Redaktionen 27. juni 2019 Critique X\nAf cand.scient. folketingsmedlem Kaare Dybvad\nDet centrale spørgsmål i enhver diskussion om udkanten må derfor også være, hvordan vi i Danmark har formået at skabe udkantsområder i et land, der burde være for lille og homogent til det. Hvorfor kan vi opleve, at hele landsdele bliver efterladt i stilstand, mens udviklingen går stadigt stærkere i hovedstaden og Østjylland? I denne artikel vil jeg argumentere for, at en væsentlig del af problemet er skabt politisk. Jeg anerkender fuldt ud, at der på globalt plan er kræfter, der trækker imod en øget specialisering af arbejdsfunktioner, offentlige som private. Men denne specialisering tager sig enormt forskelligt ud fra land til land.\nI Danmark – og en række andre europæiske lande – oplever vi en tilstrømning til byerne. I andre lande, som eksempelvis Irland, Norge, Italien eller Schweiz, går det den modsatte vej; der har provinsområder større tilflytning end hovedstæder og storbyer.er gives i Danmark ingen provinser”, konkluderede den liberale politiker Orla Lehmann under diskussionerne i årene op til den danske grundlovs vedtagelse i 1849.\nSom Ejder-forkæmper havde budskabet selvfølgelig en særlig adresse til slesvigerne, som Lehmann ønskede skulle tale dansk i stedet for tysk. Men budskabet var også bredere: Danmark er et land – uanset tyskergrænsens dragning – der er for geografisk småt til at omfatte egentlige provinser.\nDer er ingen landsdele i det nuværende Danmark, der rimeligvis kan sammenlignes med eksempelvis provinsen Andalusien i Spanien eller provinsen Norrland i Sverige, som har en selvstændig kultur, et sprog, en erhvervsstruktur eller andre væsentlige kendetegn, der adskiller sig fra hovedstrømmen. Når vi i Danmark taler om ”dialekt” er det faktisk forkert. Måske med undtagelse af enkelte sønderjyske eller bornholmske sprogstrømninger, er der i sprogvidenskabelig forstand nærmere tale om regionalsprog.\nOver for faggruppernes ønsker står lokalsamfundenes og det bredere samfunds behov. Det kan eksempelvis være ro og orden, der opretholdes af politiet, eller undervisning af børn og unge, der løses af uddannelsessystemet. Når man eksempelvis nu fjerner en lokalbetjentstilling fra et alment boligområde i Skælskør, er skælskoranerne ikke i tvivl om, at det vil betyde større omkostninger for samfundet:\nPolitibilerne skal køre fra Næstved for de småproblemer, som betjenten normalt kunne løse ved at gå en tur med sin hund. Den forebyggende indsats, der mangler, bliver i stedet betalt med langt større udgifter til de sociale myndigheder lokalt. Det samme så man, da man for nogle år siden imødekom de uddannelsesprofessionelles ønske om at lukke de mindre lærerseminarier, hvilket bl.a. gik ud over Haslev, Holbæk og Skaarup ved Svendborg.\nI dag er der mange af dem, der tidligere ville have søgt ind som lærere, der ingen uddannelse får efter gymnasiet, samtidig med at der mangler lærere på de lokale folkeskoler. Samfundet betaler prisen for en faglig specialisering ved, at næste generation af folkeskoleelever på Sydfyn og Vestsjælland uddannes dårligere end den foregående.\nDa staten blev etableret lokalt\nSom skrevet er det min ambition i denne artikel at påvise, at vores politiske valg har afgørende betydning i udkantspolitikken. Overvejelser omkring arbejdspladser, uddannelse og fritidsaktiviteter er afgørende for den enkelte, og netop disse aktiviteter er i stadig større grad reguleret politisk. Der, hvor aktiviteterne samles, flytter beboerne hen.\nDen måske største af den slags politiske omvæltninger i den danske geografi kom med kommunalreformen i 1970. I næsten to århundreder havde grænserne for amter, købstæder og sogne været de samme. Sognekommunerne, der siden 1841 havde haft ansvar for blandt andet fattigvæsen og skoler, var stort set intakte. Nu blev 1388 købstæder og sognekommuner til 275 primærkommuner, der fik en lang række nye opgaver og blev forpligtet til at sikre, at lovgivningen fra Christiansborg også blev gennemført i landområderne.\nDe nye kommuner skulle have de administrative kræfter til at kunne drive en moderne folkeskole og minimum ét plejehjem, og de skulle kunne administrere de love, der blev udstukket i forbindelse med opbygningen af velfærdssamfundet i perioden. Det kan måske lyde helt naturligt i dag, men for datidens sogneråd var det en total omvæltning. Forfatteren Ove Korsgaard skriver i bogen Solskin for det sorte muld om sin far Axel Korsgaards indsats som formand for sognerådet i Karby-Hvidbjerg-Redsted Sognekommune på Mors. Før kommunalreformen blev sognet drevet med udgangspunkt i dets folkevalgte, suppleret med deltidsansættelser:\nSognerådsformanden kunne godt få lønnede medhjælpere, men der blev ikke opbygget en egentlig forvaltning i sognene. Som medhjælper ansatte Axel den kontrolassistent, der gennem en årrække havde rejst rundt på gårdene for at tage prøver af fedtindholdet i køernes mælk. Han hjalp med at føre kommunens regnskab i et kontor, som blev indrettet på Hvidbjerggaard [Axel Korsgaards gård]. Normalt kom han et par gange om ugen, men i spidsbelastningsperioder, især i forbindelse med årsopgørelser, kom han hver dag. Karby-Hvidbjerg-Redsted var en relativt stor kommune. Når selvangivelser og årsopgørelser skulle sendes ud, måtte mine søskende træde til for at få papirerne i kuverterne og skrevet navne og adresser udenpå.\nSognerådsformandens frivillige indsats var omdrejningspunktet for kommunerne, og borgerne kunne henvende sig til ham på hans bopæl. At være sognerådsformand betød derfor også, at man stillede lokaler og lejlighedsvis arbejdskraft til rådighed for sognet.\nMed kommunalreformen i 1970 sluttede det, og kommunerne gik gradvist fra at være drevet af frivillige til at basere driften på en egentlig administration. Den administrative struktur skulle tilpasses forvandlingen af Danmark fra et landbrugssamfund til et industrisamfund og den offentlige velfærd og service, der fulgte med det. En opgave, der var for stor for sogne som Karby-Hvidbjerg-Redsted, som var baserede på frivillige kræfter.\nKommunecentre blev bærende\nKommunalreformen i 1970 medførte en stor decentralisering af både politiske beslutninger og administrative opgaver. Fra 1970 blev der oprettet nye kommunekontorer, nybyggede centralskoler, plejehjem og andre offentlige institutioner, der skabte hundredevis af nye arbejdspladser i hvert af de nye kommunecentre. Byer, som før var almindelige landsbyer, stationsbyer eller lokale servicecentre, voksede sig store gennem offentlige investeringer, nye parcelhuskvarterer, almene boliger og industriområder.\nAlene i de første fem år efter reformen blev 87 nye administrationscentre – kommunernes nye rådhuse – indviet. Samlet var mere end halvandet hundrede byer på et halvt årti vokset ud af de gamle sognerådsrammer og blevet administrationscentre for den nærmeste omegn.\nByer som Svebølle, Nordborg, Billund og Fensmark skød op og skabte attraktive bysamfund, som tiltrak mange nye beboere. Ved kommunalreformens ikrafttræden i 1970 boede kun 10 % af danskerne i byer med mellem 1.000 og 5.000 indbyggere. Allerede i 1980, da de nye kommuner var fuldt udviklet, boede 20 % af danskerne i byer af den størrelse, og man havde dermed oplevet en ekstremt stor flytning af befolkningen på bare ti år. Ikke siden industrialiseringen var så stor en del af befolkningen flyttet fra én type by til en anden på så kort tid. De politiske beslutninger, man traf med kommunalreformen, betød, at befolkningen fulgte efter, ikke mindst på grund af de mange nye arbejdspladser.\nOmkring årtusindeskiftet oplevede jeg kommunebyernes natur, da jeg som efterskoleelev boede i vestfynske Nørre Aaby, der samtidig var kommunesæde for Nørre Aaby Kommune. Midt på hovedgaden lå rådhuset, der husede den kommunale administration og var mødested for de 15 medlemmer af byrådet, med Venstre-borgmester Torben Knudsen i spidsen. Her traf man beslutninger om velfærden lokalt, om skolerne i Nørre Aaby og Båring, om plejehjemmet Kongshøjcentret, om hvem der skulle bygge den nye bro over Tunnelvej, om idrætsfaciliteterne i Vestfynshallerne og om de almene boliger på Bøgevej.\nRundt om den kommunale administration var en lang række arbejdspladser og funktioner, der enten udførte opgaver for kommunen, samarbejdede med den eller så en fordel i at ligge tæt på den gennemgang af medarbejdere og borgere, kommunens administration skabte. En lang række butikker lå side om side i den lille hovedgade, fire banker var repræsenteret i byen, ved stationen lå et mellemstort posthus, og i udkanten af byen havde fagforeningen SiD et kontor. Lokalavisen havde en lille redaktion i byen, og der blev rapporteret trofast fra kommunalbestyrelsens møder. Jeg ved ikke, hvem der stod for tilbygningerne til plejehjemmet Kongshøjcentret, Vestfynshallerne eller de andre bygninger, som blev opført i kommunens levetid fra 1970 til 2006. Men sandsynligheden taler for, at de var opført af lokale håndværksmestre, sådan som mindst halvdelen af de lokale rådhuse i kommunerne blev det, og på den måde holdt kommunen en række lokale håndværksmestre beskæftiget.\nNørre Aaby Kommune blev ved kommunalreformen slået sammen med Middelfart og Ejby Kommuner, så man fik den nye Middelfart Kommune. Det har sikkert været en fornuftig løsning for den lille landkommune, og efter sammenlægningen fik teknisk forvaltning til huse i rådhuset i Nørre Aabys hovedgade. Men på bare ti år forsvandt mange af de funktioner, der knyttede sig til kommunens egen selvstændige administration og politiske beslutningskraft. Jeg nævner det ikke for at klage over kommunalreformen, eller fordi jeg tror, at man havde haft lige så mange butikker og bankfilialer i Nørre Aaby, hvis man havde beholdt kommunen.\nJeg forsøger bare at understrege den grundlæggende pointe, at det betyder noget for udviklingen af arbejdspladser og dermed bosætning, hvordan man indretter den offentlige struktur. Når man har en kommunal administration med arbejdspladser og beslutningskraft lokalt, er man også med til at skabe andre arbejdspladser. Tømrermesteren, der får de lokale entrepriser, butikkerne, der lever af trafikken ved kommunen, fagforeningen, hvis største arbejdsgiver er kommunen, og lokalavisens redaktion og trykkeri, der forholder sig til de lokale sager, og hvis annoncer også betales af kommunen. De ting forsvinder, når man træffer politiske beslutninger om at centralisere arbejdspladser og beslutningskraft. Og når en del af arbejdspladserne forsvinder, så forsvinder en del af borgerne også med tiden.\nDanmarkshistoriens største centralisering\nDet var daværende indenrigsminister Lars Løkke Rasmussen, der fik til opgave at gennemføre den seneste kommunalreform, der blev lanceret i 2004, og afsluttet administrativt i 2007. Den nye reform betød frihed til at vælge, hvem man ville lægges sammen med, men på den anden side en samlet plan for de nye ansvarsområder. De 98 nye kommuner skulle fremover bære langt størstedelen af de offentlige velfærdsopgaver, mens regionernes egentlige opgave ville være at udvikle det offentlige sundhedsvæsen. Det betød samtidig, at 170.000 offentlige ansatte skulle skifte arbejdsgiver mellem kommuner, amter, regioner og stat som følge af den ændrede opgavefordeling.\nI de politiske taler, der fulgte reformen, udlagde man den som en decentralisering i den forstand, at man med de større kommuner fik stærkere forvaltninger, der kunne levere flere velfærdsydelser tæt på borgerne. Men når man ser på effekten ude i virkeligheden, var det først og fremmest en centralisering: De gamle kommuner blev lagt sammen til større kommuner, amterne blev lagt sammen til de større regioner, og opgaver blev flyttet fra både kommuner og amter til staten.\nHvis man som eksempel tog 100 ansatte, der før reformen var ansat i Storstrøms Amt med hovedsæde i Nykøbing Falster, ville 29 af dem efter reformen arbejde i en af de seks kommuner amtet indgik i, mens 58 af dem ville blive styret fra den nye region med hovedsæde i Sorø, og de sidste 13 ville være ansat af staten. På den måde kan man argumentere for, at nogle medarbejdere indgik i forvaltningen i eksempelvis Næstved Kommune og dermed kom tættere på deres lokalområde, men for mere end to tredjedele ville man være underlagt styring længere væk fra lokalområderne. Kombineret med flytningen af opgaver fra kommunerne til staten, gav kommunalreformen samlet ikke en decentralisering, men derimod en markant centralisering af det offentlige Danmark.\nMed reformen lagde Danmark sig i spidsen, når det kom til størrelsen af kommunerne. I 2007 havde vi således langt større kommuner end de øvrige nordiske lande:\nReformen betød en historisk stor centralisering af vores demokrati og den offentlige sektor, hvor mere end hver tredje arbejdsplads findes. Allerede før reformen blev gennemført, blev den kritiseret for at vægte den økonomiske effektivitet og den faglige bæredygtighed for højt, og flere kommunaleksperter pegede på, at der ikke var væsentlige problemer med at løse velfærdsopgaverne i kommunerne.