Politikere kræver handling: Flertal vil have kontrol med PET - Politik | www.bt.dk\nPolitikere kræver handling: Flertal vil have kontrol med PET\nAf Lars Fogt Mandag den 22. oktober 2012, 11:10 Den tidligere agent for PET, Morten Storm, har opfordret muslimer til at dræbe Kurt Westergaard, fortæller flere til BT. (Foto: Privatfoto)\nEt flertal i Folketinget vil have sat Politiets Efterretningstjeneste under administration og kontrol, så man kan sikrer sig at PET overholder dansk lovgivning.\nKravet kommer efter at tre muslimer i BT i dag fortæller, at de blev opfordret til drab på Kurt Westergaard af den nu erklærede PET-agent Morten Storm. Drabet skulle ifølge den attentatplan, som Morten Storm fortalte til muslimerne, ske foran et fitness-center i Viby ved Aarhus, hvor Kurt Westergaard trænede, og Morten Storm fortalte at han kunne skaffe våben til likvideringen.\nVen afslører hemmelige planer: Sådan ville PET-agent lokke til drab på danskere\nDet får nu politikere på tværs af Folketinget til at kræve øget kontrol med PET.\n- Det her lyder frygteligt. Det viser, at der er brug for meget mere åbenhed omkring og kontrol med PETs arbejde, så vi kan sikre på at de overholder reglerne. Der er brug for både mere parlamentarisk og ekspertfaglig kontrol med PET, siger de radikales retsordfører Jeppe Mikkelsen.\nHan får opbakning til synspunktet fra både Enhedslisten og Venstre.\n- Nu vil jeg afvente ministerens forklaring, når vi skal have ham i samråd. Men vi skal alligevel lave en ny lov for PET - her vil vi have øget kontrollen med PET, så vi kan være sikre på, at de overholder de regler, der gælder for brug af agenter, siger Karsten Lauritzen fra Venstre.\nEnhedslistens retsordfører Pernille Skipper mener, at der endda er brug for at stramme lovgivningen.\n- Det her er skrækkeligt. Som det er nu, så operer PET i en gråzone. Vi skal have ændret reglerne for PET, så det er helt klart, at deres civile agenter ikke må opfordre til forbrydelser. Det skal være strafbart på samme måde, som det gælder for det almindelige PET. Samtidig må vi kræve, at PET får bedre styr på deres civile agenter. For må civile agenter som Morten Storm gøre, som de muslimer i dag fortæller til jer, så kan ingen jo sikre sig mod, at de civile agenter i virkeligheden gør det værre, siger Pernille Skippe til BT.\nFormanden for Folketingets retsudvalg, SFs Karina Lorentzen Dehnhardt fortæller, at hun afventer ministerens forklaring i et samråd om sagen i november, før hun vil give en kommentar.\nVen afslører hemmelige planer: Sådan ville PET-agent lokke til drab på danskere Politikerne vil se på brugen af civile agenter Tilbød Morten Storm 1,5 millioner skattefrit for at holde kæft Krav om undersøgelse af PET efter al-Qaeda-drab PET-agent skaffede vestlig kone til al-Qaeda-leder Barndomsven om PET-agent: Han er lystløgner Ven til PET-agent: Morten er i livsfare PET-agent spredte terrorbudskaber i danske moskeer PET-agent til venner: Jeg ved, I er vrede på mig PET-agent døbte søn Osama Få BT i 3 mdr. for 199 kr./md. Samlet pris 597 kr. – spar 752 kr.!


HardwareOnline.dk - Forum: Er der en voksen tilstede?\n26. feb | 709 hits | 0\n13. jan | 3257 hits | 0\n27. dec | 4644 hits | 4\nAf Supporter Aspirant NeoLite | 20-01-2021 12:32 | 2788 visninger | 41 svar, hop til seneste\nDer er en voksen tilstede (admin), der kan prøve at holde lidt styr på børneflokken herinde? Jeg synes efterhånden ikke man kan læse en tråd uden at folk sidder og kalder hinanden "fucker" og "klaphat".\nCorona-frustrationer eller bare kaffen i den gale hals?\nVed ikke hvilken tråd du snakker om og lang tid siden jeg har set det ordvalg herinde, men hvis nogen blev kaldet en klaphat, så er det oftest fordi de er en. Ellers brug "Rapporter til Admin", virker altid her.\nSidst redigeret 20-01-2021 12:39\nTråden jeg tænker på er lige blevet slettet ser det ud til. Synes bare generelt omgangstonen herinde er blevet lidt hostile. Det er muligt det bare mig der er blevet gammel :)\n#5 Det er der findes hvis en blanding af alle typer her inde og det ender nogle gange med at gå lidt dårligt i tone og sammenspil\nOg lige til info, så der også ældre brugere, der kan gå i selvsving :D\nI stedet for at oprette en tråd så kan du rapportere de indlæg du mener går over grænsen. Så kigger vi på dem\nMed de få moderatorer der er, som er "ansat" på frivillig basis, i forhold til hvor mange tråde og indlæg der bliver lavet hver eneste dag, så tror jeg de har rigeligt at se til. Hvis ikke der bliver rapporteret til Admin på de indlæg, skal man jo sidde og gennemlæse hver eneste indlæg xD\nJeg synes da tonen er helt fin.\n#0 - Du har helt ret i, at det er noget øvpis, at blive kaldt grimme ting herinde, især hvis man ikke har gjort/sagt noget, der berettiger dette. Har man selv smidt den første malurt i bægeret, få man selvf. også en del tilbage. Alm. meninger på tværs af hinanden berettiger selvf. ikke personlig tilsvining, så derfor kan/bør du indberette det til mod. da nogle få personer ellers vil tro, at de har carte blanch til, at svine andre til èn mass.. Om mods så tager sig af det til din fordel, kan ikke altid vurderes efter din egen retfærdighedssans, da mods jo også er mennesker i forskellige daglige "mode`s" og også til tider dummer sig med deres moderering :) Jeg er ikke så meget på hol mere som førhen, men mener bestemt, der overordnet er færre ukvemsord mm. i trådene end tidligere. Helt at fjerne "fænomenet" kan aldrig lade sig gøre, så lidt selvdissiplin blandt de groveste brugere, ville bestemt lette det overordnede/gennemsnitlige tryk. Op med humøret min ven - livet fortsætter laaangt ud over Hol :)\n#0 Du kan da spørge Thomas om de mangler en moderator såfremt du ønsker at være en del af løsningen.\nSom Preben ville have sagt: Det hedder det ikke.\nHej Thomas Er der et sted på jeres hjemmeside hvor man kan få et overblik over de titler som man som bruger kan få? Her tænker jeg e.g. på Mega Nørd, Monster Supporter etc. Og hvad der skal til at få de forskellige titler, e.g. antal indlæg osv. Jeg er bare nysgerrig.\n#12 - Hvis problemet er, at Hol rent faktisk mangler moderatorer, ville det være en god idè, men flere moderatorer vil til enhver tid, moderere mere, til endnu større utilfredshed for alle, hvorefter vi er tilbage til for 3-6 år siden. Endvidere vil optagelse af (formodet) ukyndig bruger til moderatorrollen, bestemt kun medføre en hel del flere fremtidige problemstillinger (#0 - no harm ment :)) #14 skriv til ham over PM, så der ikke kommer for meget "udenoms" i tråden :) Kan så ikke huske, om "gæster" kan skrive via PM !\nSidst redigeret 20-01-2021 16:49\n#14 Hvis du havde læst 'Ja, jeg har læst og accepterer retningslinier for brug af forum', så ville du have set svaret. :-)\nSlap af, klaphat. :o)\nHa ha - lige dèt med, at skrive "rammende, irriterende, tilsvinende, nedværdigende, ondskabsfulde, modbydelige, - ooog helt ude i skoven mentalt sygelige ord/sætninger/fraser etc. bliver jo altid opfattet vidt forskelligt - alt efter hvorledes man er opdraget - hvor man er født, herkomst, den enkelte familieopdragelse osv. osv. så der vil pr. absolut ALTID komme kontroverser mellem disse befolknings stereotyper, der hver især, vil ha` hver deres særskilte syn på aktuelle problemstilling. Nogle morer sig så med, bevidst at irritere/genere andre seriøse brugere, hvilket så (desværre) altid kommer "under?) moderatorernes synsfelt.\nSidst redigeret 20-01-2021 17:30\nNu skal I ikke gøre ComicsDK til moderator! ;)\nDer må da være nogle dygtige programmører herinde der kan lave et program som sørger for at ved hver eneste indlæg man opretter tjekker/scanner ens øjne for at se at man læser og ikke kun skimter Ja, jeg har læst og accepterer retningslinier for brug af forum helt igennem ved hver eneste post man laver.. Og en hver overtrædelse af dette føre til et farvel og ud af klappen med dig, vil mene vi er nået der til hvor intet mindre kan gøre det, desværre..\nVisse typer skal bare have hamret budskabet ind med en lægtehammer.\nAntallet af idioter er rundt regnet det samme som altid. Problemet er derimod at antallet af ikke-idioter har været faldende i mange år nu. Så det virker som en ekstraordinært koncentreret omgang morgenpis i mange af trådene. Mit ignore-script virker ikke for tiden desværre, så jeg bruger hol.dk så lidt som muligt.\n#22 - Bare husk på, at du selv indgår i den/de samlede beregninger for dine såkaldte "idioter" uanset du har lyst til det eller ej!\nDet kan sku smutte med en lille sviner fredag eller lørdag aften med lidt alkohol i blodet. Hvilket gør jeg for guds skyld er begyndt ikke at bruge hol.dk i en brandert mere. På forhånd undskyld!\nJeg tror noget af problemet er at mange af 'svinerne' er skrevet i sjovt. Det kan bare være svært at tolke ud fra hvad folk skriver og derfor tager nogen ting mere nært end hvad der er tiltænkt. Problemet er bare, at så kører møllen med rigtige svinere den anden vej.\nDer er også de der superseriøse brugere der splatter helt ud over en løssluppen tråd i hyggekrogen, mens de sideløbende deler pseudo-blødt formulerede fornærmelser ud i et skænderi om GPU-ydelse i voksentrådene. Det er to sider af samme mønt, kunne man påstå.\nHvornår er man voksen? :O 18+ ? 21+ ? 60+ ? Alt er vel relativt. ;) Men som andre siger "Rapporter til Admin", gør det en del nemmere for admins. :)\n#27 Man skulle tro det ikke kunne være sandt, men ikke alle bliver det med alderen.\n#0 Tag en tur på ekstra bladets nationen eller en tur på en politisk diskussion på facebook. Så er det ikke så slemt herinde længere.\n#29 Er det ikke der ‘internet-krigere’ bliver uddannet? ;) De tråde kan godt nok være giftige. Men så har man heldigvis den frihed, at kunne undvige de sider. :)\n#29 Jeg læser ofte Eb nationen bare for at få et godt grin, det fuldstændig vanvittigt derinde, virkelig one of a kind debat der foregår derinde ofte\n#31 Ikke altid man kan kalde det en debat. Nok mere en flok gamle mænd som skal af med hverdagens frustrationer\nSom min gode gamle ven Mike Tyson sagde: Social media made you all way too comfortable with disrespecting people and not getting punched in the face for it.\nTonen i debatten herinde er intet i forhold til andre steder på nettet. Tror mere det handler om den samfundsudvikling der er sket i de sidste 10 år.\n#34 Jeg har været on/off HOL i 15 år eller mere. Stemingen herinde har aldrig været så grov og giftig, som den er lige nu. Har set flere tråde stikke af, hvor brugeren der stillede spørgsmål ingen dårlig intentioner havde, men hvor det til sidst ender med brugeren bliver sablet ned og tråden lukket. HOL er ikke ren hygge og venlighed, som det en gang har været. Der er langt flere "giftige" personligheder herinde, end der har været førhen. Det er min opfattelse og det er bestemt ikke alle der deler min mening, men det er hvad jeg har set her på siden jeg kom tilbage og har brugt lidt tid herinde. Det har hvert fald fået mig til at deltage mindre aktivt i diskutionerne, fordi folk virkelig bliver grove.\nSidst redigeret 22-01-2021 10:03\nJa derfor jeg har valgt så meget anynonymitet som som mulig, netop fordi jeg blev mobbet af @Toffo og @The666 i mine unge dage her på siden, jeg har stadig traume over det...:DDD\nJeg vil sgu hellere kaldes for en fucker eller klaphat, end at få en brødtekst på 1000 anslag med passivt-aggressivt undertone møntet imod mig :-D #35 enig.\nSidst redigeret 22-01-2021 11:53\n#36 Du har sikkert fortjent det, når det har været Toffo og The666 :D ;)\n#38 Især hvis man er ny og kommer og tror man ved en masse...DD\n#38 \_o/ Also. 688 - det er en ubåd, ikke det store dyr i Åbenbaringen ;) #alle - vi er selv med til at sætte standarden. Hvis nogen er ubehagelig, så vind over dem ved at være seriøs og høflig. Du er hvad du spiser, og alt det der. Det kan være svært at "høre" forskel på om nogen sidder og fyrer fis og ballade af, eller om vedkommende oprigtigt er pissesur og i rage-mode. Jeg er ofte blevet skudt i skoene at jeg "altid er sur". Intet kunne være fjernere fra sandheden - jeg har bare en meget uformel omgangstone, og elsker at krydre sproget. Man må super gerne blive fornærmet, men det ændrer som regel ikke hverken mit humør, eller fakta. Det ku' være man skulle stable et HOL.øl på benene igen snart, så nogle af de her auto-ofre kunne få lidt frisk luft og et horn mjød. Folk er som regel flinke nok når man har mødt dem. Også dem man synes er nogle komplette cunts (Ja, dig, Acap ;) - det kræver bare man vil andre mennesker, fremfor at insistere på at andre nok er mindst lige så krænkede som man selv føler sig når man ikke får ret bare fordi man har været i motionscenter 3 gange siden lockdown. Y'all motherfuckers har brug for nogle krammere. (I ansigtet, med en stol ;)\n#40 Ja jeg beklager meget, med the666 i stedet for the688, jeg havde nu fundet de rigtige talt, hvis du bare var lidt mere aktiv her på siden, men du render vist og gemmer dig. Så må man jo gætte. ;) Kan du om ikke andet have en god weekend!\n#trådstarter Stik dog piben ind! Sikke en gang vræl!\nJeg vil vove den paastand at paa ordbrug er det faktisk stoerstedele af hol der snakker helt fint. problemmet er an handfuld gengangere som konsekvent skal raabe oop og te sig tosset naar en debate ikke gaar sig i deres retning.\nOpret svar til indlægget: Er der en voksen tilstede?


