anser sig som uafhængig, da det har betydning for omverdenens tillid til revisor. Det er vigtigt at revisor er uafhængig i både opfattelse og fremtoning, således at revisor kan konkludere i påtegningen uden at være påvirket af virksomheden og at revisor samtidig sikre sig, at der ikke er forhold og omstændigheder, der gør, at en tredjemand kan blive i tvivl om revisors uafhængighed 39. Indholdet af FSRs etiske retningslinjer er baseret på Revisorloven, hvorfor retningslinjerne kan virke som udfyldende i de situationer, hvor der ikke findes præcise lovbestemte regler 40. Retningslinjerne for uafhængighed gælder ligesom Revisorloven kun ved afgivelse af erklæringer med sikkerhed. I retningslinjerne har revisor pligt til at identificere, vurdere og imødegå trusler mod uafhængigheden ved at anvende sikkerhedsforanstaltninger, og det er de samme trusler, som er nævnt i retningslinjerne som i Revisorloven dog med nogle andre betegnelser. Der er således ikke den store forskel mellem retningslinjerne og Revisorlovens bestemmelser. I retningslinjerne bliver truslerne omtalt som: egeninteresse, egenkontrol, advokering, familiaritet og intimidering. Retningslinjerne skal ses som en udvidelse til Revisorloven, da der i retningslinjerne er eksempler på omstændigheder, der kan skabe truslerne mod uafhængigheden, samt beskrivelse af forskellige sikkerhedsforanstaltninger, som kan mindske truslen mod uafhængighed. Disse eksempler fra retningslinjerne er inddraget i behandlingen af truslen om kundenærhed nedenfor. 2.4 Kundenærhed Begrebet kundenærhed er meget bredt, og indeholder mange forskellige situationer, hvor revisor er kommet kunden for nær. Truslen om kundenærhed kan bestå i, at den underskrivende revisor har fået et for nært forhold til virksomhedens ledelse eller bestyrelse, og ikke tør hejse flaget over for ledelsen om f.eks. korrektion af en fejl i regnskabet eller modificere påtegningen, når der er behov herfor. Spørgsmålet er, hvornår et kundeforhold bliver for nært og dermed vil påvirke revisors dømmekraft, objektivitet, og virke som offentlighedens tillidsrepræsentant? Det kan være meget svært at lave regler for uafhængighed, da mennesker er meget forskellige og bliver påvirket på forskellig vis. Et nært kundeforhold vil dermed kunne påvirke én revisors arbejde, mens det slet ikke vil påvirke en anden revisors arbejde. IESBA s Code of Ethics indeholder nogle eksempler på omstændigheder i et kundeforhold, der kan skabe trussel om kundenærhed 41. Disse er gengivet nedenfor, og efterfølgende uddybende beskrevet og analyseret i særskilte afsnit: 39 K- Füchsel 40 K. Füchsel 41 K. Füchsel samt IESBA 1 (section 200.7) 17\n25 Et medlem af opgaveteamet er nær familie til et bestyrelsesmedlem, direktør eller anden medarbejder hos kunden, som kan udøve direkte og betydelig indflydelse på opgaven. Et bestyrelsesmedlem, direktør eller anden medarbejder hos kunden, som kan udøve direkte og betydelig indflydelse på opgave, har for nyligt været ansat i revisionsfirmaet og fungeret som underskrivende revisor på opgaven. Revisor modtager gaver og andre goder fra kunden, som ikke er af ubetydelig værdi. Længerevarende kundeforhold mellem den ansvarlige revisor og kunden. Trussel om kundenærhed opstår også hvis revisor træffer eller har truffet beslutninger for virksomheden. Det kunne f.eks. være hvis revisor har siddet som bestyrelsesmedlem i virksomheden eller har truffet beslutninger i forbindelse med rådgivning og rekruttering af medarbejdere 42. I de tilfælde hvor revisor reelt og formelt har været beslutningstager er der tale om automatisk inhabilitet, hvilket ikke er tilladt 43. Revisor må altså godt opstille nogle alternative løsninger for sin kunde og samtidig også godt fortælle hvilken løsning revisor selv ville vælge, hvis det var ham eller hende, der skulle vælge. Det er i den situation vigtigt, at revisor er overbevist om, at kunden selv har truffet sit valg 44. Hvis kunden selv har truffet sit valg