\nProfessor i offentlig regulering og administration Carsten Henrichsen konkluderer i en analyse af kommunalreformen, at det især var Christiansborg-politikerne, der ønskede kommunalreformen gennemført, selvom mange eksperter fandt effekterne tvivlsomme. Professor i statskundskab Poul Erik Mouritzen, der selv var medlem af kommissionen bag reformen, konkluderer endda, at strukturreformen var en ”skraldespand”, forstået på den måde, at en masse forskellige ønsker fra forskellige parter blev tænkt ind i reformen. Herunder blandt andet fordi den danske centraladministration havde mistet magt til både EU og kommunerne gennem de seneste år, og ønskede at trække noget af den tilbage.\nMin påstand er ikke, at kommunalreformen overordnet set var dårlig, eller at vi skulle have beholdt de 271 kommuner, der eksisterede indtil 2006. Det kunne lige så godt have endt med, at opgaver var blevet centraliseret, fordi de enkelte kommuner ikke kunne klare opgaverne, og det havde dermed ikke været en garanti for et mere decentralt Danmark. Min kritik går på den bølge af centralisering af funktioner, der fulgte med, og alle de efterfølgende reformer, der i alle tilfælde skabte større geografiske enheder, hvad enten det var skat, uddannelser, politi eller retsvæsen. Alt sammen tiltag og reformer, der i det store hele flyttede arbejdspladser og beslutningskraft væk fra lokalområderne og de demokratiske valgte, og ind til de store byer og bureaukratiske konstruktioner med bestyrelser og direktioner med egen beslutningskraft.\nArbejdspladserne blev centraliseret\nKommunalreformen og de efterfølgende reformer ramte hårdt i mange områder. Egon Plejdrup, der dengang var borgmester på Mors, var i 2009 gæst i radioprogrammet Krause på tværs. Som borgmester havde han i de første år efter kommunalreformen mistet 80 lokale skattemedarbejdere, der var flyttet til andre kommuner, den lokale domstol og størstedelen af de lokale politibetjente:\n… nu tager jeg retten igen som blev flyttet til Holstebro: De advokater, vi har i Nykøbing, og som opholder sig der i generationer, de bliver der nu nok, jeg tror ikke, de flytter nogen steder, men når den nye generation, de skal bosætte sig, hvor bosætter de sig så? Så bosætter de sig lige ved siden af retsbygningen, som ligger i Holstebro, de kommer altså ikke til Nykøbing.\nAllerede i 2005, før selve kommunalreformen trådte i kraft, blev blandt andre Morsø Kommunes 80 medarbejdere koncentreret i 30 skattecentre, der styres fra staten. Hvor kommunerne før var myndighed og arbejdsgiver på skatteområdet, blev det nu direkte underlagt centraladministrationen. En beslutning, som i lyset af de omfattende skandaler i SKAT virker fatal i forhold til tilliden til den offentlige sektor.\nMen skattecentrene er netop et eksempel på, at det ikke kun er de konkrete arbejdspladser, men også beslutningskraften, der er afgørende. Hvor man før reformen havde en kommunal skatteadministration, der var underlagt kommunalbestyrelsen, var den nu underlagt SKAT og i sidste ende Skatteministeren. Det er ikke ligegyldigt, hvem der træffer beslutningerne, og da ledelsen i SKAT i 2014 gennemførte en lukning af hver tredje skattecenter, var byer som Svendborg, Struer, Holbæk og Korsør på listen. Selv skattecenteret i Ringkøbing, der i lang tid fungerede som et godt eksempel på, hvordan man kunne flytte statslige arbejdspladser til yderområder og samtidig fastholde det faglige niveau, har oplevet flere nedskæringer, siden det blev etableret.\nSelvom der samlet set måske er sket en styrkelse af kommunerne lokalt, er der i rækken af reformer centraliseret i en grad, vi ikke har set siden indførelsen af enevælden. Men hvad der er lige så vigtigt – der er centraliseret beslutningskraft i blandt andet skatteadministrationen, som gør, at beslutninger træffes centralt af embedsmænd med endelig godkendelse af ministeren. Et område, der før blev styret lokalt af folkevalgte, er nu i høj grad kontrolleret af embedsmænd på Slotsholmen.\nSkandinavisk mester i tilflytning til de store byer\nNår vi centraliserer arbejdspladser og uddannelse, betyder det også, at befolkningen flytter efter. Det har vi ikke mindst set i forbindelse med de seneste ti års centraliseringer af Danmark. Mens vores kommunalreform i 1970 var med til at styrke decentraliseringen og skabe mange nye lokale administrationscentre, gik det altså anderledes med reformen i 2007. Mange mindre byer mistede deres centerstatus, og deres arbejdspladser og beslutningskraft blev flyttet til den nye hovedby. Selvom mange kommuner gjorde som Middelfart og lod de mindre byer huse dele af forvaltningen, var beslutningskraften og det lokale center endegyldigt nedlagt, og de små byers indflydelse på det offent lige i lokalområdet var svækket markant.\nMens vi i årtiet efter kommunalreformen i 1970 så en eksplosiv befolkningsvækst til de nye kommunebyer, har det samme været tilfældet, når vi ser på de første otte år af den seneste kommunalreform. Men denne gang er væksten i byer med mere end 20.000 indbyggere, der både er blevet centerbyer i de nye kommuner, og som blev begunstiget af statslige arbejdspladser og uddannelsesinstitutioner i de efterfølgende reformer.\nTil gengæld ser det skidt ud for de mindre byer med under 5.000 indbyggere, der var centre for den kommunale administration i størstedelen af de danske kommuner før 2007. Hvor de i perioden 1996-2006 voksede hurtigere end befolkningen som helhed, er det siden gået stærkt den modsatte vej. De mindste byer og landdistrikterne, der siden kommunalreformen har oplevet skolelukninger og forringelse af velfærdsydelser og kollektiv transport, er hårdest ramt.\nSammenligner man befolkningsudviklingen med vores nabolande Norge og Sverige, foregår der en helt anden udvikling hos dem. Godt nok vokser hovedstæderne også der, men de små byer med under 5.000 indbyggere har i vores nabolande en markant vækst, mens landdistrikterne taber befolkningen fire gange hurtigere i Danmark sammenlignet med Norge. Der er altså god grund til at tro, at de seneste ti års centraliseringspolitik har sat sit spor i det danske bylandskab. Ligesom ved kommunalreformen i 1970 følger borgerne de politiske beslutninger: Man har gjort det langt mindre attraktivt at bo i de mindre byer, og befolkningen er derfor langsomt begyndt at flytte fra dem.\nOfte bliver tilflytningen fra de små danske byer til de store ikke forklaret med politiske prioriteringer, men som en del af en global tendens. Min påstand er derimod, at der måske er en global tendens, men at den er svagere, end vi tror, og at kommunalreformen og de efterfølgende reformer af blandt andet uddannelse og retsvæsen har gjort udviklingen mere ekstrem end i noget andet europæisk land.\nNår vi alligevel nogle gange i Danmark fremlægger urbaniseringen som en global tendens alene, så er det ikke tilfældigt. Professor i samfundsøkonomi Sven Illeris konstaterer i sin bog om regionaludvikling, at:\n… mange nordiske, hollandske og britiske forfattere, der i de sidste årtier har fremhævet storbyernes overlegne vækst, [har] også overdrevet denne, mange forfattere har generaliseret erfaringer fra deres eget land til at gælde hele den vestlige verden.\nDer er altså, i følge en mand, der har beskæftiget sig med europæisk regionaludvikling i 50 år, en tendens til, at vi i Danmark og Nordeuropa stirrer os blinde på vores egne storbyers vækst og ikke fokuserer på det bredere europæiske billede. Vi lider af nærsyn, når vi diskuterer centralisering, hvor man i andre lande tager et langt bredere perspektiv.\nSpørgsmålet er derfor også, om det giver mening at vælge den ekstreme kurs, som Danmark har fulgt. Eller om det omvendt er mere hensigtsmæssigt at investere i lokalsamfundene og de kvaliteter, der findes der, sådan som man gør i de fleste europæiske lande.\nHer er uddannelsesområdet et godt billede på styrken i de mindre samfund. I den offentlige debat kan man få det indtryk, at unge i provinsen ikke tager en uddannelse, mens det forholder sig modsat for de unge i hovedstaden. Således kunne man i 2010 læse i Politiken, at ”unge mænd, der er vokset op vest for den jyske højderyg, er ofte lige så dårligt integreret som de tyrkiske gæstearbejdere, der kom hertil fra den anatolske højslette i 1960’erne: De er alt for dårligt uddannede og bliver derfor dybt afhængige af offentlige overførsler.”\nI virkeligheden forholder det sig lige omvendt. Den offentlige forskningsinstitution KORA har undersøgt andelen af unge, der får en ungdomsuddannelse, efter hvor de boede som 15-årige, og resultatet er overraskende. Kort fortalt er der to områder, hvor mange unge får en ungdomsuddannelse: I de rige kommuner nord for København og på den jyske vestkyst, mens de fleste af de ringeste kommuner ligger i hovedstadsområdet. Københavns Kommune er næstringest, på trods af at Københavns befolkning i mange år har været ressourcestærk.\nRigtig interessant bliver det, hvis man tager Frederiksberg Kommune og sammenligner med nordvestjyske Lemvig. For hvordan kan det være, at Frederiksberg, hvis borgere er de længst uddannede og blandt de rigeste, alligevel er den syvendedårligste af alle 98 kommuner? Og hvordan kan Lemvig, hvis borgere omvendt har en indkomst under landsgennemsnittet, og hvor der er langt flere ufaglærte og færre akademikere end resten i af landet, alligevel klare sig markant bedre?\nDet er konventionel visdom blandt uddannelsesforskere, at længden af dine forældres uddannelse har størst betydning for, hvor lang uddannelse du selv får. Hvis dine forældre har en lang videregående uddannelse, er der under 5 % sandsynlighed for, at du ikke får en ungdomsuddannelse, mens den samme sandsynlighed er tæt på 40 %, hvis dine forældre er ufaglærte. Men i forholdet mellem Lemvig og Frederiksberg er det altså omvendt. På Frederiksberg, hvor flertallet af forældre har videregående uddannelser, er det 24 % af de unge, der ikke får en ungdomsuddannelse, mens det samme er tilfældet for kun 12 % af de unge i Lemvig, hvor langt størstedelen af forældrene er ufaglærte og faglærte.\nJeg har ofte spurgt publikum til mine foredrag til forklaringen på Frederiksberg-Lemvig-paradokset. Nogle fremhæver den stærke efterskolekultur i Vestjylland, mens andre påpeger, at der er flere ufaglærte jobs i hovedstaden, som ikke medfører prestigetab. Mange kan se sig selv i et ufaglært arbejde på et spillested som voksen i København, mens det er mindre smart at servere hotdogs på den lokale tank i Nordvestjylland.\nAndre peger på andelen af indvandrere fra tredjeverdenslande som en forklaring på, at lemvigerne klarer sig bedre end frederiksbergerne. 4,6 % af borgerne på Frederiksberg har statsborgerskab i et tredjeverdensland, mens Lemvig er nede på 2,8 %. Men selvom der især er væsentlig forskel på danske og indvandrede mænds uddannelsestradition, så er det langt fra nok til at forklare den store forskel.\nDet, som flest påpeger, og som jeg selv tror, er en stor del af forklaringen, er, at man simpelthen bliver mere motiveret til at uddanne sig i de små lokalsamfund, som Lemvig Kommune består af. Man kender hinanden, man har forventninger til hinanden, og man giver gerne en hjælpende hånd til folk, der har det svært. Men man forventer til gengæld, at alle gør deres bedste. Det er essensen af lokalsamfund, og den er ikke væsensforskellig fra Lemvig til Ballerup eller Gentofte. Men den adskiller sig markant fra de mere anonyme storbysamfund, som tæller de kommuner, der klarer sig ringest i forhold til deres befolkningssammensætning: København og Frederiksberg.\nParadokset er, at vi betragter de store byer som steder, hvor risikoen for ikke at få en uddannelse er mindst, mens det i virkeligheden er omvendt. Fra politisk hold gør vi det samtidig mere attraktivt at bo i disse storbysamfund – og er dermed med til at undergrave den danske uddannelsestradition, som er en forudsætning for et velstående samfund uden store sociale forskelle. Vi stiller ejere af lejligheder og andelsboliger væsentligt bedre skattemæssigt end ejere af parcelhuse.\nOg vi investerer milliardbeløb årligt i de store byers offentlige transport, mens folk på landet betaler store afgifter på deres biler og på benzin. Der er gode forklaringer på disse tiltag sag for sag, men overordnet set er perspektivet besynderligt. Vi burde i stedet tilskynde folk til at bo i de små lokalsamfund, der ud fra mange parametre fungerer bedre.\nFrederiksberg-Lemvig-paradokset er et af de mere overraskende billeder på, hvordan små lokalsamfund fungerer bedre end anonyme storbyer, men der er selvfølgelig mange andre: Der er langt flere kriminelle og mere kriminalitet i de store byer sammenlignet med lokalsamfundene, der er en langt stærkere iværksættertradition i de mindre samfund, og der er ifølge blandt andet Stanford University langt mindre sandsynlighed for at få stress og angstlidelser, hvis man bor i en mindre by, ligesom ens børn har større risiko for at få stress, for hvert år af deres barndom de bor i en storby. På det samfundsøkonomiske plan har det tilmed vist sig, at de vigtige danske eksportvirksomheder ligger uden for de store byer, og at de store centraliseringer i 00’erne har gjort det sværere for dem at finde den nødvendige, kvalificerede arbejdskraft.