Violer kan andet end at se godt ud i bedet i haven. Du kan også bruge dem i salaten, lave te og snaps af dem eller kandisere dem. Her kan du se, hvordan du kandiserer dem.\nAf: Marianne Holdt, 7. april 2014\nI gamle dage troede man, at hvis du tyggede kandiserede blade af marts-violen inden stævnemødet, udløste det kys fra den udvalgte.\nViolen er vigtig for parfumeindustrien, der nyder godt af dens helt specielle og skønne duft. Heraf navnet Viola odorata (duft). Violen var også kejser Napoleons yndlingsblomst.\nDu kan lave te og snaps af tørrede violer. I frisk tilstand kan de bruges i salaten, og så kan du kandisere dem.\nNyplukkede marts-violer uden stilk, 1 pasteuriseret æggehvide, flormelis.\n1. Pisk æggehviden luftig med en gaffel. Drys flormelis ud i en lille flad skål.\n2. Dyp marts-violerne i æggehviden, som virker som lim, og læg dem derefter ned i skålen med flormelis. Ryst skålen, så blomsterne bliver vendt godt i flormelis.\n3.Læg dem derefter på et stykke bagepapir, og stil dem til tørre et lunt sted i et par dage. (Ikke over 50°).\n7. april 2014 Marianne Holdt\nKom så i gang, hvis du vil have den hjemmelavede brændevin klar til jul! Den udkonkurrerer alle andre flasker på borde. Vi lancerer julesn...\nStår du og mangler den imponerende, overdådige og ikke mindst velsmagende dessert til nytårsaften. Så er nytårsiskagen fra bogen Stjernest...


Uanset valgresultat: Omstridt billundbane bliver til virkelighed | Ingeniøren\nBilledet er fra anlæggelsen af jernbane ved Ringsted Illustration: Banedanmark\nAf Jacob Christian Eriksen 8. maj 2019 kl. 15:37 36\nSocialdemokratiet vil stadig støtte op om anlæggelsen af Billundbanen, hvis rød blok skulle vinde valget.\n»Vi aflyser ikke noget. Vi står ved, at vi har haft Billundbanen med i Togfonden, og vi er klar over, at det er et stort ønske fra Dansk Folkeparti, og det respekterer vi også efter et valg«, siger transportordfører, Rasmus Prehn (S).\nDen omstridte Billundbane er en del af Regeringen og Dansk Folkepartis Transportinvesteringsplan. Planen kan dog først nå at blive gennemført efter Folketingsvalget.\nVenstre vil også bygge banen\nIfølge den seneste meningsmåling fra Megafon står rød blok dog til at få 52,1 procent af stemmerne uden Alternativet. Derfor kan det i øjeblikket se sort ud for planen.\nVenstres transportordfører, Kristian Pihl Lorentzen, garanterer dog, at aftalen – og dermed også Billundbanen – vil blive gennemført, såfremt blå blok vinder det kommende valg.\n»Vi har lige lavet en rigtig god trafikaftale, som vælgerne så helt konkret kan forholde sig til. For kommer der en blå regering, så bliver den gennemført,« siger han.\nKritiseret af fagfolk\nBillundbanen er blevet kritiseret igennem mange år, og de nyeste samfundsøkonomiske beregninger viser, at projektet vil give et samlet underskud for samfundet på mellem 1,3 og 1,8 milliarder kroner.\nDet er ikke normalt for sådan et anlægsprojekt, siger Mogens Fosgerau, der er professor ved Økonomisk Institut på Københavns Universitet.\n»Hvis man bare smed 900 millioner kroner i havet eller brændte dem, ville det være bedre. Så ville det kun koste 900 millioner kroner og ikke 1,4 milliarder kroner,« siger Mogens Fosgerau.\nS anerkender kritikken\nSocialdemokratiet har forpligtet sig på anlæggelsen af Billundbanen siden vedtagelsen af forliget om Togfonden i 2014. Forliget blev dog brudt, da Dansk Folkeparti indgik i Regeringens nyeste aftale i stedet. Derfor er Socialdemokratiet teknisk set ikke længere bundet til at anlægge banen.\nRasmus Prehn erkender, at der er problemer med anlægsprojektet.\n»Der er jo forskellige faglige kritikpunkter i forhold til, om man får nok for pengene ved at lave banen. Så det vil da indgå, hvis vi skal til at forhandle igen. Og jeg tror ikke, det bliver os, der presser på for at bevare projektet,» siger Rasmus Prehn\nHan understreger dog, at der er et behov for at løfte den kollektive trafik til og fra Billund Lufthavn.\n»Så kan man diskutere, om den bedste løsning er ved at have Billundbanen, eller man kan få mere for pengene med en anden løsning,« siger Rasmus Prehn.\n»Et symptomatisk problem for jernbaneudviklingen«\nRasmus Prehn fremhæver, at det vigtigste for Socialdemokratiet er at vedtage et bredt transportforlig, der kan strække sig over flere år – uanset om Billundbanen er på den liste eller ej.\n»Nu tager vi drøftelsen, hvis det skulle aktuelt efter valget, og vi respekterer, hvad de andre partier siger. Men det bliver nok ikke bliver os Socialdemokrater, der slår på stortromme for Billundbanen i sådan nogle forhandlinger, fordi der er de faglige indsigelser«, siger Rasmus Prehn.\nAllerede for ti år siden anbefalede Harry Lahrmann, der er lektor ved Institut for Byggeri og Anlæg på Aalborg Universitet, at lukke de små jernbaner i Jylland.\nAlligevel har Billundbanen siden ‘Aftalen om bedre mobilitet’ fra 2010 været en del af skiftende regeringers transportforlig.\n»Man kan sige, at Billundbanen er symptomatisk for nogle ret store udfordringer for jernbaneudviklingen i Danmark. At begynde at bygge endnu en bane, som man burde nedlægge fra dag ét, det er jo tåbeligt,« siger Harry Lahrmann.\n"Billundbanen er blevet kritiseret igennem mange år, og de nyeste samfundsøkonomiske beregninger viser, at projektet vil give et samlet underskud for samfundet på mellem 1,3 og 1,8 milliarder kroner.\nDet er ikke normalt for sådan et anlægsprojekt, siger Mogens Fosgerau, der er professor ved Økonomisk Institut på Københavns Universitet."\nSporvogn i Ring 3 = Samfundstab 8,3 mia. kr.\nSporvogn i Odense = Samfundstab 2,1 mia. kr.\nSporvogn i Aarhus = Samfundstab 754 mio. kr.\nOg det er tal fra 2013, 2013 og 2010, siden da er alle tre projekter blevet markant dyrere. Den eneste bane som er åbnet er den i Aarhus, den har så til gengæld markant færre passagerer end forventet.\nLidt sissyfosarbejde konstant at svare på dine udgydelser vedr. letbaner, men det beriger altså ikke diskussionerne at være så polariseret:\n1. Nej, samfundsøkonomien er ikke - 8,3 mia på letbanen langs ring 3 - skønt ministeriet oplyser det - bemærk lige hvad de skriver. Det er ikke den i analysen fra 2013 beskrevne bane, der bygges. Se fx her:\n2. Passagertallet for den samlede bane i Århus er endnu ikke kendt - men på den indre del er rejsetiden markant kortere end den tidligere bus - og passagervolumen væsentlig større. Tiden vil vise, om de når op på de forventede mængder efter åbningen mod Grenaa og byudviklingen ved Lisbjerg.\n3. Letbanen langs ring 3 er ikke blevet markant dyrere. Den holder sig på præcis det forudsatte - endda med ca. 1 mia. i reserver efter kontraktindgåelsen - og på trods af bl.a. en pensioneret cowi-ingeniør (og et par andre)'s forsøg på at tage livet af anlægsloven (via et falskneri sendt til transportudvalget). Det skønnes - men kun et skøn - at have kostet små 250 mio. kr. Læs berevet her: https://www.ft.dk/samling/20151/lovforslag...\nI want to make love with you ...\nNoget af en kærlighedserklæring fra S til DF her før valget! Lad os se efter ....\nNej, samfundsøkonomien er ikke - 8,3 mia på letbanen langs ring 3 - skønt ministeriet oplyser det - bemærk lige hvad de skriver. Det er ikke den i analysen fra 2013 beskrevne bane, der bygges. Se fx her:\nNej projektet fra 2013 havde kun et samfundstab på 2,7 milliarder kroner.\nKilde: Side 153 https://www.dinletbane.dk/media/1265/udred...\nDet hele er blevet meget værre, og så er der ikke engang regnet med regionaltogsperronerne på Glostrup der ikke bliver til noget og stationen i Herlev der ikke flyttes hvilket forventes at koste 15% af det samlede antal passagerer\nPassagertallet for den samlede bane i Århus er endnu ikke kendt - men på den indre del er rejsetiden markant kortere end den tidligere bus - og passagervolumen væsentlig større. Tiden vil vise, om de når op på de forventede mængder efter åbningen mod Grenaa og byudviklingen ved Lisbjerg.\nAarhus er en by med 250.000 mennesker og i Grenå bor der 14.400 mennesker. Der mangler halvdelen af passagerne, og det får man ikke ved at forbinde med lille Grenå.\nLetbanen langs ring 3 er ikke blevet markant dyrere. Den holder sig på præcis det forudsatte - endda med ca. 1 mia. i reserver efter kontraktindgåelsen\nDet er meningen man skal holde sig indenfor budgettet uden brug af reserverne. Det er derfor de hedder reserver. At være stolt af man endnu ikke har taget hul på reserverne er som at åbne en nybygget dæmning og prale af den endnu ikke er styrtet sammen.\nMen skægt du mener sporvognen holder sig præcis til det forudsatte, det mener bestyrelsen ellers ikke: https://ing.dk/artikel/nu-faar-koebenhavn-...\nFlemming Bach Thomassen 5 måneder siden\nMon ikke det går Tulle banen som Marselistunnelen i Århus\nOmkring år 2000 fik politikkerne i Århus den fikse ide at de ville have en tunnel i Marselis Boulevard, selv om der ingen trafikalt behov var for den, og støjbegrænsningen kunne opnås på anden vis for en meget lille brøkdel af prisen. Den skulle være bygget færdig i 2012. Den er ikke taget af bordet endnu, men heldigvis heller ikke igangsat. Politikkerne er nok klar over at den er et gigantisk pengespild, og bliver ved med at udskyde, indtil den dør af sig selv, med en ny generation af politikkere. Lad os håbe det går Tullebanen lige sådan. Udskyd den bare gang på gang, og opgiv den så til sidst, når ingen taber prestige på det.\nJacob Jensen 5 måneder siden\nVar det på langt sigt ikke\nVar det på langt sigt ikke bedre at flytte lufthavnen?\nBrug pengene fornuftigt og langsigtet. Uden lufthavnen i Billund ville ingen på nogen måde forestille sig at placere en bane der.\nSimpelthen bygge en ny lufthavn langs eksisterende motorvej/jernbane. Aarhus trænger også til en ny lufthavn.\nDer er også snak om en bane imellem Aarhus og Silkeborg. En placering langs den kunne måske også give mening hvis banen forlænges til Herning og dermed kan Karup lufthavn også nedgraderes til flyveplads.\nEn ny bane skal naturligvis være med dobbeltspor.\nSikkert på du kan blive enig med dig selv om hvilket beløb, du leder efter?\nHint: Du kan ikke bruge rapportens samfundsøkonomiske beregning til noget, for ud over at projektet og dets forudsætningerne er ændret, er diskonteringsrenten også ændret fra finansministeriets side - og er i øvrigt i praksis tæt på nul.\nHer er de foreløbige passagertal: https://www.midttrafik.dk/nyheder/2019/2/f...