er der ifølge bestemmelserne ikke en trussel om kundenærhed Trussel: Revisor med familiærrelation til kunden Som tidligere nævnt i dette kapitel foreligger der jf. uafhængighedsbekendtgørelsens 2 altid trusler, der kan vække tvivl om revisors uafhængighed hos tredjemand, hvis der er tætte familiære bånd til personer, der sidder i en ledende stilling i virksomheden eller personer, som har direkte indflydelse på det område, som opgaven vedrører. Revisor må derfor ikke udføre opgaver, hvor der er sådanne tætte familiemæssige relationer, og den eneste mulige sikkerhedsforanstaltning er, at den pågældende revisor stopper på kundeteamet. Sådanne restriktioner er indført, da det er vurderet, at det kan være svært at bevare objektivitet og professionalisme i forhold til nære familiemedlemmer. Et eksempel på en situation kan være en far, der arbejder som revisor for sin søn, der sidder som direktør i sin egen virksomhed. Sønnen har fortalt faren, at han har brug for yderligere kreditramme i banken, og skal bruge årsregnskabet til at opnå denne kredit. Konstaterer faren i forbindelse med sin revision nogle forhold, som vil have negativ indflydelse på regnskabet og sønnens mulighed for at opnå yderligere kreditramme, er der risiko for at sønnens situation vil få indvirkning på farens konklusion på regnskabet Trussel: Tidligere underskrivende revisors ansættelse hos kunden Når en tidligere underskrivende revisor tager ansættelse hos en kunde, kan der også opstå en trussel om kundenærhed, da det øvrige kundeteam og den nye underskrivende revisor tidligere 42 K. Füchsel 43 K. Füchsel 44 K. Füchsel 18\n26 har haft en kollegial relation. I nogle situationer kan man forstille sig, at en kollegial relation kan have udviklet sig til et nært venskab og være lige så tæt som en nær familierelation. Ligesom ved nære familiemæssige relationer, kan det således være svært at bevare objektivitet og professionalisme i situationer, hvor revisor er uenig med ledelsen. Hvor stor betydning ansættelsen hos kunden har for truslen om kundenærhed afhænger af: 45 hvilken stilling den tidligere revisor sidder i nu, og hvilken stilling og funktion den tidligere revisor havde i revisionsvirksomheden og på revisionsteamet hvor involveret personen er i det arbejde som revisionsteamet skal udføre Hvor lang tid der er gået siden personen var en del af revisionsteamet eller ansat i revisionsvirksomheden De ovennævnte faktorer indikerer, at jo længerevarende relation der har været mellem revisionsteamet/revisionsvirksomheden og den tidligere revisor, som nu er ansat i en ledende stilling hos kunden, jo større er truslen om kundenærhed. Har den tidligere revisor været væk fra revisionsbranchen længe og ikke haft tilknytning til revisionsteamet eller revisionsvirksomheden, kan det tale for, at der ikke har været kollegiale relationer mellem den tidligere revision og revisionsteamet. I sådan en situation vil truslen være mindre. Det afhænger dog af, om personen tidligere har været partner i revisionsvirksomheden, da tilknytningen mellem personen og revisionsvirksomheden dermed vil være stærkere og udgøre en større trussel. Det er svært at forstille sig, at en tidligere revisor, som bliver ansat hos en kunde, ikke vil blive involveret i den erklæringsopgave, som revisionsteamet skal udføre, da man som revisor ofte vil blive ansat i økonomiafdelingen og have fokus på regnskabet og revisionen. Enten i forbindelse med udarbejdelse af grundlaget til revisionsteamet, eller den som har ansvaret for grundlaget. Det kan ligeledes tænkes, at personen bliver ansat som bestyrelsesmedlem, og dermed ikke er i direkte tilknytning til erklæringsopgaven. Disse faktorer bør derfor være med i vurderingen af, hvor stor truslen om kundenærhed er. Er truslen ikke ubetydelig, skal der anvendes sikkerhedsforanstaltninger til at reducere truslen til et acceptabelt niveau. Disse sikkerhedsforanstaltninger kan f.eks. være kvalitetskontrol af opgaven ved at få en