\nI nationale initiativer og i lovgivning har den underlæggende præmis været, at fremtiden lå i livet i byerne. Som det gælder for uddannelses- og arbejdsmarkedspolitikken er det en stående sandhed i de lærdes tyranni, at der er tale om et objektivt vilkår, som vi bliver nødt til at indrette os efter. Men virkeligheden er, at denne nødvendige politik først og fremmest tjener den kreative klasses egne interesser over for andre grupper i samfundet. Hvis vi også i fremtiden skal have et tillidsfuldt, trygt og socialt sammenhængende samfund, er der behov for at gøre op med den lovgivning og de ulemper, som den kreative klasse har skabt for dette lands stærke lokalsamfund det seneste årti.\nHvorfor opretholde provinsen?\nSiden jeg udgav min bog Udkantsmyten, har jeg holdt mere end 100 foredrag rundt om i Danmark og Norge. Et af de polemiske spørgsmål, jeg ofte møder fra dem, der ønsker centralisering, er, hvorfor det giver mening at opretholde landsdele, der kan synes økonomisk urentable. Mit svar er normalt, at det er i provinsen, at man opretholder vores eksportindustri, og at man der faktisk også er bedre til at få unge mennesker til at tage en uddannelse, sådan som Frederiksberg-Lemvig paradokset viser.\nMen jeg vil også gerne tilføje et argument af en mere principiel karakter. Jeg synes, det er en overvejelse værd, hvorfor danskere, der egentlig kunne arbejde i udlandet til en bedre løn, alligevel vælger at arbejde i Danmark. Er man ingeniør hos Rambøll, er arbejdssproget engelsk, og eksempelvis læger kan uden problemer få ansættelse i lande, hvor de kan få en højere indtægt.\nNår de alligevel vælger at blive i Danmark, tror jeg det skyldes den helhed, som vores land udgør. Vi er det lykkeligste, det mest tillidsfulde, det mindst korrupte, et af de mest velstående lande i verden, og der er relativt kort afstand mellem rig og fattig. Men det, der binder os sammen, er ikke kun økonomi og offentlige institutioner. Det er også den værdi, der ligger i fortællingerne om vores kultur og vores landsdele. Udflugten til Bornholm i 7. klasse med både rundkirker, Andersen-Nexø og Hammershus. Oprøret mod svenskerne og svenskerhusene, som broderlandet skænkede efter russerne bombede Rønne i 1945. Og det samme kunne skrives om Sydfyn, Sønderjylland eller København. Der ligger en sammenhængskraft i vores landsdele, som vi risikerer går tabt, hvis vi overlader dem til Låsby-Svendsen og storbønderne alene. Det er en del af vores arv, som vi ikke kan lade gå til i ren nyttelogik.\nI andre lande tager denne forståelse også en mere konkret karakter. Når nordmændene giver store tilskud til folk, der flytter til Finnmark tæt på den russiske grænse, så handler det ikke kun om kultur. Det handler også om, at Norges argument for at hævde suverænitet over Finnmark er betinget af, at der bor mennesker i området, der betragter sig som norske. Hvis flertallet i stedet betragtede sig som russere, vil det få store konsekvenser på lang sigt.\nEn konkret udvikling, der sker for tiden, er udryddelsen af det, man kunne kalde kulturborgerskabet i købstæderne. I mange byer i Danmark oplever man, at de institutioner, der tidligere har haft ledere, som betød noget i byen, er forsvundet. Politimesteren, obersten, seminarierektoren, museumsdirektøren, de amtslige og kommunale ledere og overlægerne på hospitalet er centraliseret væk. Tilbage er ofte mange mennesker, som er økonomisk velstående, mens folk med stor kulturel interesse samler sig i stadig færre byer.\nDen udvikling skaber flere farlige tendenser. For det første begynder vi at opleve, hvordan kulturlandskaber og historiske bymiljøer bliver ødelagt, fordi dem, der hidtil forsvarede dem, ikke findes lokalt mere. Det var eksempelvis tilfældet med Ringkøbing Gamle Skole, der for nogle år siden blev revet ned for at bygge en Aldi-butik, og der er masser af tilsvarende eksempler rundt om i landet. Når først man ødelægger historiske miljøer, forstærker man udviklingen, simpelthen fordi folk med kulturinteresse vil finde byen mindre interessant, og vælge bopæl et sted, hvor der værnes mere om det kulturelle og historiske.\nResultatet vil være, at der dels ikke længere sidder nogen til middagsselskaberne i Ringkøbing, der kan forklare meningen i at finansiere Det Kongelige Teater, fordi de, der interesserer sig for højkultur, ikke har nogen rimelig chance for beskæftigelse i området og derfor ikke bosætter sig der. Og omvendt vil der i de københavnske studenterkvarterer ikke sidde nogen til middagsselskaberne og forklare, hvorfor det er en fordel for Danmark at have en virksomhed som Vestas liggende i Ringkøbing. Simpelthen fordi folk, der arbejder i industrien, ikke har råd eller lyst til at bo i København, og industriarbejdspladserne derfor forsvinder. Landet bliver delt, og vi mister hver især forståelsen for de værdier i vores samfund – hvad enten det er industri eller højkultur – der er vigtige for, at vores samfundsmodel kan hænge sammen.\nPå den måde, vil der ske en polarisering og en opdeling geografisk i vores land, som er uden fortilfælde, siden man startede genopbygningen af Danmark i slutningen af 1800-tallet. Det er netop blandingen af håndens og åndens folk, der har skabt den succesfulde samfundsmodel, vi har i Danmark, og det er et af de tab, vi risikerer at lide, hvis vi ikke i tide tager udviklingen alvorligt. For Lehmann havde ret i, at der ikke i Danmark gives provinser. Lad os investere i hele landet og dermed sikre, at der heller ikke bliver det i fremtiden.\nPosted in Critique X and tagged kaare dybvad, udkantsdanmark. Bookmark the permalink.


Hvad S kan lære af Alternativet | Netavisen Pio\nSocialdemokraterne bør lade sig inspirere politisk af partiet Alternativet i spørgsmålene om fremtidens vækst og social bæredygtighed.\n25. marts 2015 - 10:52\nAlternativets udmeldinger om, at vi måske i stedet burde arbejde mindre, kan derfor ses som en interessant og i sandhed alternativ tilgang. Hvis vi skal løbe hurtigere og hurtigere i hamsterhjulet for at bidrage til en vækst, der sker både på bekostning af klodens resurser, vores mentale helbred og familielivet, hvad er da meningen med det hele?\nUffe Elbæks parti Alternativet har gennem det seneste halvandet år fået en hård medfart af medier og etablerede partier. Men bag ”cirkuspartiet” aparte ideer, som at rationere danskernes kødindtag, er der interessante takter, som Socialdemokraterne bør lade sig inspirere af. Særligt Alternativets tilgang til en fremtidig vækst, der hverken baserer sig på rovdrift på klodens resurser, eller et forøget arbejdstid, giver stof til eftertanke.\nBrud med vækstdogmerne\nI Alternativets korte levetid, er det ofte blevet betegnet som et midterparti. Men Alternativet bevæger sig ud i et markant opgør med det moderne vækstbegreb. Helt konkret står der i partiprogrammet, at ”den nuværende neoliberale økonomi vil føre til varige temperaturstigninger, fødevaremangel, folkevandringer, og før eller siden venter et sammenbrud af økosystemet – også i Danmark. Derfor skal den økonomiske politik ikke fremme væksten som vi kender den i dag. Den skal i stedet fremme en grøn omstilling af vores samfund”.\nDet er et brud med de herskende økonomiske dogmer, med vækst i BNP som den gængse målestok for, hvor succesfuldt et land performer økonomisk. Problemet ved et nyt vækstbegreb er selvfølgelig, at komme til at fremstå håbløst naiv. Danmark kan sende nok så mange industriarbejdspladser ud af landet med gode intentioner om at redde verdens klima. Lige lidt hjælper det, hvis den globale efterspørgsel forbliver konstant, og alt vi opnår er at flytte en industri til mere forurenende forhold i Østeuropa eller Asien.\nKonfronteret med problematikken, har Elbæk dog slået fast, at der ikke er tale om en dag-til-dag omvæltning, men en udvikling der skal vendes over en længere periode. Som Socialdemokrater er økonomisk vækst et nøglebegreb for os, fordi det historisk set har hængt sammen med beskæftigelse og arbejdspladser. Vi skal holde fast i vores forpligtelser over for lønmodtagere i udsatte industrier. Men samtidig bør vi bruge mere energi på ad udvikle alternative muligheder for vækst, end vi gør i dag. Vi må ikke være bange for de svære, men nødvendige diskussioner om det klassiske vækstbegrebs uholdbarhed. Vi ved, at dagens herskende tilgang til vækst, ganske enkelt ikke hænger sammen med det socialdemokratiske ønske om markant velstandsfremgang for milliarder af verdens fattigste.\nDerfor er vi nødt til at få hul på diskussionerne om en alternativ tilgang til vækstbegrebet. Det gælder ikke mindst forholdet mellem vækst og det enkelte menneske. Også her er Alternativets tanker om social bæredygtighed interessante.\nGennem mange år, har det virket som en ophøjet sandhed, at for at sikre væksten, velfærdssamfundet og Danmarks konkurrenceevne, må vi alle sammen indstille os på at skulle arbejde noget mere. Fair Løsnings berømte 12 minutter er det mest håndgribelige eksempel. Men øget arbejdstid fremstår ofte som uundgåeligt, hvis vi skal kunne konkurrere med kineserne.\n➜ Læs også:Elbæk trækker i land: Bliver som partileder ”i mange år”\nSamtidig går danskerne i stort antal ned med stress, og mange har oplevet at måtte sygemelde sig fra sit arbejde som følge af psykiske belastninger. Ligeledes har mange børnefamilier svært ved at få hverdagen til at hænge sammen med aflevering og afhentning af børn på institutioner, mens både mor og far arbejder 37+ timer. Alternativets udmeldinger om, at vi måske i stedet burde arbejde mindre, kan derfor ses som en interessant og i sandhed alternativ tilgang. Hvis vi skal løbe hurtigere og hurtigere i hamsterhjulet for at bidrage til en vækst, der sker både på bekostning af klodens resurser, vores mentale helbred og familielivet, hvad er da meningen med det hele?\nHer kunne Socialdemokraterne også lade sig inspirere. For eksempel til at genoplive Thornings gamle tanker om en tidsbank, hvor medarbejdere kan spare op eller trække på kontoen, og indrette deres arbejdsliv, så man i nogle perioder kan arbejde mere og andre perioder mindre.\nDer er bestemt grund til at lade sig inspirere og udfordre af dele af Alternativets partiprogram. Det betyder ikke, at alt Alternativet står for er lige gennemtænkt, og mange ideer er så flyvske, at de må blive svære at holde styr på under den kommende valgkamp. Men en del af Alternativets berettigelse er en politikerlede i befolkningen, og en utilfredshed med den demokratiske samtale partierne imellem. Derfor er der langt mere at vinde end at tabe ved at anerkende, at der er gode pointer hos Alternativet.\nAnne Paulin (f. 1989) er socialdemokratisk folketingskandidat i Skivekredsen. Anne har studeret erhvervsøkonomi og politik på Handelshøjskolen i København og har tidligere været vicepræsident i den internationale organisation for socialdemokratiske ungdomspartier (IUSY).\nI forbindelse med det kommende Folketingsvalg, har Netavisen Pio bedt en række af de socialdemokratiske kandidater, der stiller op til Folketinget for første gang, skrive en klumme med deres politiske visioner\nBaseret på disse emner: Alternativet | Bæredygtig vækst | S-kandidat | Socialdemokratiet


Lad dit lokale malerfirma give en hånd med dit malerarbejde\n18. March 2020 by Astrid Pedersen\nNår huset eller lejligheden skal males indvendig – måske i forbindelse med en renovering, eller blot som en generel opfriskning – bør du kraftigt overveje at hyre en dygtig maler til at løse denne opgave. Du vil med hjælp fra en maler eller fra et malerfirma kunne opnå langt smukkere og meget mere holdbare resultater, end hvis du selv kaster dig ud i malerarbejdet.\nMed en faglært maler til hjælp slipper du for besværet med indkøb, afdækning, forberedning af væggene, selve malerarbejdet og den afsluttende oprydning. Og så behøver professionel maling af boligen ikke at koste en bondegård.\nHvor kan jeg finde byens bedste malerfirma?\nSøger du således et malerfirma, som kan hjælpe dig med indvendig forskønnelse af dit hus eller af din lejlighed, behøver du ikke at lede længe. Der er ingen grund til at trawle De Gule Sider igennem for malerfirmaer for dernæst at indhente tilbud fra hvert og eet af dem, når du i stedet kan få en rigtig god pris på malerarbejde hos Malerkanonen.\nMalerkanonen tilbyder professionelt udført malerarbejde til nogle af Danmarks laveste priser. Uanset om du blot ønsker maling af en enkelt væg, eller om du skal have fuldspartlet hele din bolig fra gulv til loft, kan Malerkanonen udfærdige et skarpt tilbud på disse opgaver.\nPå den måde får du malerarbejde udført til en billig penge helt uden at skulle give køb på dine høje krav til den håndværksmæssige standard. Malerkanonen arbejder nemlig udelukkende sammen med de dygtigste og mest erfarne faglærte malere i dit lokal område. Vælger du en maler fra Malerkanonen til at udføre dit malerarbejde, er du garanteret en kompetent håndværker med hænder såvel som hoved skruet rigtigt på samt et professionelt og rutineret håndelag.\nDu kan altid klikke ind forbi Malerkanonen.dk og få det stærkeste tilbud på malerarbejde udført af en faglært maler.