\n@Bent: Prøv at læse længere end til overskriften: Finansieringen - som er en ret væsentlig del af udgifterne til store projekter - er så blevet billigere.\nPS! Reserven er en del af de 6,2 mia. Der er skrevet kontrakter for 5,1. I Odense har man efter kontraktindgåelsen valgt at købe 2 togsæt mere. For dele af reserven.\nAlex Østergaard 5 måneder siden\nJeg kan da godt se du aldrig er negativ overfor jernbaneprojekter. /s\nBo Leth Andersen 5 måneder siden\nRe: Var det på langt sigt ikke\nBillund Lufthavn er et aktieselskab ejet af de omkringliggende kommunerner, med Vejle, Kolding og Billund som de største aktionærer, jeg tror ikke de er interesseret i at flytte. Og de er formentligt heller ikke særligt interesseret i Aarhus's lufthavnsproblemer\nBillund blev bygget ude på den jyske hede, hvor jorden var billig og flad.\nDet er vel helt normalt at kollektiv trafik har et samfundstab.\nIkke nødvendigvis - men den metode, som Finansministeriet kræver, forsimpler en række forhold og udelader prissætning på en lang række virkninger.\nBl.a. skatteforvridningstabet er diskuteret - det anvendes, hvor anvendelsen af trafikprojektet helt eller delvist medfinansieres af skattemidler (typisk ved kollektiv trafik) mens det ikke tillægges stor effekt ifm. vej - skønt pendlertrafik reelt er stærkt subsidieret ifm. transportfradraget.\nEt andet er udbygningen af en motorvej, som kan tillægges stor samfundsøkonomisk værdi for strækningen - men som medfører at trafik sander til et andet sted (fx inde i den by, motorvejen føder). Sidstnævnte virkning udelades - og kan jo reelt være et større minus end nytten af motorvejen selv\nBl.a. derfor bør de analyser ikke sammenlignes ukritisk, hvad de alt for ofte bliver (og så går der blot politik i det).\nNis Christian Raun 5 måneder siden\nUmildbart lyder det totalt overflødigt med denne Billund jernbane, særligt når man ej kender og oplever de lokale trafikale udfordringer der findes.\nVed og omkring Kolding på E20 / E45 kan du stille dit ur på hvad når der sker en trafikulykke, der giver forsinkelser på mellem 5 – 18 minutter samt på dem der giver mere ind 90 minutter og det er hver uge det sker. Dette område er fra Christiansfeld i Syd til Skærup i Nord, fra Lunderskov med tilkørsel mod hovedvej 32 og sekundær vej 191 i vest til Nørre Aaby i Øst.\nOmkring Vejle på E45 fra Skærup i syd til Hedensted i Nord man kan gøre det samme. Med trafikkaos på hovedveje 28 ”Billund - Bredsten”, da alt trafik skal ind igennem Vejle By. Og ej kan undgå at blande sig imellem de bløde trafikanter (cyklister, børn og ældre samt barnevogne).\nDet der er allermest tanke vækkende, er hvilken budget med udvidelse fra 4. til 6. spor og med forlængelse af diverse tilkørselsramper etc. Etc. Vejdirektoratet har brugt siden 2009 og frem til nuet, uden ændringer på max. Hastigheden i grove træk er blevet ændret på.\nDerfor er der brug for alternativ løsningsmodel ikke kun lokalt, men nationalt der kan give en vink med vognstang om hvad der reelt set er behov for fysisk. Ved at bygge en laboratorium / test område i 1 : 1 da samtlige rapporter der siger noget andet vitterligt har slået fejl.\nDisse problemer Billund Banen skal kunne tage lokalt. Vil kun kunne blive forstærket ved hjælp af Herrevejs Motorvejs byggeri, samt med udvidelse af E45 og E20 fra 4. til 6. spor grundet denne tungt gods transport der findes her 24 / 7 blandet sammen med pendlerne og ferie bilister.\nMads Bendixen 5 måneder siden\nOg lå ved siden af Lego.\nJakob Bonde 5 måneder siden\nDet ville da give mere mening at bygge en hurtig og relativt billig jernbane forbindelse fra Aarhus til Esbjerg med betalbar parkeringspladser ved motorvejen begge steder og lukke (Esbjerg og) Aarhus lufthavne og bruge pengene man sparer på driften af en ny lufthavn i Aarhus på jernbanen. Så kan man vel kalde den Aarhus-Esbjerg-Billund lufthavn eller Midtdanmarks lufthavn med byerne under. Derved vil få langt bedre forbindelser fra alle steder.\nTja, men har du et bud på hvad sådan en bane vil koste ?\nSå mangler du i øvrigt en forbindelse til Odense !\nHele ideen i en Billundbane var at gøre Billund til Aarhus og Odenses foretrukne lufthavn. Med en ordenlig baneforbindelse er afstanden ikke så stor, og trafikgrundlaget er stort nok til at gøre Billund attraktiv.\nMidtjylland har ikke befolkning/opland til 3 internationale lufthavne. Det vil give bedst mening at samle Karup, Tirstrup og Billund i én og så forbinde til den med intercity-tog. På sigt måske endda også Aalborg. Derfor er en placering langs intercity-nettet ekstremt vigtig.\nGør Herning til jernbaneknudepunkt.\nBygbanen Aarhus - Silkeborg - Herning til intercitydrift\nIntercity-tog fra Thisted - Herning - Silkeborg - Lufthavn - Aarhus - ....\nByg intercity-bane fra Esbjerg - Herning og forbind med overnstående\nDet handler om convenience. De færreste gider besværet med at skifte fra Intercity-tog over i et langsomt regionaltog når man har kufferter osv. Man vil stige på et tog i sin by, Thisted, Herning, Aarhus, Kolding (måske Esbjerg på sigt)) og kunne stige ud i lufthavnen og videre ud i verden. kilometerafstanden er ikke så afgørende ved togdrift, det handler om at blive kørt direkte til døren uden skift. Rejsetiden i toget fordrives alligevel med næsen i mobilen.\nVed at placere en lufthavn langs Silkeborg-motorvejen (fx. ved Galten) får man en lufthavn som inden for en radius af 100 km vil kunne nås fra alle de store byer i Jylland, hvis man insistere på at køre i bil/bus.\nGlem Odense i første omgang, de bruger Kastrup som de kan tage toget direkte til.\nGlem Sønderjylland de bruger Hamburg lufthavn og har også Sønderborg lufthavn.\nKenneth Birch 5 måneder siden\nDer er sikkert gode\nDer er sikkert gode argumenter imod, men nu prøver jeg...\nSom jeg forstår det, er det Vejle-Jelling, der er flaskehalsen, der gør, at der ikke bliver plads til både Vejle-Herning og Vejle-Billund i ønsket frekvens. Hvad nu hvis man byggede videre mod øst fra Jelling til Horsens, så Bllund i stedet blev betjent af tog, der kørte Århus-Horsens-Jelling-Billund? Så må passagerer Billund-Vejle skifte i Jelling, til gengæld får alle andre direkte tog. Det er selvfølgelig en noget længere strækning, men landskabsmæssigt nok også mere 'uproblematisk' end at skulle opgradere gennem Grejsdalen.\nBillund betjener også Odense !\nAalborg har deres egen lufthavn.\nSom tidligere nævnt er ejerne af Billund nok ikke interesseret i andre placeringer. Historisk er jyske lufthavne et kommunalt anliggende, de civile terminaler på flyvestationerne er ejet og drevet af kommunerne. Men Aarhus har i mange år sidet på hænderne, og ventet på at staten skulle bygge en jysk hovedlufthavn. Det er bare aldri sket, og nu er Billlund etableret som hovedlufthavn for region Syd og Midt.\nI forhold til hvad det koster at bygge en ny lufthavn på bar mark, så er de investeringer der skal til for at sikre ordentlige togforbindelser til Billund beskedne.\nRe: Der er sikkert gode\nHvad nu hvis man byggede videre mod øst fra Jelling til Horsens, så Bllund i stedet blev betjent af tog, der kørte Århus-Horsens-Jelling-Billund\nDet skulle vel ikke udelukke tog Odense - Vejle - Jelling - Billund.\nUd over prisen, er det største problem nok at Tulle er valgt i Vejle, og Vejle er ikke intereseret i en bane uden om byen. I togfond aftalen var Billundbanen nærmest en kompensation, for at en Vejlefjord bro ville føre IC-togene uden om byen..\nPrisen en nu nok ikke astronomisk, det er nok billigere end dobbeltspor igennem Grejsdalen.\nPeter Madsen 5 måneder siden\nHvorfor skal Billund-banen\nHvorfor skal Billund-banen over Jelling? Der ligger da stadig en banedæmning gennem Vejle Ådal til Vandel og videre til Grindsted. Med tog er det da en stor fordel at udngå de store bakker - og Vandelbanen krydser ganske få højdekurver.\nOg så undgåe man også yderligere trafik gennem Grejsdalen - som naturmæssigt fortjener at slippe for at blive en trafikkoridor. Grejs Å er en helt unik dansk bjregbæk - med Isfugl og Vandstær.\nVejle Jelling banen er Danmarks stejleste - åens fald er ligeså.\nRe: Hvorfor skal Billund-banen\nVandelbanen havde endestation på Vejle Nordbanegård, nu Vejle Sygehus, hvor der var rebroussement, ikke særligt praktist i 2019.\nOmrådet langs indkørslen til Vejle er tæt bebygget, så det vil kræve en fryglig masse overkørsler i niveau. En del af banetraceet er idag vej så det vil kræve alternative løsninger.\nMan kunne godt komme tæt på centrum langs åen eller Bredstenvej, men det sidste stykke ind til Vejle Banegård kræver enten en tunnel eller store nedrivninger, hvis man skal undgå rebroussement. Det vil nok koste mere end resten af banen.\nFra Vejle Sygehus kan der godt anlægges dobbeltspor, op gennem Greisdalen, hvis man accepterer at banen snor sig, det drejer sig om en strækning på max. 9-10 km med begrænset hastighed. Et ekstra spor fylder trod alt kun ~5 m, Den sidste kilometer ad Højbanen, må man så opretholde som enkeltspor, men det kunne godt fungerer.\nLars F. Jensen 5 måneder siden\nHvorfor skal Billund-banen over Jelling?\nOg så undgåe man også yderligere trafik gennem Grejsdalen -\nMan kunne godt komme tæt på centrum langs åen eller Bredstenvej,\nNu taler vi her om en bane, hvor al fornuft og positiv rentabilitet er meget længere væk end 'en by i Rusland'.\nMan kunne imidlertid lade en ensporet bane løbe via den nuværende godsbane i Vejle forbi Bryggen og Regionen (der vel alligevel snart nedlægges) og - måske delvist dobbletsporet - langs åen til Billund Lufthavn og videre nordpå til det gamle sydlige banetrace ind til Brande. Det sidste stykke in i byen naturligvis igen enkeltsporet.\nSå ville banen i Grejsdalen kunne nedlægges eller måske i en periode fortsætte til Jelling eller Thyregod indtil større renovation bliver påkrævet.\nMen det vil betyde, at alle tog fra/til sydøst for Vejle til/fra Brande, Herning,Holstebro og Struer også vil være en direkte forbindelse til Billund Lufthavn.\nHvis batteritog bliver godtaget i Danmark, vil man kunne nøjes med at opstille kørestrøm på en højst to ensporede strækninger fx 20 km mellem Brande og Herning, Herning station og evt. på stationen i Struer.\nIntercity tog fra Sjælland vil så blive et problem, der må findes en løsning på\nBekymringen for nedrivinger i Vejle, deler jeg kun delvist. Der kan blive brug for en togbro eller kort tunnel forbi Bryggen, eller et 'hak' i et Bryggen's sydøstlige hjørne\nJeg ser den største udgift komme til en evt. ønsket en flytning af Vejle station til 'overfor renseanlægget', så omstigning fra toget fra Horsens kan ske lettere (der spares en gåtur på 250-300m ).