anden revisor, som ikke er en del af revisionsteamet til at gennemgå det udførte arbejde, og sikre at teamet har tilstrækkelig erfaring i forhold til den tidligere ansatte 46. I Revisorloven er der krav om, at en underskrivende revisor ikke må blive ansat i en ledende stilling hos en virksomhed af interesse for offentligheden før end 2 år efter, at man er stoppet som revisor 47. Dette forbud kan ikke imødegås med sikkerhedsforanstaltninger, og en ledende stilling skal forstås bredt, så det ikke blot gælder stillinger i økonomifunktionen, som kan påvir- 45 K. Füchsel 46 K.Füchsel 47 Revisorloven ( 24, stk. 4). 19\n27 ke regnskabet og revisionen. Forbuddet er lavet for at mindske truslen om, at kunden kan have påvirket den pågældende revisor under udførelsen af erklæringsopgaven inden personen skiftede job 48. I revisionsbranchen er det ikke ualmindeligt, at en revisor senere i sin karriere får et job hos en virksomhed uden for revisionsbranchen. Det vurderes derfor meget fornuftigt, at Danmark har indført denne begrænsning for virksomheder af interesse for offentligheden Trussel: Modtagelse af gaver og goder fra kunden Ifølge IESBA s Code of Ethics vil revisors eller revisionsvirksomhedens modtagelse af gaver og andre goder fra en revisionskunde være en trussel om kundenærhed. Denne trussel vil ikke kunne reduceres til et acceptabelt niveau ved sikkerhedsforanstaltninger. Den pågældende revisor eller revisionsvirksomhed må derfor ikke modtage gaver af væsentlig betydning fra kunden. 49 Hvornår er en gave af væsentlig betydning? Det fremgår hverken af Revisorloven eller de etiske retningslinjer, men mange revisionsvirksomheder har egne regler herfor 50. Gaver i forbindelse med særlige lejligheder, såsom fødselsdage, jubilæum og bryllup mv. vil normalt være uvæsentlige, hvis gavens værdi holdes på et niveau, som er almindeligt ved sådanne lejligheder. Det kunne f.eks. være nogle flasker vin, bøger mv. 51 Det må anses som værende normal kutyme at revisor kan deltage i almindelige sports- og kulturelle arrangementer, som kunden sponsorerer. Det er i sådanne situationer blot vigtigt, at vurderer om den samlede værdi at et sådan gode eller oplevelse har en størrelse, som vil være væsentlig for de fleste personer. Det kan være meget forskellige situationer, alt efter om revisor f.eks. inviteres til sponsorarrangement såsom landskamp i Parken eller inviteres til Monaco for at se formel 1. Den enkelte situation bør derfor altid nøje overvejes inden revisor eller revisionsfirmaet tager imod gaver og goder fra kunden. Bliver revisor tilbudt private ferieophold, udlån af feriebolig i syden mv. må det som udgangspunkt anses for at være af væsentlig betydning. Det samme gør sig gældende ved modtagelse af gavekort og pengegaver, og det er dermed ikke tilladt 52. Størrelsen af lejen, der betales for lån af fx sommerhus er, sammen med hvorvidt sommerhuset normalt udlejes, en væsentlig betragtning i forhold til om revisor har opnået en væsentlig gevinst/fordel. Som nævnt i indledningen blev revisors lån af luksussommerhus i Spanien af ledelsen i Tønder Bank grundlag for væsentlig debat om revisors uafhængighed i den pågældende sag Trussel: Længerevarende kundeforhold Truslen om længerevarende kundeforhold opstår i situationer hvor revisionsteamet har bestået af den samme underskrivende revisor og ledende revisionsmedarbejder i en længere årrække. Den længerevarende relation mellem revisor og ledelsen kan have den trussel, at revisor ikke 48 K. Füchsel 49 IESBA 1 (section ) 50 K. Füchsel 51 K. Füchsel 52 K. Füchsel 20\n28 forholder sig objektivt til virksomhedens forhold, og ikke agerer som offentlighedens tillidsrepræsentant men efter virksomhedens interesse. Hvor stor betydning et længerevarende kundeforhold har, kan bl.a. afhænge af følgende faktorer: 53 Hvor lang tid den underskrivende revisor og ledende revisionsmedarbejder været en del af revisionsteamet Hvilken funktion den underskrivende revisor og