Fodbold-chok: 11 vagtlæger udtaget til EM-landsholdet | faa.dk\nVagtlægerne med den imponerende statistik for afslutninger skal lørdag spille i Danmarks åbningskamp mod Finland. Illustration: Mikkel Damsgård Petersen/Colourbox\nDe går efter guldet, de kan afslutte i en fart, og så er de det rette antal. 11 vagtlæger trækker på lørdag i de rød-hvide farver.\n09 jun. 2021 kl. 11:00\nKøbenhavn: - De 11 vagtlæger har jo bevist, at de kan få afsluttet mange gange over lang tid, og så har de kun ét mål: De går efter guldet. Derfor får de spilletid på lørdag i Danmarks første slutrundekamp mod Finland.\nSådan siger træner for herrelandsholdet i fodbold Kasper Hjulmand, efter at han har indgået aftale med PLO, Praktiserende Lægers Organisation, om at udlåne de 11 vagtlæger.\nDen seneste uges tid har DR Nyheder dokumenteret, at de 11 vagtlæger, der er blevet akkordaflønnet pr. patient, har kunnet afslutte op mod 30 telefonkonsultationer i timen. Og det har vakt opsigt.\nBrug for afslutninger\nOgså hos landsholdstræner Kasper Hjulmand, som straks så potentialet.\n- Det danske landshold har jo en fantastisk statistik, hvor vi i lange perioder er ubesejrede. Men ved en EM-slutrunde er det ikke nok bare at undgå at tabe og spille uafgjort. Vi har brug for sejre, vi har brug for afslutninger. Og her kommer vagtlægerne ind i billedet, forklarer Kasper Hjulmand og uddyber over for Broken News:\n- Vagtlægerne vil gøre alt for aldrig at sende noget videre og de kan hver præstere op mod 30 afslutninger i timen. Det er præcis de kvaliteter, det danske landshold har brug for. Og så er de jo 11 mand, så de er lige til at sætte ind på en fodboldbane.\nKritik af udvælgelsen\nEnkelte kritikere indvender, at vagtlægernes erfaring med boldspil begrænser sig til golf, og at landstræneren løber en stor risiko ved at udtage folk, der måske aldrig har sat deres ben på en fodboldbane. Det ser han ikke noget stort problem i:\n- Det er slet ikke nødvendigt at sætte dem på banen. De kan sidde på bænken - med headset på - og lave de mange afslutninger i et rasende tempo, siger han og tilføjer:\n- Skulle vagtlægerne blive skadet under kampen, kan vi indsætte reservelæger.\nFodboldsangen er klar\nI forbindelse med udtagelsen af de 11 vagtlæger til landsholdet sker der en ændring for tilskuerne og for alle de danske fodboldfans, der følger kampene overalt i landet.\nDen officielle EM-sang "Danmarks Dynamite" af Alphabeat bliver skiftet ud og afløses af "Recepten".\nMathias Jensen tvivler på EM-start trods pragtpræstation\nKommentar: Ti ud af elleve er sikre startere for Danmark mod...\nBoilesen fik en bosnisk undskyldning: Unødvendig tackling


Nyheder om sundhed-Efterskoleforeningen\nForsideIndsatsområder og udviklingsprojekterPædagogiske projekterArkiv - pædagogiske projekterSundhedsfremme i efterskolenNyheder om sundhed\nEksempler fra efterskoler\nAlkoholpolitisk appel til regering og Folketinget\nEfterskoleforeningen har sammen med en række andre organisationer og kommuner givet principtilslutning til en alkoholpolitisk appel, som udfordrer alkoholkulturen i Danmark for at styrke forebyggelsen af alkoholproblemer.\nDe 10 forslag er: en kommunal ”nattelivspolitik, væk med alkoholdrikkepresset i ungdomsuddannelserne, aldersgrænser skal overholdes, klare rammer om ungdomsfester, lavere promillegrænser i de første år med kørekort, kloge priser på alkohol, ingen markedsføring over for unge, reform af alkoholbehandlingen og aktiv EU-politik.\nStart på ”Røgfri efterskole”\nPå et kick off seminar den 31. maj i Århus præsenterede Mette Gry Münchow fra Sundhedsstyrelsen og Per Kim Nielsen, Kræftens Bekæmpelse, satspuljeprojektet ”Bekæmpelse af rygning blandt udsatte unge”. 19 efterskolefolk deltog, herunder fire forstandere, og både lydhørheden, fortælleglæden og diskussionslysten var stor.\nDen kommende projektkoordinator Lucca Nymand vil indgå sammen med Sundhedsstyrelsen og Kræftens Bekæmpelse i den gruppe, der forbereder efterårets 3 dages kursus for efterskoler involveret i projektet.\nProjektkoordinator for Røgfri efterskole ansat\nLucca Nymand, Bråskovgård, er blandt 13 ansøgere valg som projektkoordinator på halv tid til i skoleåret 2013-14 at stå for Efterskoleforeningens og Sundhedsstyrelsens satspuljeprojekt Røgfri efterskole.\nSundhedskonference flyttes p.g.a. lockouten\nSæt kryds i kalenderen til årets sundhedsfremmekonference 18. november 2013 i Vejle. Vi var mange, der havde en lærerig og inspirerende dag i Vejle i maj 2012. Vi besluttede at gøre det igen i år. Desværre kom lockouten imellem, således at konferencen bliver den 18. november. Programmet bliver igen en blanding af input udefra og workshops med erfaring fra efterskoleverdenen. Programmet kan ses på www.efterskoleforeningen.dk/kalender\nForeningen har fået en bevilling på ½ mio. kr. til fra 2013-15 at gennemføre et projekt for 10 efterskoler. De overordnede mål er:\nAt forhindre nye rygere i at ryge og opnå rygeidentitet på efterskole, at have succes med rygestopafvænningstiltag, at personale og ledelse forholder sig konstruktivt og kvalificeret, og at der i blandt dem er kvalificerede rygestopkonsulenter.\nSe projektbeskrivelsen her\nEfterskoleforeningen har vedtaget et kommissorium for sundhedsfremme og nedsat et Sundhedsfremmeudvalg\nI kommissoriet hedder det, at formålet med at arbejde med sundhed i efterskolen er at fremme de unges sundhed på kort og lang sigt. Dette gælder både den enkelte unges generelle sundhedstilstand forstået som fysisk, psykisk og social tilstand, men ikke mindst den unges evne til at tage vare på egen og andres sundhed, samt evne til at handle mod øget sundhed for sig selv og andre.\nForeningens indsats på det sundhedsfremmende område tager udgangspunkt i det brede og positive sundhedsbegreb. Sundhed er i denne forståelse mere end fravær af sygdom. Sundhed handler også om velvære – om at ha`det godt – at leve et sundt liv hele vejen rundt. Vores sundhed påvirkes af både den måde vi lever på - vores livsstil og vores levevilkår. Livsstilen er ikke en uafhængig størrelse, da faktorer som f.eks. økonomi, bolig- og arbejdsforhold og sociale relationer spiller en væsentlig rolle i forbindelse med at leve et sundt liv.\nnedsætter et ad hoc sundhedsfremmeudvalg til at inspirere, rådgive og fastholde at sundhedskompetence er en vigtig kompetence i nutidens og fremtidens samfund\narrangerer en årlig sundhedskonference og evt. hvilke yderligere begivenheder, der kan realisere sundhedsfremmemålsætningen\nforventer, at udvalget følger med i de sundhedstemaer, der har relevans for efterskolerne og bidrager til at forsyne sekretæren/informationsmedarbejderen på området med nyheder\nforventer, at udvalget bidrager til at formidle viden og information mellem efterskoler og mellem efterskoler og konsulenter, videnscentre, Sundhedsstyrelsen og sundhedsorganisationer.\nudvalget udpeges af pædagogisk enhed i efteråret 2011 og virker til udgangen af 2013.\nMedlem af sundhedsfremmeudvalget er styrelsesformand Troels Borring, læge og skolebestyrelsesmedlem lektor Bent Damsbo, forstander Helle Bak Holvad, efterskolelærer Stine Christiansen og konsulent Anna Ydegård fra Kantinediplomet. Ole Borgå fra Efterskoleforeningen er sekretær for udvalget.\nFlakkebjerg Efterskole vinder Den Store Sundhedspris\nEn helhedsorienteret tilgang til sundhed har sikret Flakkebjerg Efterskole flot pris og en check på 150.000 kroner\nDet er ikke kun på boldbanen og i køkkenet, Flakkebjerg Efterskole fokuserer på sundhed. Her går man også op i, at eleverne selv kan tage ansvar for deres egen og vennernes sundhed.\nBlandt andet derfor får den vestsjællandske efterskole nu Region Sjællands Store Sundhedspris.\n"Det særlige ved skolens indsats er, at man her griber sundheden an ud fra et helhedssyn, at man arbejder med sundhed fra flere vinkler," sagde regionrådsmedlem og medlem af dommerkomiteen Jette Leth Buhl ved prisoverrækkelsen den 1. december.\n"Et stort skulderklap"\nPå Flakkebjerg Efterskole er man naturligvis meget glade for den flotte pris.\n"Det er et stort skulderklap til de medarbejdere, der arbejder med initiativerne i hverdagen," siger forstander Jan Coermann i en pressemeddelelse fra Region Sjælland.\nMen prisen fulgte glasæble af kunstneren Torben Jørgensen samt en check på 150.000 kroner. Pegene skal bruges til flere sundhedsfremmende initiativer, siger Jan Coermann:\n"Vi har udskrevet en konkurrence mellem eleverne om gode ideer, for vi har tidligere set mange lyse hoveder her på stedet, som har skabt bæredygtige ideer."\nDer var 46 indstillede kandidater til prisen.\nSundhed på Hellebjerg Idrætsefterskole – en rapport\nPå Hellebjerg har man i 2009-11 gennemført et projekt med titlen ”Sundhed på Hellebjerg Idrætsefterskole – et poltikudviklingsforløb i samarbejde med UC Syddanmark”. Projektet har fået støtte af Efterskoleforeningens forsøgs- og udviklingsmidler.\nEfterskolens rapport fra forsøget består af en samlet rapport og en række bilag inkl. power points.\nFølg med i beskrivelsen og vurderingen af forsøget; det er udfordrende at ændre kostvaner, livsstil, træningsvaner, søvnvaner… Rapporten konkluderer: Sundhed er altså ikke en entydig størrelse. Opfattelserne er mange, og måden, hvorpå bedre sundhed opnås (kan det for øvrigt overhovedet måles?) er også særdeles kompleks”.\n”Sociale medier får os til at dyrke sport”\nDet er titlen på en tankevækkende artikel, der blev bragt i Politiken kort før nytår. Idrætsbilledet er i forandring, og især de unge vil fremover dyrke idræt i fællesskaber og netværk, der baserer sig på sociale medier. Fleksibiliteten og det ”uforpligtende” vægter højt i manges hverdag, derfor en mulighederne for motionsnetværk på tværs af tid og sted interessant for rigtig mange mennesker i fremtiden. Også på dette felt må vi som efterskoler være på forkant. Lær og læs mere her.\nRegion Sjælland – Sundhedsprisen 2010\nRegion Sjælland har valgt Gerlev Idrætshøjskoles projekt med virtuel leg og motion som vinder af Sundhedsprisen 2010. Med prisen følger 150.000 kr. ”Gerlev-projektet aktiverer udøvere i alle aldre ved hjælp af mobiltelefoner. Virtuelle spil downloades, og så bydes der ellers på motion og læring, når deltagerne følger instruktionerne i telefonen. Det kan være en kultur- og oplevelsesvandring på stedet. Indtil videre findes der over hele landet 30 såkaldte play-spots, hvor spillene kan downloades og prøves.\nNy forskning viser at mad med højt protein indhold og lavt glykæmisk index er med til at forebygge overvægt hos både børn og voksne. Højt proteinindhold findes bl.a. i æg, kød og fisk, bønner, linser, mælkeprodukter, nødder. Glykæmisk Index er et mål for, hvor meget madvarer får blodsukkeret til at stige. Når blodsukkeret stiger voldsomt, kan det påvirke kroppens stofskifte og vores mentale præstationsevne. Samtidig kan det trigge appetithormonerne, så vi bliver sultne uden at have reelt behov for mad og meget let risikerer at overspise. Derfor er det bedst at spise mad, der giver en langsom fordøjelse og dermed et mere stabilt blodsukker uden sultanfald. Læs mere om den seneste forskning\nUdlevering af smertestillende piller. Hvordan gør i?