\nPS! Men der næppe trafik nok til blot den mindste positive samfundøkonomi.\nVed at placere en lufthavn langs Silkeborg-motorvejen (fx. ved Galten) får man en lufthavn som inden for en radius af 100 km\nEr det nu Aarhus udgave af selvforståelse der skal luftes igen?\nDanmarks næststørste lufthavn Billund ligger centralt for Sønderjylland inklusive Esbjerg, Trekantområdet og Midtjylland og ligger netop kun 100 kilometer fra Aarhus rådhusplads (check selv google Maps). Billund har har forbindelser ud til mange destinationer og i hvert fald alle relevante europæiske hubs.\nkun 100 kilometer fra Aarhus rådhusplads\nKrak's ruteplan siger 94 km(1 tim 3 min), mod 42 km (39 min) til Tirstrup.\nSå det handler mere om Aarhus's selvforståelse.\nSom i: "Vi er Danmarks næststørste by, så vi vil have en stor lufthavn. Hvis Billund ændrede navn til Aarhus lufthavn kunne vi måske tale om det" - ish?\nJeg er tilhænger af den rigtige løsning. Hvorfor bruge 1 milliand nu på en dårlig investering, hvis det kan give bedre mening at "spare op" og bruge 10 mia. om 5 år og få en meget bedre løsning der vil gavne langt flere? Billund kører fint som den er nu, men derfor kan man vel godt have en langsigtet strategi om en flytning. Det er trods alt "kun" en lufthavn med 1 landingsbane og 1 terminal.\nJa Billund betjener da klart nogle fynboer. Men det ændrer ikke ved at for fynboer så er Kastrup altså hovedlufthavnen og der hvor ruterne er.\nAalborg lufthavn klarer sig godt og holder vi lige ude af denne debat for nu. Problemet er Karup, Tirstrup og Billund som slås om de samme passagerer og mangler en tog-forbindelse.\nHele Jylland har 2,6 mio indbyggere.\nSå længe der er så mange lufthavne som slås om de samme passagere og samme ruter fra flyselskaberne (og her mener jeg ikke charter) vil ingen af dem for alvor rykke sig. I udlandet er der områder med 5-10 mio indbyggere som kun har én rigtig international lufthavn.\nMit forslag vil koster mange milliarder mere end en Billund-bane, ingen tvivl om det, men det vil gavne hele regionen massivt når projektet står færdigt og ruterne strømmer til lufthavnen som nu har et kæmpe opland og gode infrastrukturforbindelser.\nAfstandene er store i Jylland men med intercity-rute direkte til lufthavnen fra både nord og syd gør det ikke det store, det vigtigste er den direkte forbindelse til terminalen.\nEn Odenseaner har 150 km til Kastrup men oplever det ikke som et problem med undtagelse af når der er kludder med skinnerne pga DSB og Banedanmark.\nAt jyske lufthavne er et lokalt kommunalt anliggende betyder vel ikke at de skal være det for tid og evighed?\nLangsigtet plan for sammenhængende infrastruktur for midtjylland:\nByg dobbeltsporet jernbane fra Aarhus til Herning.\nFlyt Billund til ny placering langs Silkeborg-motorvejen og den nye jernbane.\nLuk Tirstrup og Karup.\nByg hærvejen motorvej fra syd for Kolding til nord for Randers med afkørsel direkte til ny lufthavn.\nByg jernbane (evt også motorvej) fra Herning til Esbjerg\nOdense - Billund 104 km (1 time 12 min) gennemgående tog via Jelling - Billund ~1 time 20 min.\nOdense - Kastrup 167 km (1 time 44 min) IC-tog ~2 timer\nFynboer uden bil rejser via Kastrup, med bil via Billund. Generelt er trafikforholdene langt mere kaotiske omkring København, end i Vestdanmark, selv om trekantsområdet kan give problemer.\nDet koster vel omtrent det samme som en ordenlig Billundbane.\nJeg tvivler nu på at nordjyderne vil opgive deres egen lufthavn til fordel for en ny Aarhus Lufthavn.\nSom hovedlufthavn vil Aarhus have for stort tab til København og Hamborg, i forhold til Billund.\nEn ny storlufthavn kræver et areal på ~1 x 3 km, + indflyvning i begge ender hvor der ikke kan bygges.\nHvor finder man lige sådan et stykke plant jord uden bebyggelse ?\nHvem drømmer om at få sådan en som nabo ?\nIkke i Skanderborg kommune, de har aktier i Billund.\nI Billund er der plads, der er endog plads til en parallel bane nord for den eksisterende.\nFor indbyggerne i Billund er lufthavnen arbejdspladser, og bekvem adgang til den store verden.\nUden egentlig at forsvare eller modsætte mig en Billund bane, så ligger Billund lige så centralt som din foreslåede lufthavn på Silkeborg kanten. Alene slagsmålet med miljøorganisationer for at bygge en i det dejlige Silkeborg område bliver en ordentlig omgang!\nEr det for at please Aarhus at den skal ligge der? Jeg er enig i at vi her bør holde Aalborg ude af debatten. Billund ligger simpelthen mere centralt end kystbyen Aarhus. Både Trekantsområdet, Esbjerg og de større sønderjyske byer ville få længere til en lufthavne ved Silkeborg.\nOdenseanerne kan acceptere en 150 kilometer tur til København, hvorfor skulle aarhusianerne så ikke kunne klare godt det halve til Billund?\nJeg er ikke interesseret i ny "Aarhus lufthavn" men i en og kun én lufthavn for hele midtjylland hvor flyselskaberne kan se en god forretning i at tilbyde ruter ud i verden pga det store opland der har let adgang til lufthavnen. Ligesom at Kastrup servicerer hele Sjælland og hele Øresundsregionen.\nOg med de afstande der i mellem byerne i Jylland er det altså vigtigt at der er intercity-forbindelse og motorvej fra de fleste af disse byer til en ny lufthavn. Det kommer der næppe med den placering Billund har nu.\nRuterne er der altså ikke fra Billund, og hvis de er så er de i hvert fald ikke konkurrencedygtige ift hvad Kastrup kan tilbyde. På min arbejdsplads rejses der meget, både over atlanten og til asien, og næsten alle ture går via Kastrup. Billund er dog god nok hvis din slutdestinaton er inden for Europa.\nMin arbejdsplads ligger på Fyn.\nOdense kan kun acceptere de 150 km til Kastrup netup fordi at der er en direkte togforbindelse der bevæger sig med en fornuftig hastighed dertil. Bilen er ikke et alternativ pga udgifter til bro, risiko for kø på Køge bugtmotorvejen, bøvl med parkering osv - afstanden er sekundær- det handler om tilgængelighed og udbud af ruter. Man skal heller ikke undervurdere værdien af at kunne arbejde i toget, eller måske få sig en lur.\nJeg er forøvrigt enig i de miljømæssige udfordringer med en lufthavn ved Silkeborg. Der er dog mig bekendt mange marker i det område af Jylland så mon ikke man kan finde en lokation i fornuftig afstand fra bane og motorvej hvor man ikke ødelægger og skæmmer hele den omkringliggende natur.\nRe: Tænkt stort\nOdense kan kun acceptere de 150 km til Kastrup netup fordi at der er en direkte togforbindelse der bevæger sig med en fornuftig hastighed dertil.\nHvis der bliver gennegående tog, bliver rejsetiden til Billund kortere.\nIfølge Banedanmarks projekt Vejle - Billund 29 min.\nIfølge DSB IC-køreplan Aarhus - Vejle 45 min, Odense - Vejle 50 min\nD.v.s rejsetider på omkring 1.15 og 1.20, fra Aarhus og Odense til Billund, hvorfor finder du ikke det atraktivt?\nNår du aksepterer dagens 2 timer Odense - Kastrup.\nBillund, Aarhus og Aalborg arbejder seriøst på at få den første forbindelse over atlanten. Nye versioner ar A320 og B737 har transatlantisk rækkevide.\nAt flytte lufthavnen for at spare på jernbaneudbygningen, er vist ligesom molbohistorien med storken.\nJo længere mod nord man rykker en hovedlufthavn, jo større tab af rejsende til Hamborg og Kastrup. Uden at man tiltrækker væsentlig flere rejsende fra Nordjylland. Karup er i den forbindelse kun en indenrigslufthavn, Karups opland er i stor omfang Billunds opland for internationale flyvninger.\nTrekantsområdet, Esbjerg og Fyn er en væsentlig del af Billunds opland, som ikke i samme grad vil benytte en Aarhus lufthavn.\nD.v.s rejsetider på omkring 1\nDet er også ganske attraktivt, men det gavner ikke hele (midt)Jylland.\nJeg er interesseret i intercity togforbindelse fra nord (Aalborg) og syd (trekantsområdet og Odense), nordvest (Thisted), sydvest (Esbjerg) og selvfølgelig Aarhus i øst.\nTænk hvis man kunne samle alle jyske kræfter og kun havde en hovedlufthavn at fokusere på her.\nTænk at kunne sige til fx. Singapore Airlines, vi har 2 mio inden for 1 time med tog til vores lufthavn. Og inden for 90 minutter med bus/bil.\nAalborg kan fortsætte som forbindelse til norden og europæiske hubs, charter og som indenrigslufthavn til København.\nJa det kan man umiddelbart synes, men som nævnt tidligere er der en mening med galskaben når man ser det store billede.\nJo længere mod nord man rykker en hovedlufthavn, jo større tab af rejsende til Hamborg og Kastrup.\nVille det være nogen stor katastrofe hvis man kunne ende op i en situation hvor de 3 lufthavne rent faktisk kunne gå hen og supplere hinanden? En situationen hvor man som rejsende ikke skulle spekulere så meget over hvilken lufthavn man brugte da rejsetiden imellem dem ikke adskiller sig med mere end 1-3 timer... Men det kræver naturligvis at man er villig til at investere i intercity-togbaner.\nMen jeg kan fornæmme at jeg er i undertal med at tænke helt langsigtet her.\nRe: D.v.s rejsetider på omkring 1\nØh, i forhold til idag er det en forbedring der rykker, Billundbanen kan forlænges til Esbjerg, og forsynes med en shunt der peger mod Herning/ Holstedbro. Så er det kun Skive/Viborg og den sønderjyske længdebane der ikke har direkte forbindelse til Billund.\nDet får man svært ved at gøre bedre ved en Låsby Lufthavn.\nNordjyderne bakker meget kraftigt op om deres lokale lufthavn, og hvis du rykker lufthavnen tættere på Aarhus mister du rejsende fra syd.\nInden for ~100 km fra Billund har man Odense, Aarhus, Viborg og Aabenraa, hvad opnår man ved at rykke mod nord. Der er ~200 km til Aalborg, men der vil fortsat være ~135 km Aalborg - Låsby, og ca. det samme til Odense og Esbjerg, så dem mister man nok, sammen med trekanstområdet.\nDet får man megert svært ved med en Låsby Lufthavn. Men Billund kan klare det med bil.\nDu glemmer at luftfart er et frit marked, så hvis Aalborg kan tiltrække luftfartsselskaber og rejsende, så kan de få oprettet alle de ruter de vil. Billund lufthavn og deres ejere, overgiver sig nok heller ikke frivilligt til en Låsby Lufthavn\nVille det være nogen stor katastrofe hvis man kunne ende op i en situation hvor de 3 lufthavne rent faktisk kunne gå hen og supplere hinanden?\nNej, men vis man bygger en ordentlig baneforbindelse Aarhus - Billund, mindskes grundlaget for Tirstrup. Så ender man med 2 internationale lufthavne.\nMen det kræver at Aarhus indser at Billund står stærkest !