ledende revisionsmedarbejder har på revisionsteamet Revisionsfirmaets struktur Arten af erklæringsopgaven med sikkerhed Hvorvidt der er sket udskiftning i virksomhedens ledelse Hvorvidt der er sket ændringer i arten og kompleksiteten af virksomhedens finansielle problemstillinger Jo længere tid den underskrivende revisor har været en del af revisionsteamet, jo længere tid har personen været i kontakt med ledelsen og assisteret virksomheden med at uarbejde et retvisende regnskab. Det betyder, at der er blevet etableret et fortroligt og professionelt forhold mellem revisor og ledelsen, hvor revisor ofte vil være en vigtig sparringspartner for ledelsen. Revisor opbygger et stort kendskab til virksomhedens forretning og risici, som er vigtig i forbindelse med udførelsen af revisionen, men også vigtig for at kunne være sparringspartner for virksomheden. Der er tale om personlige relationer som tager tid at bygge op, hvorfor et kortvarigt kundeforhold i teorien ikke er så stor en trussel mod uafhængigheden som et længerevarende kundeforhold. Selvom den underskrivende revisor har været en del af revisionsteamet i en længere årrække, er det ikke sikkert, at han eller hun har opbygget et nært kundeforhold til virksomheden. Hvis den underskrivende revisors funktion på revisionsteamet primært er, at deltage i det afsluttende regnskabsmøde og drøfte udviklingen og risici med ledelsen, kan den ledende revisors forhold til ledelsen være mere nært. Selvom ansvaret for revisionen fortsat ligger hos den underskrivende revisor, kan der også være en risiko for, at den ledende revisor bliver påvirket af ledelsen, og ikke forholder sig objektivt i sin revision. Revisionsfirmaets struktur kan have betydning for det nære kundeforhold. Er der tale om et større revisionsnetværk, med mange retningslinjer for etik og uafhængighed, vil det mindske truslen. Ejerforholdene i revisionsvirksomheden kan også have betydning, alt efter hvilke interesser de forskellige ejere har. Der er i Revisorloven ingen krav om ejerforhold eller virksomhedsform for revisionsvirksomheder, men derimod krav om, at majoriteten af stemmerettighederne og medlemmer af revisionsvirksomhedens øverste ledelsesorgan skal udgøres af reviso- 53 IESBA 1 (section ) 21\n29 rer 54. Ved disse krav sikres det, at beslutninger for revisionsvirksomheden kun træffes ved flertal fra revisorer, og dermed ikke af øvrige ejere, som kan være afhængige i forhold til øvrige virksomheder. Arten på erklæringsopgaven med sikkerhed kan også have betydning. Nogle erklæringsopgaver med sikkerhed kan f.eks. indeholde flere skønsmæssige forhold end andre. Regnskabsposter og opgørelser der indeholder væsentlige skøn, er et af de områder, hvor det er særlig vigtigt, at revisor forholder sig objektivt til området, og hvor det er vigtigt, at relationen til ledelsen ikke påvirker revisors stilling hertil. Indtil videre er der kun omtalt faktorer der vedrører revisionsvirksomheden eller den pågældende erklæring, men ændringer i virksomheden kan også have stor indflydelse på truslen om nært kundeforhold. Selvom den pågældende revisor har været en del af revisionsteamet i en længere periode, vil truslen om kundenærhed blive mindre, hvis f.eks. bestyrelsesformanden, den adm. direktør, eller økonomichefen kun har været ansat i en kortere periode. Det skyldes, at revisor og de pågældende i ledelsen har haft kortere tid til at opbygge nære relationer til hinanden. I situationer hvor virksomheden ændrer sig meget i f.eks. art og kompleksitet og revisionsteamet har været uændret gennem perioden, vil revisor formentlig have været inddraget i forskellige forhold, som kan gøre, at ledelsen og revisor kender hinanden rigtig godt. Væsentlige ændringer i virksomhedens finansielle problemstillinger vil i nogle situationer naturligt medføre en udskiftning i eller udvidelse af ledelsen, hvilket på den anden side vil reducere truslen for kundenærhed. Såfremt revisor vurderer, at truslen ved et