\nPå landsplan ses en stigning i indtagelse af smertestillende piller. Gælder dette også på din efterskole? En del skoler forsøger at registrere, hvad der udleveres fra skolen og til hvem. Dette kan være med til at give kontaktlæreren en fornemmelse af, om der er brug for en samtale om forbruget og mulige årsager til gentagne smerter. En generel orientering til forældrene omkring skolens holdning til forbrug af smertestillende piller, samt opbevaring af piller på værelserne kan også være gavnlig for opmærksomhed på problematikken. Hovedpine og smerter generelt er ikke noget, vi skal lære de unge blot at behandle med piller. De unge skal hjælpes med at undersøge årsager, alternativer og nye handlemuligheder, så smerter som fx hovedpine kan forebygges. Læs mere om smertestillende medicins hormonforstyrrende virkninger.\nwww.saetskolenibevaegelse.dk er en super inspirerende hjemmeside, der handler om at få mere bevægelse ind i skolens hverdag. Den er udviklet i samarbejde mellem Dansk Skoleidræt og Kelloggs. Der er masser af ideer til konkrete lege og aktiviteter i forskellige af skolens fag, hvor bevægelse er tænkt ind: Historiestafet, regnemaskine med kroppen osv. Materialet er aldersopdelt, så det er nemt at se, hvad der er relevant for de store elever.\nProblematikken omkring ulighed i sundhed i Danmark har bl.a. forsker ved DPU Bente Jensen forsket og skrevet om i flere år. En ny rapport fra Unicef bekræfter dette, hvilket kort beskrives i artiklen ”Danske børn falder bagud på sundhed.” Her opfordres bl.a. til, at myndighederne styrker indsatsen for at sikre, at de mest udsatte børn i samfundet får bedre muligheder for at leve sundere. Det sundhedsfremmende arbejde på efterskolerne med fokus på at bidrage til udvikling af de unges viden, erfaringer og handlekompetence, vil styrke de udsatte og mindre resursestærke unge mod et sundere liv. Også på dette område kan efterskolerne gøre en forskel for de unge og for samfundet på kort og længere sigt.\nRegion Sjælland - Seernes Sundhedspris 2010\nTV2Øst har kåret Seernes Sundhedspris 2010. De 50.000 kr. blev velfortjent vundet af foreningen Streetpower. ”Foreningen Streetpower appellerer til hele familien med sine motionstilbud, der spænder fra mere traditionelle ting som løbe- og styrketræning til for eksempel streetboard, parkour, boksetræning, streetbasket og skateboard. Streetpower foregår på tværs af generationerne, og sund kost er en selvfølge ved hver træning” (Region Sjælland). Her er inspiration at hente til fx åbenthus arrangementer på efterskolerne, hvor lokalbefolkningen kan få leget, grinet og rørt sig under ledelse af skolens elever. Konkrete handleerfaringer med foreningsarbejde og aktiviteter mod bedre sund-hed for alle. Se klip fra TV2Øst.\nEfterskoleforeningens sundhedssider: Sund Efterskole – Sund Efter Skole\nVejledningsmaterialet tager udgangspunkt i ”Ofte stillede spørgsmål” inden for forskellige områder. Nu er der også kommet spørgsmål, der vedrører motion. Dette gælder også for køkkenpersonalet… Fx:\nHvordan timer køkkenet bedst de unges måltider og mellemmåltider, så aktive unge får det, deres krop har brug for efter motion?\n- Undersøgelser har vist, at kroppen er ”åben” og optager næringsstoffer optimalt den første halve time efter endt motion. Dvs. et måltid eller mellemmåltid vil være super at placere umiddelbart efter en træning. Vand, kulhydrat og protein er det kroppen især har brug for, for at genopbygge og re-stituere hurtigt fx en banan, lidt nødder, en rugbrødsklapsammen. Find på gode ideer til kulhydrat- og proteinrige mellemmåltider. Husk variation!\n- Vand, vand, vand. (Overvej om alle de unge skal medbringe eller får udleveret en drikkedunk med navn ved skolestart).\nOg for lærerne. Fx:\nHvordan hjælper vi en gruppe af "ikke så aktive" unge, så de har mulighed for at overvinde barrierer, der hindrer deltagelse i motion?\n- Lad de unge skrive deres ”bevægelseshistorie” – snak om det evt. på kontaktgruppemøder\n- Snak åbent om barrierer mod bevægelse – ikke dømmende. Lad de unge komme på banen.\n- Lad de unge komme med ideer til at komme videre. Alternative bevægeformer, andre holdindde-linger, andre rammer osv.\nJagten på glæden af Liss Kissmeyer (kan bruges til både aktive og ikke-aktive)\nSundhedskonference fredag d. 6.5.2011 i Vejle.\nSæt kryds i kalenderen. Vi var mange, der havde en lærerig og inspirerende dag i Vejle sidste forår. Vi gør det igen. Programmet bliver igen en blanding af input udefra og workshops med erfaring fra efterskoleverdenen. Programmet ventes klar i begyndelsen af det nye år.\nPå denne hjemmeside kan man tilmelde sig et nyhedsbrev, hvor man løbende får nyheder om bl.a. kost og ernæring. Det er fx korte artikler og links til nyeste forskning indenfor dette område. Læs fx denne artikel om unges valg af trendy og sund fastfood\nHvordan kommer vi i gang, og hvordan kan eleverne involveres? ”Brug mere – spild mindre” er en hjemmeside med ideer til at begrænse mængden af vores affald. Kreative ideer til genanvendelse fx hæklede lampeskærme af gamle videobånd og smykkekasser af skotøjæsker. Valgfaget ”Fra skrot til slot” er født på ny. Ideer som fx ”Store byttedag” giver også mening i efterskolens ramme. Hjemmesiden er lavet af Miljøstyrelsen: www.brugmerespildmindre.dk\nNy, god bog om mistrivsel\n"Den svære ungdom - 10 eksperter om unges trivsel og mistrivsel", Hans Reitzels Forlag, 2010.\nBogen indeholder interviews med 10 eksperter, der ved noget om forskellige former for mistrivsel - blandt andet misbrug af rusmidler. Den afsluttes med en sammenfatning, som handler om mistrivselsmønstre. Her giver bogens redaktører 10 gode råd til de unges voksne om, hvordan de hjælper deres unge ud af deres mistrivsel. Bogen er overskuelig, konkret, praksisnær og god at have tilgængelig på lærerværelset.\nGet moving – kampagne for mere fysisk aktivitet blandt børn og unge\nSundhedsstyrelsen er initiativtager til denne kampagne, der har kørt over hele landets folkeskoler frem til og med uge 41. I kampagnematerialet ligger bl.a. plakater, videomateriale og inspirationskataloger fra i år og foregående år. Det er masser af gode ideer til oplæg for eleverne og sjove initiativer til hverdagen. Det gælder både små korte indslag og ideer til længerevarende indsatser på skoler, der ønsker fokus på øget fysisk aktivitet i hverdagen. www.getmoving.dk\nTrivsel i efterskolen – med fokus på rammer og psykosociale processer\nOverstående er titlen på en rapport udarbejdet af Efterskoleforeningens sundhedskonsulent Helle Bak Holvad. Med baggrund i aktuel forskning om trivsel, lægges der op til nye overvejelser omkring efterskolens rammesætning. Desuden gives konkrete bud på, hvordan vi som voksne i mødet med de unge forhåbentligt kan øge de unges trivsel. Det handler bl.a. om at hjælpe eleverne til:\n”At handle så man får det, man ønsker, samtidig med at man fravælger det, man ikke kan få” (Eggert Petersen, 2009).


Pædagog 2.0 – Side 2 – Pæd-IT\nKategoriarkiv: Pædagog 2.0\nJamen er IT og programmering i skolen så godt eller skidt???\nAf Christian | 2. februar 2017 - 6:00 pm | 2. februar 2017 21 century skills, Pædagog 2.0, Pædagogisk debat\nKommentarer lukket til Jamen er IT og programmering i skolen så godt eller skidt???\nFor tiden kører debatten om evidensen for at brugen af IT i undervisningen løfter pædagogikken og undervisningen i en stime af artikler i forskellige aviser og fagblade.\n– Er IT et vidundermiddel, som kan løfte enhver klasse op til nye højder, såfremt læreren ved hvor man tænder?\n– Er programmering vigtigere at lære end billedkunst?\n– Er iPads vejen til at lære børnene at læse hurtigere.\nDet er en jungle af for og imod derude – men lad mig gøre jer den tjeneste at skifte begreber og læremidler ud med andre begreber og læringsmidler og så lad os få nuanceret debatten lidt.\n-Er blyanter et vidundermiddel, som kan løfte enhver klasse op til nye højder, såfremt læreren ved hvilken vej den vender?\n– Er kaligrafi vigtigere end at lære billedkunst?\n– Er tegnekopier vejen til at lære børnene at læse hurtigere?\nIfølge mig kan man ikke sætte det her op som endegyldige løsninger. Hvis man forstår at bruge IT i sin undervisning, som et hjælpemiddel og læremiddel, der kan støtte op om den pædagogik man ellers fører i klassen – ja så giver det god mening. Hvis man prædiker sammenhold og derefter placerer dem med hver sin ipad – så giver det ikke mening.\nHvis du taler om mere bevægelse i timerne og derefter sætter dem med noget stillesiddende på ipads – så giver det IKKE mening.\nDenne her debat er kommet til at handle om, at vi SKAL bruge IT i skolen – og PROGRAMMERING er det nye livsvigtige lærings- og omdrejningspunkt. Det er sådan man debatterer politik på Facebook, på Ekstrabladets kommentarområder og desværre flere og flere steder.\nEt meme-eksempel på de “gode gamle dage” som vi åbenbart har glemt.\nDen nuancerede debat mangler. Debatten vil gerne handle om, at man har glemt de gamle dyder hvor man løb rundt på gader og stræder om aftenen og legede sammen.\nDebatten bør handle om hvordan vi generelt laver god pædagogik med børn. Hvis man bruger IT til det, så har man valgt et hjælpemiddel, som indeholder mange muligheder. Det indeholder vidensdeling fra hele verden om specifikke forløb, videnssøgning på et plan hvor intet andet læremiddel kan følge med og masser af fede (og masser af dårlige) programmer og apps, som kan støtte op om din planlagte undervisning.\nDet den ikke indeholder, det er kendskabet til din klasse, din gruppe børn, det specifikke pædagogiske behov, der er i din hverdag. Det indeholder hverken blyanten eller tegnekopien heller ikke. Det er DIG der definerer hvad der skal bruges og hvorfor.\nHvis nu jeg ikke skal bruge det?\nDet programmering giver, er muligheder! Det giver også logikforståelse og debugging evner, som kan bæres direkte over i alle andre opgaver.\nProgrammeringsjobs ender nok alligevel primært i Indien og Kina i fremtiden, men ideer, kreativitet og design har alle dage været Danmarks trademark – det og bacon!\nSå vi får behov for at holde vores kreativitet i gang. Det gør vi bedst ved at lære børn om hvad teknologi kan gøre for dem, og samtidig opdrage dem omkring dannelsen og kreativiteten, medborgerskabet og samarbejdet, innovation og produktion. Det vil give os børn, som vil føle at de kan gøre hvad som helst. Børn der ser muligheder uden for rammerne.\nDe rammer bygger vi tykkere og højere ved at diskutere for og imod brug af IT i skolen – i stedet for i flok at skubbe på dem og se om vi kan rykke på noget.\nJeg siger ikke at “ALLE SKAL BRUGE IT I SKOLEN” – men jeg siger, at dem der kan understøtte deres pædagogik ved at benytte det, de skal gøre det det – og så skal de huske at dele deres gode erfaringer med os andre. Og det samme forventer jeg også af dig der ikke bruger IT i skolen, men stadig laver fede forløb.