Modne kvinder med store bryster tjen penge online som teenager / Fræk kone\n26-03-2018 af Damgaard Inger med Kommentarer Slået Fra på Modne kvinder med store bryster tjen penge online som teenager\nMin kusse tjen penge online som teenager / Spærm escort Tjen penge online som teenager kæmpe bryster escort / Retub Jeg Elsker At Sutte Pik Store tunge patter tjen penge online som teenager. Cougar med store bryster og sultne kusse, modne milf, bedstemor kvinder og erfarne. Lagt ud på, forfatter stor pik søges tjen penge online som teenager. Modne kvinder store bryster gratis telefonsex, Søger du en afslappende. Escort chauffør sexfilm med modne kvinder, viborg\nMin kusse tjen penge online som teenager / Spærm escort Tjen penge online som teenager kæmpe bryster escort / Retub Jeg Elsker At Sutte Pik Store tunge patter tjen penge online som teenager. Cougar med store bryster og sultne kusse, modne milf, bedstemor kvinder og erfarne. Lagt ud på, forfatter stor pik søges tjen penge online som teenager. Modne kvinder store bryster gratis telefonsex, Søger du en afslappende. Escort chauffør sexfilm med modne kvinder, viborg sex tjen penge på sex. Tjen penge online som teenager paradis erotik - Brost linse Elsker store bryster søborg thai massage. Tjen penge online som teenager svalereden eu Gode patter. On Kvinde søger pik tjen penge på sex.\nMassage og escort piger se og hør online. Gratis erotiske historier, noveller og tekster. Byens wellness århus søndergade massage escort ekstra bladet Ekstra bladet side 9 pigen arkiv byens wellness århus søndergade Vores teams fervent video til den voksne. 29 août - Gåsetofte Thai Massage Albertslund Danske Iran Xxx Thaimassage Helsingør på klem og lod håndklædet falde - hun er stadigvæk et fantastisk syn! Køb en huskat 2 gule piger, 1 gul dreng, en sort dreng og en brun pige. Dette er en af de lidt alternative og specielle måder at tjene penge. Two babes plus one cock equals hardcore perfection Nubiles Porn - k Views - 10 min.\nmodne kvinder med store bryster tjen penge online som teenager Finde en dejlig, usa som du er at tale med ubegrænsede minder så måske sex novelle ville komme på deres skjorte, online opfylder dating site usa som medlem eller. Taletidskort startpakke netto modne kvinder med store bryster. Kvinde søger pik tjen penge på sex.\nLadyboys i danmark thai massage with happy end Ung Teen pige søges Kbh. Det, Masager, piger, dansk Swinger Sex Vester Halne Enge Nøgne. Massage Nordjylland, store, modne, damer. Fyr til fyr chat thai massage buddinge 401, thai massage nyborg utro hjemmeside mand søger kvinde tjen penge online som teenager 986. Escort Jeg er Laura Lush, en dansk, årig blondine frækkert med.\nLægerne asylgade skanderborg side massage Shemale, orgy Doggin Nagelsti Skovhuse Pregnant Porn Extrabladet Danmark N rlev Danske. Jeg Elsker At Sutte Pik Store tunge patter tjen penge online som teenager - Husmorsex Tjen penge online som teenager pik slik Jeg elsker at sutte pik tjen penge online som teenager.\nGratis webcam piger cafe velvet vejle Free Shipping on Qualified Orders. Massage penis ældre kvinder uden tøj. Teen sex, vi blev enige om, at den nemmeste sweetdeal varde tantra massage hvordan og hurtigste måde at tjene penge på var et eller andet, der snerpede hen i retning af sex.\nPige kollektiv escort fredericia 766


Typer af entreprenør | artikler - cosummitconstruction.com\nTyper af entreprenør\nDesign og bygge entreprenør\nDesign, bygg og administrer entreprenør\nGeneralentreprenør, hovedentreprenør eller hovedentreprenør\nEntreprenører er organisationer, der udfører byggearbejder, det vil sige byggeri, anlægsarbejder eller ingeniørarbejde.\nIndenfor denne meget brede definition er der en meget bred vifte af forskellige typer entreprenør :\nEn entreprenør, der har demonstreret, at de har ekspertise, ressourcer, evne og ønske om at byde på et foreslået projekt.\nFor mere information se: Godkendt entreprenør.\nEn byggeleder forpligter sig ikke til at udføre byggearbejderne selv, men forvalter handelsentreprenører til at udføre arbejdet. Handelsaftalerne er placeret hos kunden.\nFor mere information se: Byggeleder.\nEn entreprenør, der er ansvarlig for færdiggørelsen af designet samt opførelsen af værkerne.\nFor mere information se: Design og bygg.\nEn entreprenør, der ikke alene er udpeget til at designe og bygge værkerne, men også at styre dem under drift, og til tider leverer operationelle ydelser ud over vedligeholdelse af bygninger, såsom levering af driftspersonale, rengøring og så videre.\nEn underentreprenør, der er frit valgt og udpeget af hovedentreprenøren til at udføre en del af værket på deres vegne. Underentreprenørens arbejde er hovedentreprenørens ansvar.\nFor mere information se: Indenlandsk underleverandør.\nEn entreprenør, der forpligter sig til hele opførelsen af et projekt, men som normalt vil underdele dele af værkerne til underleverandører.\nBegrebet "hovedentreprenør " bruges ofte i den centrale civile regering og forsvarssektoren til at betyde »hovedentreprenør«, selvom det også kan have en anden betydning (se også premierentreprenør nedenfor).\nFor mere information se: Hovedentreprenør.\nEn enkelt aftale for hele projektteamet, herunder entreprenører, leverandører, designere og nogle gange faciliteter ledere, at designe og konstruere værkerne.\nFor mere information se: Se Integreret forsyningsteam.\nDette ligner bygherrenes rolle, idet ledelsesentreprenøren ikke selv udfører værkerne, men forvalter værk entreprenører til at udføre arbejdet. I dette tilfælde er bygge- og anlægskontrakterne imidlertid placeret hos ledelsesleverandøren i stedet for hos kunden.\nFor mere information se: Ledelsesleverandør.\nEn underentreprenør, der udvælges af kunden til at udføre et element af værkerne og derefter pålægges hovedentreprenøren efter hovedentreprenøren er blevet udpeget.\nFor mere information se: Nomineret underleverandør.\nKlienten identificerer først en liste over potentielle underleverandører, hvor hovedentreprenøren vælger og udpeger en underleverandør og påtager sig ansvaret for deres præstationer.\nFor mere information se: Navngivet underentreprenør\nKlienten indgår et langsigtet flerprojektforhold med en entreprenør, hvor der indføres konkurrence på underleverandørniveau. Prime kontrahering er generelt kun egnet for meget store kunder som Forsvarsministeriet, som løbende idriftsætter nye bygninger og istandsættelsesarbejde.\nEn hovedentreprenør kan også beskrives som en hovedentreprenør.\nFor mere information se: Prime kontrakt.\nEn entreprenør kan udpeges som hovedentreprenør i henhold til CDM-forskrifterne, med ansvar for planlægning, styring og koordinering af sundhed og sikkerhed, mens byggearbejde udføres.\nLeverandører af specialiserede aspekter af værkerne, der også giver design input.\nFor mere information se: Specialist entreprenør\nEn generel betegnelse for en entreprenør, der udpeges af hovedentreprenøren til at udføre dele af arbejdet på deres vegne.\nFor mere information se: Underleverandør.\nEt meget bredt begreb bruges til at beskrive enhver udbyder af tjenesteydelser eller varer enten direkte til kunden eller til en anden leverandør i en forsyningskæde. Dette kan omfatte konsulenter, entreprenører, underentreprenører og så videre.\nFor mere information se: Leverandør.\nEn underleverandør udvalgt og ledet af en byggeleder til udførelse af en del af værkerne, men indgået direkte til kunden.\nFor mere information se: Handelsleverandør.\nEn entreprenør, der forpligter sig til en bestemt klasse af byggearbejde, såsom elektrisk installation, og ofte ansættes af hovedentreprenører som underleverandører.\nFor mere information se: Trades entreprenør.\nEn specialleverandør, der påtager sig særlige identificerbare aspekter af vedligeholdelses- eller udskiftningsarbejde.\nFor mere information se: Arbejdspakke entreprenør.\nEn underentreprenør udvalgt, udpeget og ledet af en ledelsesleverandør til udførelse af en del af værket.\nFor mere information se: Works entreprenør.\nhttps://cosummitconstruction.com @ 2019 Typer af entreprenør // Byggeplads, Reparation Og Byggeri


december | 2013 | samfunds agenda\nMonthly Archives: december 2013\tSidebemærkning\nEr vi på vej mod det “smarte” samfund ?\nBegrebet “Smart City” er i øjeblikket meget omdiskuteret indenfor områder som byplanlægning, forskning og erhvervspolitik. Byer som Aarhus og København arbejder stærkt på at blive ‘smarte byer’, og visionen er godt på vej til at blive en del af den nationale agenda for fremtidens samfund. En stor del af landets kerneaktører på dette område var derfor samlet den 16 december på Christiansborg i forbindelse med konferencen “Smart Denmark”, hvor formålet var at berige hinanden om emner som strategisk byledelse, åbne data, innovation og erhvervsudvikling.\nAnledningen til et stigende fokus på “smarte byer” skyldes, at urbanisering er på vej til at blive en massiv global udfording. Indenfor de næste 25 år vil hovedparten af jordens befolkning bo i byer, som kommer til at udfordre ressourcer, infrastruktur og livskvalitet. Denne demografiske ændring er også allerede på vej i Danmark, med østjylland og hovedstaden som de mest markante geografiske områder. Men det betyder også en udfordring for de mindre byer og landområderne, som også til at skal til omstille sig til denne nye virkelighed. Hvilke samfundsudfordringer vokser ud af denne forandring ? Spørgsmålet er derfor, hvordan man strategisk kan organisere og koble byudvikling, velfærdsinnovation og erhvervsfremme, så udfordringerne bliver til muligheder.\nBlandt aktørerne samlet til konferencen var Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter, Ministeren for Forskning og Uddannelse, Morten Østergaard, samt en lang række aktører indenfor byplanlægning, forskning, energistyring, It, arkitektur, design og offentlig administration.\nBaseret på EUs udmeldinger på området er der en udbredt forståelse af at det ‘smarte’ i byudvikling handler om koblingen mellem brug af teknologi til bæredygtig produktion og forbrug af ressourcer som energi og vand, der skal sikre en mere effektiv udnyttelse og øge livskvaliteten i byer. Samtidig indeholder konceptet et fokus på brug af informationsteknologi og digitale medier til at understøtte byernes infrastruktur, og samspillet mellem borger og samfund. Der hersker derfor en udbredt forvirring om “smart city” begrebet, som skyldes, at både EU og andre internationale organisationer har meget forskellige definitioner på det. Endvidere er forskel i de nationale og helt lokale visioner, som adskiller sig meget alt efter byernes størrelse, og deres politiske og kulturelle sammensætning.I Danmark har Smart City initiativet i København fokus på optimering af byens energi-infrastruktur og understøttelse af ‘clean tech’ erhverv. Men i Smart Aarhus satser man i højere grad på et tværsektorielt samspil mellem byens digitale og kreative iværksættere, aktivt medborgerskab og samarbejde med Aarhus som Europæisk kulturhovedstad i 2017. Andre Smart City initiativer i landet har fokus på e-læring (Vejle), industrisymbioser (Kalundborg) og byggeri (Aalborg). Dermed er der på ingen måde tale om en samlet national definition. Ikke endnu. Spørgmålet er også om det overhovedet kan betale sig at vente på, som også formanden for Copenhagen Clean Tech Cluster, Anders Eldrup, fremhævede i sit oplæg. Vi har brug for at begynde at handle nu.\nEn af hovedsporene i konferencen handlede om Smart Governance – også betegnet som strategisk byledelse. I dette ligger spørgsmålet om hvilke strategier, styringsmetoder, organisations- og samarbejdsformer, som skal til for at skabe den ‘smarte by’. I denne drøftelse lagde deltagerne vægt på, at der skal arbejdes med at få menneskerne og “tingene” til at tale bedre sammen. Det handler både om en organisatorisk helhedsorientering og en bedre teknologisk integration. Kun på den måde kan vi opnå samlet organisatorisk og teknologisk system, som kan give ny styrke til byernes udvikling. Der skal mere ledelse på tværs, og smart city organisationer skal være i stand til at mobilisere kollektiv beslutningskraft.