længerevarende kundeforhold er væsentlig, skal der foretages sikkerhedsforanstaltninger, som medfører at truslen reduceres til et acceptabelt niveau. I IESBA s Code of Ethics er der anført følgende sikkerhedsforanstaltninger til reducering af truslen ved længerevarende kundeforhold: Rotation af underskrivende revisor og ledende revisionsmedarbejder på revisionsteamet. En anden revisor, som ikke er en del af kundeteamet, gennemgår det arbejde som den underskrivende revisor og ledende revisionsmedarbejder har udført. Uafhængig intern kvalitetskontrol. I Revisorloven er der indført obligatorisk partnerrotation for PIE-virksomheder, men ikke generelt for alle virksomheder, ligesom rotationen ifølge lovgivningen også kun gælder for partnere, herunder underskrivende revisor, og dermed ikke ledende medarbejdere på revisionsteamet, 54 Revisorloven ( 13, stk. 2. og 5) 22\n30 såsom managere. Såfremt revisionsfirmaet vurderer, at der også er behov for rotation af en ledende medarbejder, eller at der er behov for at rotation på en ikke-pie virksomhed, er dette selvfølgelig en mulighed, men ikke obligatorisk. Obligatorisk partnerrotation er beskrevet nærmere i kapitel 4, hvor der er foretaget en analyse og vurdering af den obligatoriske partnerrotation. For at den 2. og 3. nævnte sikkerhedsforanstaltning skal kunne reducere truslen, er det meget vigtigt, at gennemgangen og kvalitetskontrollen foretages af en uafhængig revisor, som ikke har et forhold til kunden eller den pågældende erklæringsopgave. Dette kan f.eks. være en revisor fra en anden afdeling eller en kvalitetskontrollant fra en central kvalitets funktion. De større danske revisionsfirmaer har etableret funktioner med egen intern kvalitetskontrol, som årligt via stikprøver udvælger nogle erklæringsopgaver til kvalitetskontrol. De kontrollanter som udfører en intern kvalitetskontrol er ansat i revisionsvirksomheden og kender dermed også nogle af de kollegaer, som skal kontrolleres. Uafhængigheden er dermed ikke så stærk, som hvis det var en ekstern kvalitetskontrol. Ved den interne kvalitetskontrol kan der være risiko for, at kontrollanten ikke forholder sig objektivt til de evt. kvalitetsbrud der opdages. Det må dog formodes at de interne kvalitetskontrollanter agerer professionelt og forholder sig objektivt ved kontrollen som krævet. Der er også indført regler om ekstern kvalitetskontrol, som i Danmark foretages af Revisortilsynet under Erhvervsstyrelsen. Revisortilsynet og de udvalgte kvalitetskontrollanter er underlagt uafhængighedsreglerne i Revisorlovens 24. Der skal foretages ekstern kvalitetskontrol af alle revisionsvirksomheder minimum hvert 6 år, og for revisionsvirksomheder, der beskæftiger sig med revision af PIE-virksomheder, skal kvalitetskontrollen udføres minimum hvert 3 år. 55 I situationer hvor disse eller øvrige sikkerhedsforanstaltninger ikke er nok til at reducere truslen mod uafhængigheden til et acceptabelt niveau, er den pågældende revisor, som har et for nært forhold til kunden, nødt til at stoppe som revisor for denne virksomhed. 2.5 Sikkerhedsforanstaltninger og konsekvenserne af manglende uafhængighed I situationer hvor der er en trussel om kundenærhed, skal revisor eller revisionsvirksomheden træffe nogle sikkerhedsforanstaltninger for at mindske denne trussel. Såfremt det ikke er muligt at træffe sikkerhedsforanstaltninger, som kan mindske truslen, og uafhængigheden er bragt i fare, kan revisor ikke udføre opgaven 56. Der findes ifølge IESBA s Code of Ethics to typer sikkerhedsforanstaltninger; dem som er skabt af professionen, lovgivningen eller anden regulering, og 2. dem som er i det miljø, hvori arbejdet udføres. 