\nNøgleord: Digital dannelse, kodning, programmering\nHour of Code – CSEDweek.\nAf Christian | 5. december 2016 - 9:44 pm | 5. december 2016 Invitation, Projekt - aktivitet, Pædagog 2.0\nKommentarer lukket til Hour of Code – CSEDweek.\nHusk at det er i dag at Computer Science Education Week (CSEd-week) startede. Det er i denne uge at der massivt deltages i Hour of Codes over hele kloden.\nI ugen fra 5/12-11/12-2016 er der Computer Science Education Week, eller groft oversat Computer Videnskabs Uddannelses uge. Det vil altså sige at man i denne uge kan skrive sig op til at afholde en Hour Of Code (en times kodning). Hvis du synes det lyder kompliceret, så vil jeg bede dig om at gå ind på Code.org og afprøve de forskellige niveauer de tilbyder derinde. Kodningen er blokprogrammering, som er færdigbyggede kode-segmenter der som en form for puslespil skal samles så programmet udfører de rigtige kommandoer i den rigtige rækkefølge.\nHvis du synes det lyder svært, så tag et kig på billedet her ved siden af og se om ikke det ser overskueligt ud. Dette modul/kursus er beregnet til førlæsere og er allerede blevet gennemført af min datter da hun lige var blevet 5. Hun er ikke specielt fokuseret, teknologisk kompetent eller for den sags skyld velbevandret ud i kodningens verden. Næsten tværtimod – hun er god til at klatre i træer og finde på lege der foregår udenfor uden en skærm.\nHvis du stadig ikke er overbevist om at du skal lave det her med din klasse, dine egen børn eller på din fritidsinstitution – som en rigtig hyggelig aktivitet som der er masser af læring, samarbejde og sjov i, så se den følgende video. For i virkeligheden så er det her en ny måde at lege med spil, kodeforståelse og børnekultur på. Leg og læring når det er bedst!\nNøgleord: Bare for sjov, fremtiden, hjemmeside, invitation, kodning, leg, Pædagog 2.0, spil\nKodning – flere forskellige niveauer\nAf Christian | 6. juni 2016 - 3:47 pm | 6. juni 2016 Projekt - aktivitet, Pædagog 2.0, Uncategorized\nKommentarer lukket til Kodning – flere forskellige niveauer\nI den kommende tid vil jeg begynde at skrive mere om brugen af kodning i undervisningen og fritiden med børn. Kodning er en del af det man kalder 21st century skills, og er altså en del af at forberede børn til den verden de skal leve i efter klokken er ringet ud for sidste gang og virkeligheden kalder.\nFørst og fremmest vil jeg starte med den primære erfaring jeg har gjort mig, inden i bliver skræmt væk med ordet kodning:\n“DEN STØRSTE HINDRING I AT LÆRE BØRN AT KODE ER AT DEN VOKSNE IKKE TØR PRÆSENTERE DET FOR DEM!”\nBekymringen (lad os kalde det det) fra de voksnes side er grundet erfaringer fra eget liv. Mens vi har været børn og unge, har kodning været noget der foregik med ingeniører bag roret. Det var noget webdesignere, og programmører havde inde på livet, når de startede deres studier og som vi andre bare kunne sidde og kigge forvirrede på.\nKodningsprincipper er egentlig ikke så svære at holde styr på – og den vigtigste pointe er helt klart at kode gør lige præcis hvad du beder den om – og kun det. Det gør det også enormt nemt at finde fejl og rette. En form for -lige-til-evaluering af det arbejde man har lavet.\nDer findes så ualmindeligt mange måder og tilgange til at lære kode på forskellige alderstrin nu, og helt ned i før-læse-stadiet kan man præsentere børn for principperne bag kodning. Der er faktisk absolut ingen gode grunde til ikke at finde det frem og prøve det af, for når jeg har lavet det med børnene på mit arbejde, så er det første spørgsmål altid – “Må vi godt lave videre på det derhjemme” og det næste spørgsmål: “Kan du ikke sende adressen på det til mine forældre?” Og svarene på begge dele er “Selvfølgelig!”\nI kommende artikler vil i kunne læse om: Hour of code, code.org, Code Pirates, DigiPippi, High Tech High, 21st century skills, ScratchJr, www.codeavengers.com, Minecraft kodning, Bee Bot, LittleBits og så meget meget mere.\nUddrag fra det tidlige kursus på code.org – FRA 4 ÅR!!!\nNøgleord: code, fremtiden, kodning\nListe over apps som kan bruges til børn med specielle behov.\nAf Christian | 9. maj 2014 - 4:44 pm | 9. maj 2014 Pædagog 2.0, Uncategorized, Værktøj\nKommentarer lukket til Liste over apps som kan bruges til børn med specielle behov.\nI disse “inklusionstider” så kan det være vigtigt med tilbud der støtter op om børn med vanskeligheder. I denne facebookgruppe har man samlet en oversigt over apps, som kan bruges til børn med autisme eller andre specielle behov.\nDer er en smadderfin beskrivelse til appsene, så man har en fornemmelse af hvad man går ind til. Der er både piktogram-, lær klokken-, aflæs følelser-, tegn til tale-apps og meget andet.\nHer er gruppen.\nTak til Marianne Juul Glud for at pege mig i retning af den via ITIB’s facebookgruppe.\nNøgleord: app, inklusion


Kromosom-tip: Om Krammere | Hjemme hos Kaya\nKære katteejer… undskyld!Kære katteejerR…Sådan håndterer du handicapped…Sådan håndterer du…\n28. marts 2014 kl. 9:43 • Reply\nHun er skøn hende Kaya 🙂\n28. marts 2014 kl. 22:29 • Reply\nSender lige en krammer\n9. april 2014 kl. 20:48 • Reply\ndet er vise ord.\nDa jeg gik i 9. klasse blev jeg forelsket i et kram. Eller jeg mente nok selv det var krammeren, men krammet gjorde uden tvivl udsalget. Han gav simpelthen det bedste kram. Hverken før eller siden har jeg oplevet noget lignende.\nVarme kram er bare de bedste…!


Alle mærker - - -AS MotorAgromecAmazoneBCSBecoBefcoBelosBilly-GoatBogballeBredalBuntonCarraroCaseDalboDanlineDeutzDoublet-RecordDuckerDuksEgholmElietEpokeFMFalköpingFerrisFransgårdGMRGoldoniGravelyGreen FlameGrilloHAFHCW epoke HE-VAHTFHWHHakoHardiHoafHolderHusquarnaHusqvarnaHydromannIrusIsekiKubotaKuhnKvernelandLemkenLomaLydersenMassey FergusonNesboNew HollandNibbiNilaNilfiskNimosNordstenPöttingerRansomesRauchSMSaMASZScan-ClipperSchäfferSnowlineStigaStollTMTTPTellefsdalTera-TekTerexTexasThalerThyregodTuchelWiedenmannYanmar\nTP 100 PTO vnr 838220\nkørt ganske få timer, blevet til overs ved drift-sammenlægning\nSchäffer 218 NR: 837698\n1,2 m skovl, overfaldsgreb, 4WD, bøjle\nCarraro 4400HST vnr 838216-1\nFlot maskine. meget lavt timetal, blevet til overs ved drifts-sammenlægning. Luxus kabine med bak-kamera , A/C og luftsæde. Feje-sugeanlæg med 3 forkoste....\nCarraro SP 4400 HST vnr 838216\nFlot maskine. meget lavt timetal, blevet til overs ved drifts-sammenlægning. Luxus kabine med bak-kamera , A/C og luftsæde. Komplet med klipper og vintersæt,...\nKverneland apollo NR.837883\nDeutz ku 250


Drau floden | Merlot\nPå denne tur i det sydlige Østrig skal du opleve Osttirols spektakulære natur og Kärntens varme badesøer. Du cykler langs med floden Drau fra Lienz frem til Villach. Ruten langs med floden er nem og har kun enkelte stigninger. En stor del af Osttirol består af nationalparken Hohe Tauern og alting syntes at foregå lidt langsommere end i resten af forbundslandet. Her finder du den ro der gør cyklingen til en fornøjelse og områdets fredsommelighed er som balsam på stressede sjæle. I Kärnten, Oberkärnten, som denne tur bevæger sig gennem, er det også alpin natur der kendertegner landskabet, og området er desuden fyldt med søer der når op på høje vandtemperaturer om sommeren. Så tag endelig badetøjet med på denne tur. Når du er i Kärnten er et søbad et must!\nAnkomst til Lienz\nLienz er Osttirols største by beliggende der, hvor floderne Isel og Drau løber sammen og omgivet af høje bjerge. På trods af den dramatiske kulisse er her en nærmest sydlandsk stemning, hvilket de mange solskinstimer også er medvirkende til. Byen er meget hyggelig og livlig med gode butikker og mange cafeer og restauranter. For de kulturinteresserede kan nævnes middelalderborgen Schloss Bruck og Aguntum – navnet på en vigtig handelsby fra Romertiden hvis udgravninger man kan opleve sammen med et museum, der fortæller historien. Du bor godt på Hotel Haidenhof i udkanten af byen lidt oppe ad bakken med en fin udsigt ud over Lienz.\nEfter morgenmaden tager du toget til San Candido (inkl), som ligger i Italien. Her får du udleveret cyklerne og starter din cykeltur. Frem mod Sillian, går det stort set ned ad bakke ad cykelstier gennem skov og lysninger. Sillian er en handelsby og også her finder du hyggelige cafeer og spisesteder. Efter Sillian passerer du flere hyggelige småbyer og gårde og når atter frem til Lienz, hvor du bor igen i nat. Området du cykler i idag er et skiområde, og her er mange lifter op i terrænet. Hvis du synes du har tid, kan det anbefales at tage en tur op, fx i Sillian, og nyde de bjergtagende udsigter.\nDu forlader Lienz og kommer forbi byens Schloss Bruck – den imponerende middelalderborg fra 1300-tallet. Her findes et museum for maleren Albin Egger-Lienz, som kom herfra . Også her en bjergbane du kan tage op i terrænet i enten 1000 m el 1500 m og evt. tag den lange rutchebanetur ned! Så videre ud af byen til Aguntum, der som bekendt var en vigtig romersk handelsby. Udgravninger og museum her. Du fortsætter tæt langs floden, og cykler hovedsagligt ad grusstier frem mod Oberdrauburg (31km) eller til Dellach (44km). Nu er du i Oberkärnten, og Hohe Tauerns forvredne bjergverden afløses af Nockbjergenes blødere landskab.\nEfter Dellach går det nu opad frem mod Berg (ca. 4 km). Så flader ruten ud igen og du følger floden tæt ad bilfri grussti til Greifenburg. Gør et stop her og tag evt en dukkert i byens badesø inden du fortsætter mod Steinfeld og Schloss Neustein, et mindre renæssanceslot fra det 16. årh. Videre ad den bilfrie sti forbi Schloss Raggnitz til Sachsenburg, hvor du bor midt i den lille by. Evt. må du cykle ca. 13 km længere frem mod Spittal an der Drau, og i stedet overnatte der. I Sachsenburg bor du på Hotel Rössl.\nFra Sachsenburg går ruten mest ad asfalterede stier og mindre veje frem mod Spittal an der Drau, den første større by siden du forlod Lienz. Spittal er domineret af Goldeck bjerget som troner sig højt oppe over byen. Det kan anbefales et forlænge turen her og bruge den ekstra dag på at tage op med kabel banen til Goldecks top i imponerende 2142m.o.h. Oppe i terrænet er der mange skiltede vandreruter i alle niveauer. Nede i byen ligger Schloss Porcia – et renæssance slot fra 16. årh. hvis indre gård er rigt dekoreret. Ruten til Villach er ganske let. Du cykler på asfalteret sti hele vejen og følger floden tæt. På vejen passerer du bl.a. Schloss Rothenthurn og marmor stenbruddet ved Gersheim. Villach er en interessant kulturby og her bor du godt på det 4-stjernede Hotel Post midt i byen.\nRundtur om Ossiacher See\nDen smaragdgrønne, lange og smalle Ossiacher See, ligger mellem bjerget Gerlitzen og Oassiach Tauern og er Kärntens tredjestørste badesø. Den bliver varm om sommeren, så tag endelig badetøjet med i dag. Inden du kommer til søens sydlige ende kommer du forbi borgruinen Landskron, som troner sig højt oppe over søen og byen. Slottet, der delvis er ruiner, er berømte for deres rovfugle shows og abebjerget. De ca. 2 km derop er et besøg værd. Naturen rundt om Ossiacher See er sine steder fredet natur og her er der stille. Ellers er der forholdsvist livligt på søen og her er sejlbåde, windsurfing og vandski. Man kan selvfølger også selv tage en sejlads på søen med en af de mange turbåde. Du cykler hele vejen rundt om søen ad markeret cykelsti – ind imellem på mindre veje og ind imellem bilfrit. I dag lidt flere mindre stigninger på stykket mellem Villach og søen. Overnatning samme sted.