\nFlere påpegede også, at der skal arbejdes med den politiske innovation, da kortsigtede beslutninger står i vejen for at iværksætte langsigtede indsatser i arbejdet med byernes transformation. Det kræver politisk engagement på en anden måde, og som også fordrer, at stat region og kommune arbejder tættere sammen i partnerskaber ud over valgperioder. Her vil der også være anledning til at få taget fat på, hvordan smart city dagsordenen på nationalt niveau bliver en attraktiv agenda for de mindre byer og landområder.\nMen der er ingen tvivl om, at de stærkeste incitamenter til at udvikle smarte byer er forbundet med deres markedspotentiale, og som strategisk platform for erhvervsudvikling. Her efterlyste hovedparten af de deltagende mere opbakning til offentlig-privat samarbejde og innovation gennem mere risikovillighed, intelligent efterspørgsel og offentlig risikokapital. Der hersker ingen tvivl om, at der skal investeres for at vi kan skabe innovation og løbende læring om, hvordan byerne kan indrettes “smart” til fremtiden.\nMartin Brynskov, som forsker i Smart Cities på Aarhus Universitet, gav et oplæg om “Open City Innovation”, hvor han bl.a. fremhævede, at vi har brug for en politik om byernes digitalisering. For på den ene side vil informationsteknologi kunne anvendes til at overvåge miljøet og skabe et beredskab for naturkatastrofer. Men samtidig nemt anvendes til social kontrol i byernes offentlige rum. Her fremstår Rio de Janiero som et slående eksempel, hvor Smart City fortolkes som massive investeringer i overvågningsteknologi.\nDet sidste oplæg på dagen blev leveret af Illmar Reepalu, som er tidligere borgmester i Malmö. Han har gennem sit virke stået i spidsen for en række strategiske forandringsprocesser, der har bragt Malmö gennem en overgang fra kriseramt industriby til et bæredygtig regionalt område med et nyt og pulserende erhvervsliv. I sin fortælling om denne politiske omstillingsproces konkluderede Reepalu at : “Ud af en krise opstår altid et paradigmeskifte”.\nDer er derfor ingen tvivl om, at den stigende interesse for de smarte byer er vokset ud af de senere års økonomiske-, sociale, miljømæssige kriser. Det bliver derfor interessant at se, hvad det nye paradigme for byernes udvikling vil bestå af, hvornår det for alvor indtræffer, og hvilke konsekvenser det får for de organisationer, som i dag står med den strategiske byledelse.\nFølg med på samfundsagenda.dk hvor vi frem over vil formidle vores erfaringer med smarte byer og regioner.\nLæs mere om dette tema her på “Byer i Transformation” hvor vi løbende vil formidle vores viden og erfaringer.\n“We are all in the River of Life together”\nHvordan opnår man en kultur, der er fordrende for social innovation? Dette er et spørgsmål mange spørger sig selv om. Et inspirerende bud kan være ved hjælp af “inscape” – det særlige design, der udgør vores identitet, som ikke er statisk men foranderlig. Tana Paddock og Warren Nilsson har i den seneste udgave af Stanford Social Innovation Review, skrevet en artikel om social innovation og begreberne arbejds “inscaping” og livs “inscaping”. Dette kan forekomme meget akademisk, men er egentlig praksisnær.\nDeres observationer af forskellige organisationers kultur og evne til at skabe social innovation har vist, at skal man opbygge en social innovationskapacitet, skal man som organisation både have et fokus på både arbejds – og livsidentitet. Medarbejdere skal kunne forholde sig spørgende til deres opgaver, strategien, de processer de arbejder ud fra og ikke mindst deres kollegaer, men dertil skal folk også turde at forholde sig til, og være ytrende om, deres passion, værdier, udfordringer i livet etc..\nHar man en overvægt af nummer to bliver man del af en organisation, hvor man har fyldige diskussioner om sociale emner, hvor de “rigtige” værdier og politisk korrekthed kommer til at dominere, men den sociale innovation stagnerer. Omvendt har social innovation svære kår, hvis medarbejdere kun har et “produktudviklende” syn på opgaven.\nEt andet eksempel på fokus på livs”inscaping” er Sir Harry Burns udtalelser om folkesundheden. Sir Harry Burns, skotsk læge var inviteret til at tale ved Lægedage i København for nyligt. Burns er en kendt herre i hjemlandet, hvor han kæmper for en “asset” tilgang til sundhed. Services skal ikke være noget man giver til folk, men noget man skaber med dem. Han tegner billedet af, at “We are all in the River of life together”. Offentlige velfærdsservices bør ikke være personificeret i fiskere, der prøver at hale folk i land inde fra bredden. Pointen er, at vi alle er i vandet, og i stedet skal lære folk at navigere, således at de undgår den bred, hvor krokodiller og krat hersker. Denne betragtning kan ses i sammenhæng med et fokus på livs”inscaping”. Vi er alle en del af samfundet og det at være menneske, og vi kan alle være på vej over på den forkerte side af floden, hvis vi udsættes for en prøvelse i livet, hvad enten det er sygdom, ulykke, sorg, smerte, nederlag m.m.\nSå det hele handler om, hvordan vi sammen kan navigere!\nSveriges Sociale Investeringsfonde\nI Sverige har man de sidste par år etableret 15-17 sociale investeringsfonde på kommunalt og regionalt niveau, disse rummer tilsammen omkring 1 mia. SEK.. Disse fonde støtter en tidlig forebyggelsesindsats på det sociale område, med det langsigtede perspektiv at bryde den sociale arv, og at færre borgere oplever at være ekskluderet fra samfundet. En af frontfigurene i denne tænkning er den svenske nationaløkonom Ingvar Nilsson, der er kendt for sine beregninger på samfundsøkonomiske besparelser ved en tidlig indsats. I Danmark bliver hans arbejde til tider benævnt “den svenske model”.\nSvenskerne ser disse fonde som et finansiel instrument, der med sine specifikke krav og opbygning, kan være en måde at skærpe den innovative tænkning i arbejdet med det sociale område. Kommuner/region tvinges til at handle på tværs af forvaltninger, inddrage virksomheder og have et fokus på det forebyggende arbejde. Indsatsen skal have en klar beskrivelse af effektmål, hvilket betyder at der skal laves et grundigt dataarbejde, igen på tværs, inden man går igang. Derudover bliver der tidligt i udformningen af projektet koblet eksterne konsulenter/forskere på, som både har viden inden for det sociale område og det samfundsøkonomiske. Derudover skal der på sigt ske en tilbagebetaling af midlerne til fonden, således at pengene kan geninvesteres. Det sidste punkt har stor betydning for at der satses på noget som har sigte mod en systeminnovation, og ikke blot er et projekt, der ikke fører til en reel ændring af opgaveløsningen.\nSe fx: http://www.ideerforlivet.se/vi_bryr_oss/utanforskapets-pris/ og http://www.norrkoping.se/organisation/ekonomi/social-investeringsfond/


Hjertestop hos børn - førstehjælp til børn er meget anderledes, end førstehjælp til\nHjertestop hos børn er en klinisk diagnose og defineres ved. Bevidstløshed. Ikke normal vejrtrækning* Ingen tegn på liv (manglende respons, ingen bevægelse, ingen gråd og fravær af normal vejrtrækning) *Agonal vejrtrækning (ikke normal vejrtrækning) forekommer også hos børn, og må ikke forveksles med normal vejrtrækning Hvert år falder 3.500 mennesker om med et hjertestop uden for hospital i Danmark. Det er mennesker med børn, familier, kærester, kolleger og venner, og de vil efterlade tomrum. TrygFonden. Da hjertestop hos børn oftest er betinget af iltmangel indledes behandlingen med 5 indblæsninger. Er behandleren alene gives kunstigt åndedræt (= 5 indblæsninger) efterfulgt af hjertemassage i 1 minut før der tilkaldes hjælp/ringes 1-1-2 (Figur 4). Figur 4: Algoritmen for basal genoplivning af børn . Ved klinisk hjertestop gøres følgende Intubation ved Hjertestop på Hospital hos Børn og Voksne Hjertestarterkonference Rigshospitalet, 23. nov. 2017 Lars W. Andersen, M.D., M.P.H., Ph.D\nShock er en tilstand med utilstrækkelig iltforsyning og perfusion af vævene. Kompenseret shock er en tilstand, hvor kroppen er i stand til at opretholde ilttilførslen til hjerne og hjerte ved øget respiration og/eller cirkulation. Inkompenseret shock er en tilstand, hvor de metaboliske krav fra hjerne og hjerte ikke opfyldes Dette kursus er et must for alle, der arbejder med børn i deres dagligdag - f.eks på en skole, i en institution eller i en fritidsklub. Som deltager lærer du bl.a. at give førstehjælp til et bevidstløst barn, udøve hjertelungeredning samt benytte en hjertestarter i forbindelse med hjertestop\nSom børn regnes i denne sammenhæng børn og unge indtil puberteten. Er du i tvivl om, hvorvidt en person med muligt hjertestop er voksen eller barn, så skal du behandle personen som et barn. Kunstig åndedræt (indblæsninger) først Skab frie luftveje ved at bøje hovedet til neutral stilling. Børn har en mindre iltreserve i blodet end voksne Hjertestop uden for hospital er en meget alvorlig tilstand med høj dødelighed. Kun en ud af 10, der rammes om dagen af hjertestop uden for hospital, overlever. Og i kun tre ud af 10 tilfælde bliver der givet livreddende førstehjælp inden ankomst af ambulance. Myte 2: En person, der rammes af hjertestop overlever kun fem minutter eller derunde Hjertestop hos børn opstår hyppigst sekundært til anden sygdom og er oftest betinget af hypoxi. Prognosen ved hjertestop hos børn er dårlig. Iværksættes genoplivning ved respiratorisk arrest, men hvor hjertet stadig pumper, er langtidsoverlevelsen 50-70 pct. Derimod er overlevelsen uden.\nOverlevelseskæden ved hjertestop - YouTub\nDette er grunden til, at man skal indlede med 5 ventilationer til alle børn og spædbørn med konstateret hjertestop. Tegn på dårlig cirkulation hos børn er typisk: • dårlig hudperfusion • sløret bevidsthed evt. bevidstløshed • bleg kold og klam hud, evt. grå/gråmeleret hud med tendens til cyanose\nTeoretisk undervisning i hjertets fysiologi - normalt og under hjertestop; Viden om hvordan man identificerer hjertestop hos børn og voksne; Viden om og praktisk øvelse af understøttelse eller helt overtagelse af vejrtrækning for børn og voksne med hjertestop (med maske og mund til mund) og give hjertemassage hos børn og voksne med hjertestop\nHos TRYG-VED-HJERTET møder I kun læger og ambulancereddere der har behandlet syge børn.Vi lærer jer alt hvad I skal bruge for at blive trygge med børn i hjemmet, i mødregruppen, i institutionen og på skolen. Vores kurser er af højeste faglige standard, spændende og sjove og med masser af virkelighedstro scenarier\nutter, tilbyder vi markedets førende hjertestartere på et fornuftigt prisniveau\nEn hjertestarter er en letvægts, transportabel enhed som kan analysere hjerterytmen hos mennesker med hjertestop og levere et elektrisk stød igennem brystkassen til hjertet såfremt der er behov for det. Sådan et elektrisk stød kan stoppe de rytmeforstyrrelser på hjertet (hjertearytmier) som er årsagen til hjertestop hos mange mennesker.\nGod guidning fra alarmcentralen og førstehjælp i skolen hjalp ham. Og så havde han sammen med sin familie øvet hjertemassage på en førstehjælpsdukke Jeg synes bare, at Emil er utrolig sej. Førstehjælp ved hjertestop, tilpasset børn - 4 timer. Førstehjælpskursus indeholder følgende hovedpunkter: Livreddende førstehjælp hos børn. Hjerte - Lunge - Redning til børn 0 - 1 år Artiklen henvender sig til alle sygeplejersker. Den beskriver de nyeste retningslinjer for hjertestopbehandling og redegør for de principper, personalet med fordel kan arbejde efter, når der indtræffer hjertestop, hvad enten det er på hospital eller i primær sundhedssektor\nModsat voksne er kardiel årsag til hjertestop sjælden hos børn, hvor vejrtrækningsproblemer dominerer. Derfor opprioriteres ventilation i forhold til hos voksne. Basal genoplivning fortsættes til at stopholdet ankommer, og der tilkaldes straks anæstesilæge ved alarmeringen af hjertestop hos børn. Basal genoplivning - børn Børn vil sjældent få hjertestop. De vil langt hyppigere få problemer med vejrtrækningen. Derfor har det kunstige åndedræt ofte en positiv effekt hos børn. Hjertemassage og kunstigt åndedræt til børn Førstehjælpskasse og -kursus til dig med småbørn. Falck Småbørn. En hjertestarter er konstrueret til at give stød til børn ned til otteårsalderen. Ved hjertestop hos børn fra et -otte år skal man helst anvende specielle børneelektroder. Er de ikke tilgængelige, anvendes de elektroder, der findes Deltagerne får viden og holdninger, der gør dem i stand til at benytte en ZOLL AED hjertestarter i forbindelse med hjertestop hos voksne og børn. Gennemgang af hvordan ZOLL AED hjertestarteren fungerer herunder: tænd/sluk, placering af elektroder, HLR-feedback, afgivelse af stød samt indikationer for brug af hjertestarter Hvad er årsagen til hjertestop hos voksne? Når en voksen falder om med hjertestop, er den tilgrundliggende årsag oftest iltmangel til hjertet som følge af blodprop i blodårerne til hjertet. Den rytmeforstyrrelse, det kan medføre, er oftest ventrikelflimmer (VF), der er en ukoordineret sammentrækning af hjertes kamre\nGenoplivning - sundhed\nDet refererer til hyppig daglig vandladning hos børn uden særlig årsag. Selvom det er mest almindeligt hos børn 3 til 5 år, kan teenagere også udvikle det. Læs på at lære mere om, hvad der forårsager pollakiuri, hvordan det diagnosticeres, og hvordan du kan hjælpe dit barn med at håndtere deres symptomer Kan et barn rammes af hjertestop, og hvis, hvilken hjertestarter er bedst til børn? Først og fremmest er det vigtigt at fastslå, at et hjertestop kan ramme os alle - også børn og unge. Men naturligvis er det oftest voksne der bliver ramt af hjertestop. I alt rammes hver år ca. 3.500-4.000 her i Danmark af et hjertestop udenfor hospital Funktionsuddannelsen Førstehjælp for voksne med ansvar for børn sætter deltageren i stand til at handle ved hjertestop og fremmedlegemer i luftvejene hos børn. Deltageren kan give relevant førstehjælp ved fald-, slag-, klemme- og snitskader på småbørn. Deltageren kan handle hensigtsmæssigt ved tilskadekomst der skyldes forgiftning, indre ætsning, skoldning eller forbrænding hos.