55 Revisorloven ( 29) 56 Revisorloven ( 24, stk. 3) 57 K. Füchsel 23\n31 De sikkerhedsforanstaltninger, der er skabt af professionen, lovgivningen eller anden regulering, er blandt andet de krav, som fremgår af Revisorloven, såsom f.eks. revisors efteruddannelse, kvalitetskontrol, partnerrotation og den nye firmarotation, samt de sikkerhedsforanstaltninger, som er nævnt i de etiske retningslinjer og behandlet ovenfor vedrørende kundenærhed. Den anden type sikkerhedsforanstaltning; sikkerhedsforanstaltninger i det miljø, opgaven udføres i, vedrører politikker og procedurer som revisionsvirksomheden og kunden har etableret, for bl.a. at sikre, at trusler bliver identificeret og vurderet. Det gælder både generelle og opgavespecifikke sikkerhedssystemer i revisionsvirksomheden. Ifølge Revisorlovens 24, stk. 6 skal revisionsvirksomhederne have nogle retningslinjer, som sikrer, at revisor vurderer, om der er forhold, som kan være en trussel mod uafhængigheden, inden han påtager sig opgaven. Det er ikke nok at denne vurdering bliver foretaget ved accepten af opgaven, da både interne forhold hos virksomheden og revisionsvirksomheden kan ændre sig under udførelsen af opgaven. Opstår der således trusler mod uafhængigheden i løbet af udførelsen af opgaven, skal revisor dokumentere, hvorledes der er foretaget sikkerhedsforanstaltninger for at mindske truslen. Det er herved er det muligt for kvalitetskontrollanten at se, at revisor har forholdt sig aktivt til truslen og reageret på denne. På det tidspunkt hvor revisor bliver opmærksom på truslen, som revisor ikke burde have indset før, og truslen ikke kan mindskes, skal revisor afstå fra opgaven, hvis den vedrører revisoren selv. Vedrører truslen andre personer i revisionsvirksomheden, som er knyttet til opgaven, skal denne person fjernes fra opgaveteamet med det samme og de allerede udarbejdede arbejdspapirer, skal gennemgås omhyggeligt af teamet. 58 Skyldes truslen en økonomisk interesse i stedet for kundenærhed, skal den økonomiske interesse, såsom aktier/anparter mv. afhændes hurtigst muligt og maks. 1 måned efter at revisor har fået kendskab til truslen 59. De større revisionsfirmaer har også politikker som kræver at revisor indrapporterer, hvilke aktier revisor er i besiddelse af, for at sikre at det ikke bliver en trussel mod uafhængigheden. En anden politik kan ligeledes være, at alle revisorer årligt skal uarbejde en uafhængighedserklæring, for at sikre at revisor har handlet i overensstemmelse med revisionsvirksomhedens uafhængighedsregler og givet tilstrækkelige oplysninger om personlige tilknytningsforhold. 2.6 Øvrige uafhængighedsbestemmelser i Revisorloven Foruden de tidligere nævnte uafhængighedsbestemmelser er der nogle yderligere uafhængighedsbestemmelser, der gælder for opgaver udført for virksomheder af interesse for offentligheden. Revisor må ikke udføre opgaver for disse virksomheder, hvis det er selvrevision eller egeninteresse 60. Uafhængighedsbekendtgørelsen uddyber denne beskrivelse med, at revisor ikke må have deltaget i udarbejdelsen af bogføringen eller andre registreringer, som er grundlag for den 58 Uafhængighedsbekendtgørelsen ( 3) 59 Uafhængighedsbekendtgørelsen ( 4) 60 Revisorloven ( 24, stk. 4) 24\n32 opgave, som revisor skal påtegne, samt indenfor 2 år har hjulpet med rekruttering af ledende økonomimedarbejdere til virksomheden 61. Revisorer for PIE-virksomheder skal årligt i revisionsprotokollen skriftligt bekræfte deres uafhængighed overfor revisionsudvalget, herunder hvilke sikkerhedsforanstaltninger revisor har iværksat for at mindske trusler mod revisors uafhængighed, samt oplyse hvilke andre ydelser de har leveret til virksomheden i årets løb 62. Det er vigtigt at revisionsudvalgene får disse bekræftelser fra revisor, da revisionsudvalgene har pligt til at overvåge og kontrollere revisors uafhængighed. På baggrund af revisors bekræftelse og oplysninger samt egne observationer, kan revisionsudvalget foretage en vurdering af revisors uafhængighed, og om der evt. er nogle trusler, som skal afklares. Foruden de nævnte bestemmelser vedrørende opgaver udført for PIE-virksomheder er der i Revisorloven ligeledes nogle generelle krav til at sikre revisors uafhængighed, herunder begrænsning af hvor stor andel af revisionsvirksomhedens omsætning, som må komme fra den samme kunde. I Revisorlovens 26 er der følgende bestemmelse: En revisionsvirksomhed må ikke i hvert af 5 på hinanden følgende regnskabsår have en større andel af sin omsætning end 20 % hos samme kunde. Den bestemmelse er med til at sikre, at revisionsvirksomheden ikke bliver for afhængig af en kunde og dermed kan have svært ved at forholde sig objektivt, i frygt for at miste omsætningen til kunden. 