\nEfter morgenmaden er turen slut. Eller du kan forlænge her i Villach eller et andet sted i Kärnten, fx ved det mere mondæne Velden ved den store Wörthersee.\ntur 49: Drau floden\n210-231 km. 7 dage, 6 nætter & 5 cykeldage\n6 nætter på 3- og 4-stjernede hoteller i dobbeltværelse med bad og med morgenmad. Leje af god turcykel med gear, flytning af bagage, kort og rutemateriale. Tog Lienz-San Candido (dag 2).\nHalvpension (6 x 3-retters middage) 950kr\nEkstra nat i Lienz i dobbelt/enkeltværelse 440kr / 675kr\nEkstra nat i Villach i dobbelt/enkeltværelse 460kr / 675kr\nBestil tur 49\nMin km pr dag 31\nMax km pr dag 58\nCyklen skal afhentes i San Candido. Den første cykeldag er netop fra San Candido, og dagen begynder med en togtur hertil fra Lienz. Cyklen findes findes i dame- og herremodel, og har flg udstyr:\nBemærk! Cykelhjelm medfølger IKKE\nDer er langt til Lienz fra Danmark, og desværre er der ikke nogen helt direkte rute. Det tager tid at komme frem, men rejsen er vel også en del af oplevelsen…\nDu kan flyve enten til Salzburg eller til München. Fra lufthavnen i München kan du tage toget til München Ostbahnhof, rejsetid 30 min. På Ostbahnhof skifter du tog til Salzburg – også her hyppige tog og rejsetid ca halvanden time. I Salzburg skifter du tog og efter endnu et skifte (ofte i Spittal) og små 3 1/2 timers rejsetid er du fremme i Lienz.\nVil du nå helt frem til Lienz i eet stræk, må du tage nattoget derned. Dagtog kræver et ophold undervejs i fx München eller Salzburg. Nattog har afgang fra Hamburg om aftenen ved 21-tiden, og kan nås med tog fra DK om eftermiddagen. Nattoget går til München. Ankomst til München tidligt næste morgen. Der er lige tid til en kop morgenkaffe inden du skal med tog videre til Salzburg. Så det sidste stykke med endnu et tog til Lienz, hovr dú er fremme ca. 3 1/2 time senere efter endnu et skifte i fx Spittal.\nKører du i bil til Lienz kan du parkere hotellets eget område. Det er udendørs og det er inkluderet i rejsens pris.\nEfter endt cykeltur tager du toget tilbage fra Villach til Lienz. Togbilelt købes lokalt, pris ca 16€


Orust, Sverige – dag 2 – Kajak Eventyr\nOrust, Sverige – dag 2\nPandekager og regn\nVi vågnede op næste morgen til lyden af regn på teltdugen og dryp, hvor vandet var løbet igennem. Så i stedet for at pakke ned, blev vi indenfor i tørvejr og lavede trangia-pandekager til morgenmad med sukker og lime, chokoladepålæg og banan.\nDa regnen hørte op, pakkede vi sammen og gjorde klar til at sejle ud. Freek og jeg havde stadig vores kajakker ved den lille stenbred på ydersiden af øen. For at gøre det nemmere at pakke, gik vi ned til vandet og satte kajakkerne i så vi kunne padle ind i bugten til de andre.\nDagen forinden, havde det ikke taget de andre lang tid at sejle ind i bugten. Vi rundede et hjørne og endnu et og sejlede nu i strid modvind et godt stykke tid. Men vi kunne ikke se bugten. Til sidst måtte vi søge ly bag et klippeskær for bølger og vind og tage bestik af situationen.\nVi indså at vi havde taget den forkerte vej rundt men at det ville tage for lang tid at sejle hele vejen rundt om øen. Desuden havde vi ikke sagt til de andre at vi sejlede og kunne godt regne ud, at de nok måtte undre sig noget over hvor vi har henne. Vi ringede til Nikolaj og fik aftalt et sted at mødes. Vi slap dog ikke helt for et par drillende kommentarer fra de andre 🙂\nVand og frokost\nKira blev udpeget til dagens navigatør og første mission var at finde et sted at komme af med affald. Vi fandt snart en ø med et affaldsskur hvor vi kunne gå i land og spise en snack. Vlado udnyttede pausen til at finde fiskegrej frem. Vi sejlede videre og fandt en smuk, grøn ø hvor vi spiste frokost.\nDagens anden mission var at finde et sted at skaffe vand til proviant og madlavning. Et par nysgerrige dådyr kiggede på os fra en klippeskråning, da vi roede forbi. Ved en strand tæt derpå, lå en lille bådebro hvor vi lagde til. Vi fandt de tomme plastikflasker frem fra bunden af kajakkerne og lagde dem i en IKEApose. Freek, Kira og Nikolaj blev ved kajakkerne mens Vlado, Henrik og jeg gik på jagt efter søde svenskere med vand. Det tog et par forsøg, men til sidst fandt vi en mand i et sommerhus der var behjælpsom.\nDa vi kom tilbage til bugten var vinden slået over. Nu var teltet ikke længere i læ af den lille skov og det kunne ses med det samme. Pløkker og barduner var blæst op og teltdugen blafrede i vinden. Vi forstærkede teltet med ekstra pløkker, store sten og placerede til sidst kajakkerne rundt langs kanten for at skabe læ langs lavoens kant. Herefter pakkede vi ud og skiftede tøj.\nHavde jeg mere tid lige nu, ville I få endnu en tegning. Men i stedet må I nøjes med det mentale billede – og så ellers tro mig når jeg siger, at det er utroligt hyggeligt at sidde på muldtoilet med dobbelt kabine og kæresten på den anden side.\nHerefter gik vi i gang med at lave aftensmad. Jeg havde forberedt det hele hjemmefra så det var ikke så svært, men det krævede dog en del rørren-rundt i trangiagryderne. Menuen bestod af risotto med tørrede svampe, kogt i hvidvin og med parmesanost. Aftenmaden blev efterfulgt af “Te hos Kejseren i Kina” – og vi grinte alle da Freek til sidst beviste at han, trods hans højde, sagtens kan være i en IKEA-pose. Udenfor havde vi endnu en smuk solnedgang – men mens mørket faldt på, tog vinden til. For flere af os blev det en lang nat…


Sundhedsjobs.dk - Afdelingssygeplejerske, Stråleklinikken i Herning, Kræftafdelingen, Aarhus Universitetshospital\nJobbet "Afdelingssygeplejerske, Stråleklinikken i Herning, Kræftafdelingen, Aarhus Universitetshospital" er udløbet\nVores afdelingssygeplejerske har valgt at søge nye udfordringer og vi søger derfor pr. 1. februar 2018 en afdelingssygeplejerske til Kræftafdelingens Stråleklinik i Herning.\nStråleklinikken er et højteknologisk behandlingsafsnit, der behandler patienter med flere former for kræft. Patienterne kommer fra store dele af Jylland og i enkelte tilfælde fra hele Danmark. Kræftafdelingen har 12 acceleratorer, hvoraf de to er placeret i Herning. Desuden er der fire acceleratorer i Skejby og seks på Nørrebrogade i Aarhus. Kræftafdelingen forventer, på nær afsnittet i Herning, at blive samlet under fælles tag i Skejby i foråret 2019.\nHospitalsenheden Vest står for at skulle samles i Gødstrup og stråleklinikken i Herning flytter i denne forbindelse lidt forsinket med. Det forventes, at afdelingssygeplejersken indgår i arbejdet med planlægning og udflytning af afsnittet.\nStråleklinik i Herning\nSygeplejen i stråleklinikken er korttidssygepleje, selv om patienterne ofte har lange forløb. Plejeformen er organiseret ud fra princippet om kontaktsygepleje, og patienten vil, som oftest møde kontaktsygeplejersken flere gange ugentligt under sit ofte flere uger lange behandlingsforløb. Nogle patientforløb kan være meget komplekse, hvor der bliver brugt mange ressourcer på at støtte såvel patient som pårørende for at patienten kan gennemføre behandlingen.\nPersonalet er meget dedikeret til deres arbejde, prioriterer og udfører sygepleje på højt niveau og samtidig udfører en kompliceret teknisk behandling. Stråleklinikken er afhængig af et godt og tæt samarbejde mellem sygeplejersker, serviceassistenter, sekretærer, fysikere, teknikere, radiografer og læger.\nArbejdsmiljøet er præget af en god holdånd, hvor åbenhed, humor og respekt for hinanden er en del af hverdagen. Dette sætter både personale og patienter stor pris på.\nAfdelingssygeplejersken vil indgå i et tæt samarbejde med afdelingssygeplejerskerne fra de to øvrige stråleklinikker. Afdelingssygeplejersken vil desuden indgå i en stor tværfaglig ledelsesgruppe og være en del af en gruppe på 13 afdelingssygeplejersker. Afdelingssygeplejersken vil være daglig leder af afsnittet, hvor nærledelse af personalet er i fokus. Det forventes, at afdelingssygeplejersken i sin ledelse fungerer tæt på personale og klinik. Det forventes, at lederen vil udøve strategisk ledelse i samarbejde med overlæger, afdelingssygeplejersker og andre ledere i afdelingen i tværfaglige ledelsesgrupper.\nVi har i afdelingen fokus på ledelse og prioriterer det højt. Kræftafdelingen er kendt for at forene faglig høj kvalitet og effektiv drift med forskning og udvikling på internationalt niveau. Vores vision er at vi ”sammen med patienten giver den bedste kræftbehandling”.\nMiljøet omkring Kræftafdelingen kendetegnes ved at være politisk eksponeret og bærer præg af forandring og store udviklingskrav. Dette stiller krav til god ledelse, men det skaber også et spændende ledelsesmiljø. Medarbejderne er fagligt meget bevidste og engagerede. De er gode til omstillinger og udfordringer, og de har forventninger om en ledelse, der kan skabe rammer for deres trivsel og faglige udvikling.\nVi søger en afdelingssygeplejerske, som\nhar stråleterapiuddannelsen eller som minimum har erfaring fra arbejde med strålebehandling\nhar gode ledelseskompetencer opøvet formentlig gennem både erfaring og uddannelse. Har du ikke en lederuddannelse på minimum diplomniveau, forventer vi, at du vil være indstillet på at påbegynde en sådan\nhar lyst til og er dygtig til personaleledelse\nhar lyst til at lede i et miljø præget af forandring og mangeartede krav til dels produktivitet, dels faglig kvalitet og udvikling\nhar en synlig og anerkendende ledelsesstil\nkan inspirere og udvikle både det enkelte personalemedlem og gruppen\ntrives med mangeartede kontaktflader til en række forskellige faggrupper\nkan deltage i det daglige kliniske arbejde\nHar du erfaring fra specialet er det en stor fordel. Det er dog dine ledelsesmæssige færdigheder og lyst til at anvende dem i et felt præget af udvikling, tværfaglighed og politisk fokus, der er af afgørende betydning. Dine evner til at kommunikere og tage beslutninger og til at indgå i strategisk planlægning og ledelse vil derfor være vigtige.\nKræftafdelingen er en stor afdeling med tre sengeafsnit, tre klinikker med dagsbehandling og ambulatorium, tre stråleklinikker og diverse forsknings-, udviklings- og specialenheder. Vi beskæftiger ca. 600 mennesker fordelt på ca. 20 forskellige faggrupper. Afdelingen har årligt 8.000 nyhenviste patienter, ca. 110.000 ambulante besøg og ca. 23.000 sengedage. Vi udfører årligt ca. 51.000 strålebehandlinger og giver ca. 32.000 kemoterapibehandlinger.\nFor yderligere oplysninger om afdelingen eller afsnittet se her\nAnsøgningen stiles til Afdelingsledelsen/Kræftafdelingen, Aarhus Universitetshospital og sendes via nedenstående link.\nSamtaler finder sted den 20. december 2017.