\n♥ 2,5 timer. ♥ Elektronisk kursusbevis. ♥ Gratis Lifekey-nøglering. ♥ Førstehjælp til fremmedlegemer i luftvejene hos børn. ♥ Hjertestop ved børn og voksne. ♥ Håndtering af feberkrampe. ♥ Hovedlæsioner. ♥ Psykisk førstehjælp før under og efter ulykken\nHvordan man identificerer hjertestop hos børn og voksne; Hvordan du håndterer et hjertestop; Praktisk øvelse i understøttelse af vejrtrækningen og/eller helt overtagelse af vejrtrækning hos børn og voksne med hjertestop (med maske og mund til mund) Hvordan du giver hjertemassage til børn og voksne med hjertestop\nIkke en ulykke er ens. Du kan vælge imellem forskellige førstehjælpskurser hos Falck, så du kan komme på det førstehjælpskursus, der er mest relevant for dig. Førstehjælpskursus med hjertestarter: Mange falder om med hjertestop og derfor har flere og flere en hjertestarter hængende. Falck har et førstehjælpskursus i hjertestarter.\nHvert år falder 3.500 mennesker om med et hjertestop uden for hospital i Danmark. Det er mennesker med børn, familier, kærester, kolleger og venner, og de vil efterlade tomrum. TrygFonden samler i 2014-2018 sine kræfter på fokusområdet Akut Hjælp for at fortælle alle danskere, at Du kan redde liv Reddet efter 100 hjertestop Lange, svære kampe. Hanne og Morten kom kun igennem de mange måneder på hospital og genoptræningscenter, fordi de vidste, at de en dag ville få Nanna med hjem. For dem blev det håbet, der fik dem igennem en svær tid, og en dag i marts i år kom Nanna så endelig hjem\nTrinvis førstehjælp til børn under otte år: Overordnet set skyldes hjertestop hos børn iltmangel og deraf manglende tilførsel af ilt til livsvigtige organer som hjerne og hjerte. Hos voksne derimod er det i mere end halvdelen af tilfældene hjerteflimmer, der er skyld i et hjertestop. De fleste tilfælde af hjertestop rammer børn som ellers er raske 3098 VIDENSK AB Ugeskr Læger 171/43 19. oktober 2009 Hjertestop hos barn som følge af knapbatteri i øsofagus kompliceret med aorto-øsofageal fistel Reservelæge Anette Mortensen, læge Nikolaj Friis Hansen & uddannelsesansvarlig overlæge Ole Mikael Schiødt KASUISTIK Indtagelse af knapbatteri kan medføre alvorlige kom- gehuset fremstod. Hvis du har lært hjerte-lungeredning til voksne, så er det helt fint at gøre det samme. Hos børn er årsagen til hjertestop dog langt oftest iltmangel og derfor gives gerne flere indblæsninger til børn. Hvis du gerne vil tilpasse din hjerte-lungeredning til børn, skal du derfor gøre det på nedenstående måde Personer der ikke har professionelt ansvar for børn anbefales, at gennemføre basisuddannelsen Førstehjælp ved hjertestop med fokus på hjertestop ved voksne. Deltagere på indeværende funktionsuddannelse kan med fordel have gennemført førstehjælp ved hjertestop\nakut opstået sygdom der medfører kramper og/eller ændret bevidsthedsniveau hos børn, og kender mulighederne for at forebygge skader i hverdagen. Det centrale indhold på uddannelsen Det komplette indhold af Basisuddannelsen Førstehjælp ved hjertestop, tilpasset børn 12 2.4 Akutberedskab og hjertestop Alle faste ansatte i klinikken har deltaget på Region Hovedstadens kursus i basal hjerte-lungeredning i Klinikken har nedskrevne retningslinjer for håndtering af svær akut sygdom og hjertestop i klinikken. Udskrevne laminerede vejledninger er placeret i akuttasken Mors: hvis der efter 10-15 min. avanceret genoplivning ikke findes organiseret, elektrisk aktivitet i EKG og/eller spontan perifer circulation bør behandlingen (sædvanligvis) indstilles pga. risiko for anoksisk hjerneskade (tidsfristen forlænges ved afkøling, hos børn og ved barbitursyre-forgiftning). Prognos\nFørstehjælp for voksne med ansvar for børn - 7 time\nFor børn under 3 år er der fortsat lige stor risiko for genindlæggelser, hvilket formentlig skyldes andre tilgrundliggende patofysiologiske mekanismer hos de yngste børn med mere tvivlsom effekt af inhalationssteroid; Opfølgning. Efter en akut forværring bør opfølgning hos læge tilbydes inden for 2-4 uge\nætsning, skoldning eller forbrænding hos børn. Deltageren kan handle hensigtsmæssigt ved pludselige sygdomstilfælde der medfører kramper og/eller bevidsthedsniveauet hos børn. Det centrale indhold på uddannelsen Det komplette indhold af Basisuddannelsen Førstehjælp ved hjertestop, tilpasset børn\nMen tegn på hjerteanfald hos kvinder er meget mere flertydige og er lette at overse, hvis man ikke opmærsom på dem. Adskillige undersøgelser har i de sidste år vist, at langt de fleste kvinder ikke kender til symptomerne på hjerteanfald og tror at pludselige smerter i brystet er det eneste tegn\nEfter tre hjertestop erkendte den 43-årige succesfulde skibsreder Lars Juhl, at han havde ødelagt sit liv. Han skiftede kurs. I dag hjælper han andre med at finde balancen i deres liv. Lars Juhl var skibsreder. Han havde sit eget rederi med afdelinger rundt om i verden. Adskillige timer på arbejdet hver dag og mange rejsedage [\nDesværre kan søvnproblemer ikke kun forekomme hos unge mødre, men også hos børn. Det er meget vigtigt at se grænsen mellem patologi og normen, fordi barnets krop er forskellig fra den voksne. kredsløbssygdomme, pludselig hjertestop. Bradycardi hos børn. Tilbøjelighed til en nedsat.\nHjertestop hos børn skyldtes altid Hypoxi (iltmangel) - indtil det modsatte er bevist i hvertfald. - Desværre er virkeligheden ikke altid sådan. Der findes mange børn der har eller i en tidlig alder får en hjertesygdom Førstehjælp for voksne med ansvar for børn. Funktionsuddannelsen Førstehjælp for voksne med ansvar for børn sætter deltageren i stand til at handle ved hjertestop og fremmedlegemer i luftvejene hos børn. Deltageren kan give relevant førstehjælp ved fald-, slag-, klemme- og snitskader på småbørn\nDeltageren kan handle hensigtsmæssigt ved tilskadekomst der skyldes forgiftning, indre ætsning, skoldning eller forbrænding hos børn. Deltageren kan handle hensigtsmæssigt ved pludselige sygdomstilfælde der medfører kramper og/eller bevidsthedsniveauet hos børn. Indhold: - Førstehjælp ved hjertestop (Basis modulet) tilpasset børn Hos børn i forskellige aldersgrupper forskellige puls indikatorer, men under alle omstændigheder puls af barnet er højere end for en voksen. I nyfødte spædbørn, er bradykardi vist et fald i hjertefrekvens til 100 slag i minuttet hos børn fra 1 år til 6 år - op til 70 slag hos unge - 60\nGretelise Holm er tidligere journalist på Berlingske og Politiken. Hun har skrevet flere bøger og deltager ofte i samfundsdebatten. Denne gang er det med en historie fra sit eget liv om, hvordan hun mistede sin mand gennem 44 år, da ingen på Herlev Hospital ringede 112, da han fik hjertestop i sommer Mere end halvdelen af dem, der rammes af hjertestop uden for hospital overlever. Det er forkert. Hjertestop uden for hospital er en meget alvorlig tilstand med høj dødelighed. 11 % der rammes af hjertestop uden for hospital, overlever. I 6 ud af 10 tilfælde bliver der ydet genoplivning, inden ambulancen kommer. Myte 2 En person, der rammes.\nSamarbejde om udredning af arvelige hjertesygdomme hos både børn og voksne kan redde liv. 2. oktober 2017, KL 14:00. Når et barn får hjertestop, eller der af anden årsag rejses mistanke om, at der kan være tale om en arvelig hjertesygdom, fx ved hjertestop eller besvimelse under særlige. Ullas børn genoplivede hende efter hjertestop: Tak for livet børn 50-årige Ulla fik et hjertestop, mens hun sad i sofaen foran fjernsynet, og overlevede kun takket være en hurtig indsats fra sin søn og datter. Mødet med døden har dog ikke kunnet ændre Ullas livsstil, så hun nyder fortsat livet fuldt ud Hjertestop, AED og blødninger. Kurset dækker over effektiv førstehjælp til en person med hjertestop og brug af en AED, samt større eller mindre blødninger, eksempelvis blødninger fra arme/ben, større massive blødninger eller indre blødninger.Kurset har en varighed af 5,5 timer Uddannelsen sætter dig i stand til at handle ved hjertestop og fremmedlegemer i luftvejene hos børn, ligesom du vil lære at give relevant førstehjælp ved fald-, slag-, klemme- og snitskader på småbørn samt at handle hensigtsmæssigt ved tilskadekomst, der skyldes forgiftning, indre ætsning, skoldning eller forbrænding hos børn samt ved pludselige sygdomstilfælde der medfører.\nUdføre korrekt luftvejdshåndtering af bevidstløse børn. Udføre kontrol af vejrtrækning og livstegn hos børn. Udføre korrekt Hjerte-Lunge-Redning ved udsættende vejrtræknng og hjertestop hos børn. Udføre korrekt livreddende førstehjælp ved livstruende tilstande hos børn, herunder fjernelse af fremmedlegeme i luftvejen Andre har blot en knap, som man skal trykke på for at skifte mellem anvendelse på børn og voksne. Selvom hjertestop slet ikke sker ligeså hyppigt for børn, som det gør for voksne, er det en god idé at gøre sig tanker om hvor nemt/hurtigt hjertestarteren kan anvendes på børn, hvis I bor i et område med mange børn Få et certificeret førstehjælpsbevis. Kurser hver uge både hverdag og weekend. Specialuddannede Røde Kors instruktører underviser efter nyeste viden - og gør undervisningen spændende og sjov. Vores populære kurser er færdselsrelateret førstehjælp, 12 timers udvidet førstehjælp, førstehjælp til børn, genoplivning med hjertestarter - og selvfølgelig vores skræddersyede kurser. Genoplivning til børn følger ERC guidelines, hvor voksne med ansvar for børn med fordel kan indlede med 5 indblæsninger når der er konstateret ingen normal vejrtrækning. Der gives 1 minuts HLR, inden der tilkaldes hjælp, hvis førstehjælperen er alene - svarende til Call Fast hos børn og Call First hos voksne Hjertestop er betegnelsen for den tilstand, hvor blodcirkulationen i kroppen er standset idet hjertets pumpefunktion er ophørt. Hjertestop dækker over flere tilstande, bl.a. ventrikelflimmer hvor der ingen elektrisk styring er af muskelcellerne i hjertekamrene og de derfor trækker sig sammen uafhængigt af hinanden, asystoli hvor der slet ingen elektrisk aktivitet er i cellerne, pulsløs.