61 Uafhængighedsbekendtgørelsen ( 5) 62 Revisorloven ( 21, stk. 1) 25\n33 Kapitel 3 - EU-kommissionens forslag om obligatorisk firmarotation I nærværende kapitel er både Kommissionens oprindelige forslag og det endelige kompromisforslag til forordningen beskrevet med fokus på forholdet om obligatorisk firmarotation, ligesom der redegøres for hele beslutningsforløbet fra offentliggørelsen af Grønbogen til den endelige vedtagelse af forordningen. Processen fra EU-kommissionen i efteråret 2010 udsendte Grønbogen Revisionspolitik: Læren af krisen til at forordningen blev endelig godkendt i april 2014 har været en lang, og forslaget er først vedtaget ved tredjebehandling. I processen er der blevet indhentet mange høringssvar fra bl.a. regnskabsbrugere, interesseorganisationer og erhvervslivet med det formål at sikre, at Kommissionens forslag blev så optimalt som muligt for alle parter. Det endelige forslag er først blevet vedtaget i 3. fase, da Parlamentet og Ministerrådet ikke var enige i kommissionens oprindelige forslag, og dermed er kommet med flere ændringsforslag. Under tredjebehandlingen medio december 2013 blev der godkendt et kompromisforslag af både Europa-parlamentet, Ministerrådet og EU-kommissionen. Efter at der blev enighed om et kompromisforslag skulle forslaget således vedtages af hhv. parlamentets restudvalg og plenarforsamling, samt af ministerrådet. Forordningen og ændringerne til det 8. selskabsdirektiv blev endelig vedtaget d. 3. april 2014 af EU-parlamentet og d. 14. april af Ministerrådet. Figur 2: Tidslinje over processen fra offentliggørelse af grønbog til rotationskravet bliver gældende i Danmark. 26\n34 3.1 Grønbogen Revisionspolitik: Læren af krisen Grønbøger udarbejdes af EU-kommissionen med det formål, at de skal fungere som diskussionsgrundlag og analysere et bestemt emne, for derved at starte en debat og høring om emnet 63. I efteråret 2010 offentliggjorde EU-kommissionen Grønbogen Revisionspolitik: Læren af krisen. Denne grønbog er udarbejdet med det formål at skabe debat og høring om: revisors rolle, revisionsfirmaernes ledelse og uafhængighed, tilsynet med revisorerne, sammensætningen af revisionsmarkedet, etablering af et indre marked for revisionsvirksomhed, forenkling af reglerne for små og mellemstore virksomheder og revisionsfirmaer og det internationale samarbejde om tilsynet med verdensomspændende revisionsnetværk 64. Grønbogen er dermed en omfattende afdækning af hele revisionsområdet, hvor mange forskellige aspekter og emner bliver analyseret, og hvor kommissionen kommer med deres forbedringsforslag til områderne. Årsagen til udarbejdelse af en grønbog på revisionsområdet tager udgangspunkt i den finansielle krise, som har skabt et behov for at øge den finansielle stabilitet via genoprettelse af tilliden til markedet. Tilliden til markedet skabes blandt andet gennem revisors arbejde, da revisors vigtigste formål er at være offentlighedens tillidsrepræsentant. For at genoprette denne tillid og derigennem øge den finansielle stabilitet, mener EU-kommissionen, at det er vigtigt at revisors rolle styrkes 65. Kommissionen ønsker dermed at ændre og forbedre det 8. selskabsdirektiv fra 2006, hvis anvendelsesområde er lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber jævnfør artikel 1 i direktivet. Kommissionen kan derfor kun foreslå ændringer på forhold, som falder indenfor dette anvendelsesområde, nemlig lovpligtige revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber. Debatten og spørgsmålene i grønbogen