Banestien Funder-Ejstrupholm - Outdoor & Fritid - Det sker i Silkeborg\nNår man befinder sig på banestien Funder-Ejstrupholm, vil man opleve frodige løvskove og enge, der strækker sig smukt ud i horisonten. I nogle områder er der sågar mulighed for at opleve dyrelivet på helt tæt hånd.\nCykelstien er anlagt i sporet på den gamle jernbane mellem Funder og Ejstrupholm. Strækningen var de del af Den Jyske Diagonalbane, der også blev kaldt Den Skæve Bane, som DSB åbnede i 1920.\nBanen transportere hovedsageligt landbrugsvarer, der skulle sendes videre med skib fra Esbjerg. For togpassagererne indgik Den Skæve Bane også som et vigtigt led i Jyllands jernbanenetværk, hvor blandt andet Brande station var en krydsningsstation for linjen mellem Vejle og Herning.\nSe et kort over ruten og planlæg din tur på udinaturen.dk\nFunder Ådalsvej 2,


Reagerer Indfødt Med Redux 2020 | ligabold.com\nPolitiet ser på bestemte personer i sag om kvindedrab.\nJeg har flere gange oplevet forældre være helt uforstående over for, at en del piger lige skal have et skub eller vises mulighederne for at få øjenene op for en dybere interesse i it og teknologi. Den forundring møder jeg især, hos primært mænd, når jeg fortæller om mit frivillige arbejde i foreningen DigiPippi, hvorLæs videre "Digitalt indfødt gør ikke automatisk til. Især ledere med personaleansvar og HR kan tænke på, at en karriereplan, hvor personen kan blive mellemleder om 3 år, kan virke demotiverende på en digital indfødt – fordi det er for langt ude i fremtiden. Søren Schultz Hansen taler om de 4 K’er, når det handler om at give en belønning. Reagerer kraftigt med oxidationsmidler. Reagerer med stærke syrer. Reagerer med alkalimetaller. Reagerer med jordalkalimetaller. 10.4. Forhold, der skal undgås I forbindelse med luft dannes eksplosive gasblandinger. Varme og direkte sollys. 10.5. Materialer, der skal undgås Stoffer som skal undgås Reagerer med stærke syrer. Reagerer med. Apr 25, 2013 · Vi har fulgt Pharfar i 24 timer. Det er der sgu kommet et meget fedt indslag ud af.\nI “Redux” versionen er der som sagt lagt ekstra sekvenser ind i filmen. Disse ændrer ikke grundhandlingen, men består for det meste af flere møder undervejs på rejsen. Vi ser flere scener med bådens besætning. Disse er generelt set ikke særligt interessante. Det er det billigste alternativ, men det er også det ringeste. Brugeroplevelsen er ikke optimal, app’en reagerer langsommere, og kan ikke så meget som en indfødt app kan, fordi den indfødte app kan bruge ting i din telefon som f.eks. kamera, GPS eller beskeder. De bedste online værktøjer til.\nEn god hjemmelavet tomatsauce med parmesan og pasta! Det bedste er sådan set, at min tre piger elsker den og det er ikke så tit, at jeg kan lave nem, hurtig og lækker aftensmad som går ret ind hos min tøser – det er lidt af en bedrift – derfor deler jeg den også med glæde med dig, den er nemlig for god til at være en hemmelighed. Apr 16, 2015 · 2. Afsnit - Interview med "Flemming" fra Christiania. Se også 1.Afsnit: /watch?v=MISAO. Den 13.03.2014 blev cirka 80 personer anholdt i.\nHvis du reagerer med rynkede bryn, risikerer du konflikter på kontoret, men hvis du skaber de rette rammer, får du innovative vidensarbejdere. Tag godt imod digitale indfødte med Søren Schultz Hansens guide til enhver, der leder eller samarbejder med unge. Med indsigt fra sin forskning og konkrete eksempler viser han, hvad du kan gøre, når. De fleste pattedyr ønsker ikke noget at gøre med krydret mad. Capsaicin, det kemikalie, der gør chili peber varmt, antænder pattedyrs smerteveje og forårsager en række forskellige effekter. Spicy mad skader dig ikke direkte - det er ikke gift - men din krop mener, at den får virkelige forbrændinger og reagerer i overensstemmelse hermed. Han mener nemlig, det er oplagt, at vores fascination af gru på en eller anden måde hænger sammen med vores gener. Vi ved, at størstedelen af vores gener stadig er indrettet til at leve et jæger-samler-liv som det, vores fjerne forfædre levede. Det var et liv med mange farer. Indtast venligst din e-mail, så vi kan give dig besked, når Back-To-Berkeley Redux Avery II støvler til herrer i er tilbage på lager igen. Vi lover, at vi ikke vil spamme dig. Du vil kun blive underrettet én gang. Dec 22, 2015 · - Det, de ældre generationer skal forstå, er, at hvis de sidder ansigt til ansigt med en digital indfødt, som tjekker sin mobil, så skal de ikke bare fare ud og fortælle, hvor uhøfligt det er. For for den unge er det uhøfligt, hvis man ikke svarer sine venner på mobilen, siger Søren Schultz Hansen.\nFCA's reviderede plan for Alfa betyder, at en afløser til 8C coupé med over 700 hk ikke bliver til noget, men måske dukker den op hos Maserati i stedet, mens en ny GTV, baseret på Giulia, men med over 600 hk heller ikke kommer for en dag. Giulietta, der har været i produktion siden 2010, vil sandsynligvis blive udfaset til næste år. Apr 26, 2017 · Det samme sker når en indfødt i Afrika bliver ved$1.Dr. Paul Ekman opdagede, at når vi vil skjule disse udtryk, er udtrykkende stadig så instinktive, at vi i de fleste tilfælde ville vise dem alligevel. Årsagen er at vores kontrolcenter Amygdala, når at reagerer på indput fra vores krop og sende signaler retur, inden vores Neocortex den. Og ikke nok med det! Han hadde til alt overmål synkronisert lydsporet til dvd-en, slik at jeg for første gang på et kvart århundre fikk et gjenhør med både dialog og bakgrunnsmusikk sistnevnte i stor grad preget av det som på den tid var tilgjengelig i familiens platearkiv, dvs. diverse gamle easy listening-utgivelser. Jun 06, 2017 · Vi reagerer som mennesker umiddelbart, når vi er berørte, siger Jens Knudsen, CEO for Link Mobility Danmark, som står for systemet bag mange af de store SMS-indsamlinger. Nogle af de store TV-indsamlinger bruger store sponsorgevinster som biler for at få folk til tasterne på deres smartphone. Og her er det vigtigt, at have de rigtige præmier.\nJeg er en relativt voksen person der har med unge teknisk-mindede personer at gøre i det daglige, og jeg oplever ikke de unge som værende personer der overhovedet forstår privatliv eller sikkerhed. Det er en opdragelse jeg konsekvent bliver nød til at give, fordi den organisation jeg ellers har med at gøre ville stå i en dårlig situation.\nDanish Jeg vil gerne begynde med at reagere på debatten om kloning af mennesker. more_vert. Danish Men i stedet for at reagere på dette forslag reagerer Indonesien med stokkeslag. more_vert. open_in_new Link til kilde;. Fraser Tal som en indfødt sprogbruger Nyttige fraser oversat fra dansk til.\nBorgerne reagerer med masser af oplysninger efter politiets appel om hjælp til at finde den mand, der har dræbt en kvinde og begået mindst to grove voldtægter på Amager. Indfødt københavner. Manden beskrives som 35 til 45 år og cirka 180 centimeter høj. Han er almindelig af bygning og virker som en indfødt københavner.\nVed at studere volontørers hjernelektroaktivitet fandt forskerne, at sprogforlængelse forbedrer hjernens plasticitet og evne til at lære. Især bemærker de, at tidlig sprogindlæring spiller en væsentlig rolle i den hurtige dannelse af hukommelseskredsløb til kodning af ny information. Forskerne fandt, at jo flere sprog en frivillig havde mestret, desto hurtigere reagerede hjerne.\nOg kommer med konkrete forslag til hvordan. Fx giver de årlige medarbejderudviklingssamtaler ikke mening for en digitalt indfødt, forklarer Søren Schultz Hansen. For digitale indfødte signalerer planlagte 1-1-samtaler og årlige MUS manglende nærvær alene pga. tidsperspektivet. Jeg er kineser har boet i danmark i 25 år. underviser i kinesisk på AOF og i virksomheder og for private via et firma. Har stor erfaring og vil kunne hjælpe dig til en bedre eksamen.\nDenne gift skal tørres. Personen, som skal have påført giften, bliver bevidst givet et brændsår, og ned i det sår gnubbes frøens giftsekreter. Forsøgspersonen, som vi kan kalde ham, reagerer nu stærkt med en pinefuld diarré, opkastninger, en unaturligt høj puls og systemisk kollaps. Metro: Last Light er et rigtig smukt spil, specielt er stemningen, som i det første spil, i top. Modsat Metro 2033 er teksturerne skarpe og flotte, og der er tilføjet ekstra grafisk lir, som ikke var i det gamle spil. Dog skal det siges at, Redux-versionen af Metro 2033 næsten er lige så flot som sin efterfølger.\nSmerter hos børn på en neonatalafdeling bør vurderes ved hjælp af standardiserede redskaber med evidens for validitet og reproducerbarhed. På den baggrund satte en gruppe sygeplejersker sig for at oversætte et valideret redskab fra engelsk til dansk. Artiklen beskriver den. Programmerne anvender avancerede systemer for talegenkendelse og reagerer på din udtale. Du kan selv justere følsomheden og dermed hvor kritisk en feedback du ønsker. Du kan vælge om du vil anses for turist eller indfødt. Ved hjælp af talegenkendelsessystemerne kan du indgå i realistiske dialoger med.\nPludseligt barnedødssyndrom, SIDS, Barneseng døde eller Krybbe død Er en pludselig og uventet død af en baby under to år, der tilsyneladende er sund - døden opstår normalt under søvn. Størstedelen af SIDS forekommer i løbet af de første seks måneder af barnets liv. Ifølge NHS National Health Service, UK, tilnærmede 300 babyer dør fra SIDS i Det Forenede Kongerige årligt. reagerer på interne og eksterne krav og omstændigheder. De der driver økologisk jordbrug kan øge effektiviteten og forbedre produktiviteten, men dette bør ikke ske med fare for sundhed og trivsel. Derfor er der behov for at vurdere ny teknologi og afprøve eksisterende metoder på ny. På. Nov 02, 2010 · Politiet har fået gode tip om kvindemorder Borgerne reagerer med masser af oplysninger efter politiets appel om hjælp til at finde den mand, der har dræbt en kvinde og begået mindst to grove.


Video: Короткая Женская стрижка От и До! МАСТЕР - КЛАСС! Полная Технология выполнения короткой стрижки! (September 2020).\nEt feriekøb er et af de største køb, som mange mennesker vil foretage i løbet af et år, og det gælder især for familier, dem, der rejser i små grupper og bryllupsrejser.\nFor rejsebureauer er startprocessen nøglen til en vellykket reservation, men det er det blotte minimum af, hvad en god rådgiver har brug for at vide om en klients næste ferie, når man spørger hvor, hvornår og hvor meget klienter vil bruge.\nRejsebureauer er næsten nødt til at kanalisere deres indre terapeut for virkelig at forstå og forstå, hvad deres klienter ønsker, og for at gøre dette er der et par spørgsmål, som agenter skal sørge for, at de integreres i deres salgsstrategi for at komme til hjertet af, hvad deres klienter ønsker.\nJason Coleman, administrerende direktør for Jason Coleman, Inc., sagde, at han starter med "Har du nogensinde brugt et rejsebureau før"? Og derefter følges op på baggrund af deres svar.\n"Hvis de siger ja, følger jeg op med, hvorfor skal du ikke tilbage til det samme rejsebureau", sagde han. "Ikke at jeg ikke værdsætter, at de er her med mig, men deres svar giver mig indsigt i dem".\nColeman vil gerne vide, om et tidligere rejsebureau gjorde noget forkert, om de shopper rundt efter rejsebureauer, eller om der er en anden grund til at give ham indsigt i deres planlægningsproces.\n”Jo mere information du kan lære om dine klienter, jo bedre”, bemærkede han.\nFor kunder, der aldrig har brugt et rejsebureau, spørger Coleman "Hvorfor er du her med mig lige nu?"\n”Jeg er nødt til at forstå, hvad det drejer sig om denne tur, der er ændret for disse klienter”, sagde han. "Hvorfor er denne rejse den, de ønskede at nå ud til et rejsebureau for. Hvis de typisk booker ture selv online, hvad er så anderledes ved denne rejse, at de når ud til mig"?\nColeman bemærkede, at selv med store ture som bryllupsrejser eller familiesammenkomster booker mange mennesker stadig selv, så det er vigtigt at virkelig forstå deres motiver, og spørgsmålet kommer til hjertet i, hvad klienter virkelig ønsker. Hvilket fører Coleman til sit næste spørgsmål om sine kunders forventninger.\n"Jeg hader undersøgelser, der spørger 'opfyldte jeg dine forventninger.' Hvordan kan jeg møde dem, hvis jeg ikke ved, hvad de har foran? Så jeg kan godt lide at forstå, hvad klienter forventer af mig med hensyn til kommunikation - hvor hurtigt de forventer et svar og i hvilken form? Foretrækker de et telefonopkald, en e-mail, en sms?\nColeman bemærkede, at ikke alle kan lide eller har tid til at tale i telefonen, og nogle ønsker ikke tekstbeskeder.\n"Hvordan jeg kommunikerer og hvad jeg foretrækker betyder ikke rigtig noget… det handler om klienten, og hvordan de vil arbejde med mig", sagde Coleman.\nHan bemærker også, at han tager tid til at beslutte, om klienten passer godt til sin virksomhed.\n"Jeg er stærkt imod at 'skyde' klienter, som nogle rejsebureauer beskriver det", sagde Coleman. ”Jeg tror, at hvis en forbruger tager skridt til at kontakte et rejsebureau og fortælle dem, at jeg ikke sælger det, eller at jeg ikke vil arbejde med dem, gør hele vores erhverv en bjørnetjeneste. Derfor elsker jeg at have en tæt cirkel af betroede kolleger, som jeg kan henvise til ".\nDet næste spørgsmål er absolut vigtigt for en vellykket ferieplanlægning, bemærkede Coleman. Sørg for at spørge "hvem er involveret i beslutningsprocessen"?\n”Hvis jeg arbejder med nogen eller præsenterer en henstilling til en person, der ikke har et endeligt siger, vil jeg vide det”, sagde Coleman. "Og jeg har virkelig brug for at undersøge, hvorfor den endelige beslutningstager ikke er involveret, eller hvad jeg kan gøre for at sikre, at præsentationen er for de rigtige mennesker."\nDette gælder især, når man booker familierejser eller små grupper. Et rødt flag at passe på er en situation, hvor der ikke er én beslutningstager, og der er "for mange kokke i køkkenet".\n"Hvis hvert familiemedlem har en anden foretrukken krydstogtslinie eller en anden ø, de vil rejse til, vil det være for mange kokke i køkkenet", påpegede Coleman. ”Jeg har brug for en person til at fungere som gruppeleder og derefter tage beslutningerne”.\nFor at løse problemet opfordrer Coleman, at gruppefamilien eller på anden måde vælger en leder.\n”Normalt prøver jeg at arbejde med den person, der kontakter mig, og som jeg har kommunikeret med”, sagde han. "Jeg prøver at få dem til at se deres rolle som leder, tage beslutninger for gruppen og arbejde direkte med mig. I stedet for at prøve at få alles input og lade alle have en stemme i beslutningen. Mit mål er at styrke personen i foran mig for at være den leder ".\nEt af de vigtigste aspekter ved at booke den rigtige ferie for klienter er at sikre sig, at alle er på samme side.\n"Jeg elsker at spørge … 'så fortæl mig om den forskning, du allerede har gjort på denne rejse?' sagde Coleman. "Jeg antager aldrig, at de ikke undersøger på egen hånd og dobbeltkontrollerer alt, hvad jeg giver dem. Jeg foretrækker at få dem til at se os arbejde sammen i partnerskab, og det hjælper mig med at vide, hvilken forskning de har foretaget, og hvilke ting de allerede ved ”.\nDette undgår også faldgruber, sagde han.