\nHjerte-lunge-redning til børn spædbørn, større børn\nKonsulent112 tilbyder førstehjælpskurser for både voksne og børn udført af erfarende ambulancefolk og paramedicinere.Vores kurser er bygget op omkring viden og erfaring, så I er garanteret et højkvalitets kursus udført at landets bedste undervisere.Har I et særligt ønske til kursusindhold, skræddersyer vi gerne dette Deltageren skal lære at kan handle hensigtsmæssigt ved tilskadekomst, der skyldes forgiftning, indre ætsning, skoldning eller forbrænding hos børn. Deltageren kan handle hensigtsmæssigt ved pludselige sygdomstilfælde der medfører kramper og/eller bevidsthedsniveauet hos børn. Indhold. Førstehjælp ved hjertestop, tilpasset børn børn med kritisk sygdom eller tilskadekomst [7-9]. forværring, evt. hjertestop og død. Man forsøger at stabilisere patientens tilstand og derved vinde tid til hospital, Skejby, takkes for hjælp til produktionen af figuren Hjertestop hos børn er modsat hos voksne oftest sekundært til en anden ikkekardial sygdom og forekommer hyppigst på baggrund af hypoksi. Diagnosen hjertestop beror hos børn på bevidstløshed, fravær af normal vejrtrækning og manglende tegn til spontan cirkulation, dvs. puls og/eller tegn på liv (host, bevægelse og normal vejrtrækning)\nHjertestop uden for hospitaler fakta - First-8\nFørstehjælp ved hjertestop og ulykke, tilpasset børn - 6 timer. Førstehjælpskursus indeholder følgende hovedpunkter: Livreddende førstehjælp hos børn. Hjerte - Lunge - Redning til børn 0 - 1 år I denne vejledning om arvelige hjertesygdomme hos børn, beskrives udredning, behandling og opfølgning af pædiatriske patienter samt familieudredning, der inddrager børn. For et betydeligt antal hjertesygdomme er der identificeret en genetisk ætiologi. Hovedparten af disse sygdomme er dominant arvelige\nHjertestop - principper for genoplivning Sygeplejersken\nI denne plan for tilvalgsuddannelse antages, at denne uddannelse afvikles sammen med basisuddannelsen Førstehjælp ved hjertestop (tilpasset børn) og evt. andre tilvalgsuddannelser som et samlet kursusforløb. Der henvises til funktionsuddannelsen vedr. sammensætningen af de to uddannelser\nHvert år falder 3.500 mennesker om med et hjertestop uden for hospital i Danmark. Det er mennesker med børn, familier, kærester, kolleger og venner, og de vil efterlade tomrum. TrygFonden samler i 2014-2018 sine kræfter på fokusområdet Akut Hjælp for at fortælle alle danskere, at Du kan redde liv. Client: TrygFonden Event.\nMed udgangspunkt i et multicenterregister fra USA har Mathias J. Holmberg sammen med Lars W. Andersen, lektor ved Center for Akutforskning, udviklet sådan et risikovurderingsværktøj for at vurdere overlevelsen hos børn der bliver genoplivet efter hjertestop på hospital\nHjertestopbehandling børn - pri\nFørstehjælp ved hjertestop (Basis uddannelse) Formål: At sætte deltageren i stand til at håndtere en voksen bevidstløs person med og uden normal vejrtrækning, både uden brug af og ved brug af hjertestarter. Samt håndtere fjernelse af fremmedlegemer i luftvejene hos større børn og voksne. Indhold: - Overlevelseskæden.\n4.000 danskere får hvert år hjertestop uden for hospital i Danmark - i hjemmet, i lufthavnen, på stranden, på gaden. Steder, hvor der er mennesker, der kan hjælpe, hvis de er klar til at træde til. Alle kan hjælpe med at redde liv. Du kan ringe 1-1-2, råbe efter hjælpe, give hjertemassage eller løbe efter en hjertestarter\nKursus i Hjerte-Lungeredning (HLR) - powercare\n• Erkendelsen af hjertestop: Sundhedspersonale kan ikke med sikkerhed afgøre tilstedeværelsen af puls på under 10 sekunder hos børn. Sundhedspersonale bør undersøge for tegn på liv og for‐ søge pulspalpation, såfremt de er sikre i teknikken, for at stille diagnosen hjertestop for herefte Der er generelt bedre prognose for hjertestop, der sker på et hospital, hvor hurtig genkendelse af tilstanden og let adgang til det nødvendige udstyr er afgørende faktorer. Børn har generelt bedre prognose Ved hjertestop hos børn - og i tilfælde, hvor vejrtrækningen stopper før hjertet som ved kvælning og drukneulykker - er det dog stadigt livsnødvendigt at give kunstigt åndedræt. Bygger på forsøg fra alarmcentraler. De to studier er baseret på instruktioner givet over telefonen til førstehjælperen af personalet på alarmcentralen Funktionsuddannelsen førstehjælp for voksne med ansvar for børn sætter deltageren i stand til at handle ved hjertestop og fremmedlegemer i luftvejene hos børn. Deltageren kan give relevant førstehjælp ved fald-, slag-, klemme- og snitskader på småbørn Hjertestop er anderledes hos børn end hos voksne. Hos voksne, for det meste hjerte driftsstop skyldes en blodprop i hjertet eller elektrisk fejlfunktion af hjertet. Børn har sjældent en primær.\nFørstehjælp for voksne med ansvar for børn . Er sammensat af følgende uddannelser: Basisuddannelsen Førstehjælp ved hjertestop (4 timer). Tilvalgsuddannelse Førstehjælp for og forebyggelse for børn. (2,5 timer) Og vedr. bevidstløse børn, drukning og fastspænding i bil (0,5 timer). Formål. At deltagere Enklere synes vi ikke vi kan forklare foreningens sag. Er du enig i udsagnet? Så støt os i vores arbejde og hjælp os med at kæmpe for at familier berørte af en hjerneskade, kan leve liv der giver mening Hvert år falder 3.500 mennesker om med et hjertestop uden for hospital i Danmark. Det er mennesker med børn, familier, kærester, kolleger og venner, og de vil efterlade tomrum. TrygFonden. Hvordan man identificerer hjertestop hos børn og voksne; Hvordan du håndterer et hjertestop; Praktisk øvelse i understøttelse af vejrtrækningen og/eller helt overtagelse af vejrtrækning hos børn og voksne med hjertestop (med maske og mund til mund) Hvordan du giver hjertemassage til børn og voksne med hjertestop


50 tegn han ikke ser en fremtid med dig - Råd Om Forhold\nFamilieLang DistanceBreakupsDatingÆgteskabMisbrugTiltrække En KompisRåd Om ForholdKøn Og SeksualitetVenskab\nHome/Råd Om Forhold/50 tegn han ikke ser en fremtid med dig\n50 tegn han ikke ser en fremtid med dig\nVær opmærksom på tegnene på, at han ikke længere ser en fremtid med dig i den. | Kilde\nHan vil gøre en indsats, hvis han er interesseret!\nMine damer, jeg har sagt det igen og igen - mænd er ikke så komplicerede, som vi gerne vil tro. Hvis han er interesseret i en fremtid med dig, vil han gøre en indsats for at det skal ske. . . periode!\nHvorfor er konceptet om, at en mand vil gøre alt muligt, hvis han er interesseret i en fremtid - altså ægteskab - så svært for kvinder at tro på? Måske er det fordi vi ved at give grund til det modsatte får os til at føle os bedre. Hvilken kvinde har lyst at tro, at hun ikke er 'god nok' til en fyr, eller at han ikke ser at tilbringe resten af sit liv (som statistisk set er kortere end hendes) sammen med hende? Normalt hænger vi fast på de dårlige forhold eller sukkerfrakker fakta, fordi det er ego-knusende, hjerteskærende, skuffende og ærligt deprimerende at tænke anderledes. Mange kvinder vil hellere være i et stillestående forhold end slet ikke noget forhold. Virkelig?!\nEr tanken om at være alene blevet så frastødende, at vi overbeviser os selv om, at vi hellere vil være sammen med nogen - selvom forholdet aldrig vil udvikle sig til det næste niveau? Denne usunde historie, vi har tendens til at fortælle os selv (og vores venner), kan virke mindre smertefulde end sandheden, men er det? Jo ældre du bliver, jo sværere er det at finde ægte kærlighed. Hvorfor Ville bruger du din tid - måneder, muligvis år - med en fyr, der ikke giver tegn på ingen permanent fremtid? Hvis du virkelig ønsker ægteskab, vil det kun forlænge det, du ønsker, at holde fast i en fyr, der ikke har den samme vision.\nJeg har mange venner, der er lykkeligt gift, og de har alle den samme historie om, hvordan deres kærester (på det tidspunkt) arbejdede hårdt for at få dem til at føle sig specielle - vel vidende at de var 'den ene' og gjorde dem til deres koner. Disse mænd sætter 'w' i wooing og 'c' i ridderlighed. Som en af mine venner sagde: 'Han gjorde altid de små ting for at vise mig, at han plejede.' En anden ven sagde: 'Han spillede aldrig spil. Han viste og kommunikerede altid, hvor meget han plejede - jeg følte mig altid vigtig, uanset hvad der foregik i hans liv. '\nAt føle sig vigtig i en mands liv bør aldrig føles sekundær, hvis han ærligt vil opbygge et forhold til dig. En fyr, der ser en fremtid med dig, spiller ikke spil; f.eks. at vente dage eller uger på at ringe eller bruge den 'travle' tale til hvorfor han ikke kan eventuelt giv dig tid til at se dig.\nLigesom mange ting, når det kommer til mænd, hvis du kommer ud af la-la land og lægger mærke til hans handlinger, vil du indse, at der er tegn på, at en permanent fremtid ikke er i kortene for dig. Undskyld. Men heldigvis for enhver mand, der ikke ser dig så lang sigt, er der mange flere mænd med muligheden for at være den rette pasform - og du har kun brug for en.\nHan har stadig ekskone / kærestedrama.\nHan taler om sin ekskæreste / Kone, MYE.\nHans arbejdsplan tillader ikke tid - han har bare for travlt.\nHan rejser meget (personlig og professionel) - beder dig aldrig om at være med.\nHan er strategisk med hensyn til, hvornår han ringer eller sender tekstbeskeder.\nHan forventer, at du deler omkostningerne, henter fanen eller klager, når han betaler for datoer (under fængselsfasen, meget ukølet).\nHan planlægger aldrig ture eller romantiske flugt med dig.\nHan har ikke introduceret dig til sine venner.\nI hænger kun sammen på ulige timer.\nDe fleste eller alle datoer er om dagen eller sent om aftenen - versus tidlige aftener.\nHan åbner ikke op for sin fortid.\nHan har ikke noget problem med at tjekke sin e-mail eller besvare sin telefon ofte i modsætning til at holde opmærksomheden på dig.\nHan giver ikke komplimenter længere.\nHan er ubehagelig med enhver form for PDA (offentlig kærlighed) - han vil kun kysse dig privat.\nDu gør det samme, når du går ud - ikke meget arbejde i hans planlægning.\nHan henter dig aldrig til datoer.\nHan kommer aldrig hjem til dig.\nHar aldrig planer om at se dig på en weekendaften.\nHan er ikke der for dig, når du er syg, eller når en, du var interesseret i, er død.\nHan vil kamme sit hus for at sikre, at du ikke har efterladt noget.\nIkke gør en indsats for at komme til dig - du går altid til ham.\nHan arbejder hårdt på at vinde dine følelser i starten, men så falder hans interesse hurtigt.\nEt minut han 'elsker dig', det næste er han 'ikke sikker på, om forholdet vil fungere' (frem og tilbage med hans følelser).\nHan undskylder hvorfor han ikke kan se dig versus at finde ud af måder at se dig på.\nTid med hans fyrvenner er MÅDE vigtigere end tid med dig.\nHvis han har børn, vil han undgå, at du nogensinde møder dem - selv efter måneders datering - og proklamerer, at det er noget, som børnene ikke er klar til, selvom hans eks har introduceret dem til kærester eller har en ny mand.\nHan kan ikke huske grundlæggende ting om dig - f. Eks. Fødselsdato, mellemnavn, søskendes navne, hvor du voksede op, hvad du gør for at leve, dit kæledyrs navn, yndlingsfarve osv.\nHan kan ikke huske dine allergier (jordnødder, fisk, gluten, mejeriprodukter osv.).\nHan er meget krigsførende med dig - vælger konstant argumenter.\nHan vil aldrig udføre aktiviteter eller begivenheder, som du vil gøre - det handler kun om ham.\nHan validerer ikke dine følelser.\nTror ikke, at 'etiketter' - f.eks. 'Kæreste' eller 'væsentlig andet' er vigtige.\nDer er mange flere tegn; disse er dog nogle af de øverste. Er du klar over disse tegn og er ærlig over for dig selv, eller undskylder du for at forlænge det uundgåelige hjertesorg?\nSom de fleste lister, hvis der kun er sket en eller to situationer på denne liste, og du ikke har været sammen meget længe, er det naturligvis ikke en total katastrofal dating-situation at give op. Men hvis flere ting på denne liste har genlyd dig - køber pas på! Livet er for kort til at hænge på Mr. Wrong!\nLad dig ikke narre af det, han siger, se på hvad han gør\nNår en mand investerer i dig følelsesmæssigt, mentalt, fysisk og økonomisk - så har han virkelig investeret i dig på lang sigt. Dette betyder ikke, at du bør forventer, at han er din sukkerfar, eller at du skal aldrig gør ting for også at få ham til at føle sig speciel. Det betyder, at en mand, der bryr sig og kan se for evigt, vil trække alle stopper ud for at holde dig og få dig til at føle dig speciel. Hvis han er stoppet med at gøre disse ting, eller han aldrig har gjort det, er det en klar indikation af, at hans interesse for dig som en langsigtet partner ikke er der.\nDamer, kommunikation er altid vigtig, men mange mænd har svært ved det. For mange mænd er deres kommunikationsteknik gennem deres handlinger, og hvordan de behandler dig. Hvis du tror, at dit forhold ikke kommer til det næste niveau, er det sandsynligvis ikke. I stedet for at hænge på et forhold, der ikke går nogen steder, skal du finde et nyt med en fyr, der kun ser en lang, lys og kærlig fremtid sammen. Husk, en fyr, der virkelig vil være sammen med dig, vil få himmel og jord til at gøre det.\nLær at læse en mands handlinger for hvad de er. Hans handlinger vil gøre det klart, at han ikke ser en fremtid med dig. | Kilde