har været rettet mod alle interessenter til revisionsydelsen såsom investorer, långivere, virksomheder, offentlige myndigheder, revisionsbranchen, skattemyndigheder, aktieanalytikere, reguleringsorganer m.fl. 66. Det er meget vigtigt, at der har været en bred debat, da ændringer inden for revisionsbranchen vil få betydning for flere forskellige interessenter, som kan have modstridende interesser. Den brede debat sikrer ligeledes, at så manges interesser som muligt bliver inddraget i formuleringen af det endelige forslag til forordning. Høringsprocessen indbragte knap 700 høringssvar inden processen stoppede i december Hovedparten af høringssvarene var meget kritiske over for især 3 forslag: genindførelsen af to-revisorsystem 2. obligatorisk firmarotation 3. adskillelse af revision og rådgivning. 63 EU-oplysningen 3 64 Grønbogen Grønbogen Grønbogen FSR 4 27\n35 Respondenterne var primært fra medlemslandende i Europa, men bl.a. USA havde indsendt 20 høringssvar. Nedenfor fremgår hvorledes de knap 700 høringssvar er fordelt på de forskellige interessenter 68. Figur 3: Fordeling af respondenter i høringsprocessen til grønbogen 69 Af figuren fremgår det, at hovedparten af respondenterne har tilknytning til revisionsbranchen. Fordelingen mellem respondenterne har selvfølgelig indflydelse på analysen af de indsendte høringssvar, hvis der foretages en kvantitativ analyse på svarene, da revisionsbranchens bemærkninger vil veje tungt. Kritikken vedrørende obligatorisk firmarotation kom fra flere forskellige af de adspurgte respondent-grupper. De revisionsfaglige organisationer og regnskabsaflæggere/virksomheder er begge generelt afvisende overfor forslaget, men støtter regelmæssig og evt. obligatorisk udbud. For regnskabsaflæggerne er det blot vigtigt, at virksomhederne kan beholde den samme revisor, hvis udbudsprocessen viser, at det er mest fordelagtigt. De revisionsfaglige organisationer foreslår regelmæssig udbud hvert 3-5 år. Enkelte respondenter fra denne gruppe var for obligatorisk firmarotation og forslog en rotationsperiode på 10 år. 70 De faglige organisationer foreslår, at revisionsudvalget regelmæssigt gennemgår forholdet til revisor, samt at de bør have en udbudspolitik med klare kriterier for udvælgelse af revisor. Regnskabsaflæggere og virksomheder taler også for stærke uafhængige revisionsudvalg, som skal overvåge kvaliteten og uafhængigheden af deres revisor. De mener, at opstillede udvælgelseskriterier skal være individuelle fra virksomhed til virksomhed, samt være kommunikeret ud til udbyderne inden udbudsprocessen starter for at undgå diskriminering af udbyderne 71. The Big 4 var alle imod obligatorisk firmarotation og pointerede at undersøgelser havde vist, at obligatorisk firmarotation skader kvaliteten på revisionen, og at det var for tidligt at lave nye 68 EU-Kommissionen 69 EU-Kommissionen 70 EU-Kommissionen 71 EU-Kommissionen 28\nRevisors uafhængighed og revisionskvalitet\nKandidatafhandling Cand.merc.aud. Copenhagen Business School 2015 Revisors uafhængighed og revisionskvalitet - Betydningen af tvungen firmarotation og adskillelse af revision og ikkerevisionsydelser Auditor\nErhvervsøkonomisk Institut Kandidatafhandling Forfatter: Dennis Gerschefski Vejleder: Bent Warming-Rasmussen Cand.merc.aud Revisors uafhængighed Ren revision eller rådgivning med fokus på levering af ikke\nDefinitionen af Virksomheder af offentlig interesse\nCopenhagen Business School Kandidatafhandling 2015 Definitionen af Virksomheder af offentlig interesse The definition of Public Business Entities Maria Gammelgaard Hansen Vejleder: Marianne Zander Svenningsen\nRevisors ansvar. Fokus på det offentlige tilsyn i Danmark på baggrund af EU-reguleringen. Troels Grundtvig Abildskov, 283844 Cand.Merc.\nRevisors ansvar Fokus på det offentlige tilsyn i Danmark på baggrund af EU-reguleringen Troels Grundtvig Abildskov, 283844 Cand.Merc.Aud Kandidata andling, November 2013 Aarhus School of Business and Social