'Borgen' og 'Forbrydelsen' har været med til at gøre danske tv-serier eftertragtede. Nu har succesen fået utilsigtede konsekvenser - politiken.dk\nEr dansk film ved at sejre sig selv ihjel?\nTorben Benner og Lars Eriksen\nEfterspørgslen på danske film og tv-serier har skabt et massivt pres, lyder det fra producenter og ikke mindst DR, der har lukket ned for sin største dramasatsning. Og kan branchen ikke følge med, risikerer Danmark at sætte sit internationale ry over styr, siger flere aktører.\nI sidste uge skete der noget, som ingen i den danske film- og tv-branche kan huske er sket før. DR måtte trække stikket på sin mest ambitiøse tv-serie.\nIndspilningen af den stort anlagte serie om Leonora Christina Ulfeldts liv blev stoppet kort før, optagelserne skulle være gået i gang, selv om DR allerede havde hyret mange folk til opgaven.\n»Økonomi, ambitioner og tidsplan hang ikke sammen. Vi kunne ikke nå at få enderne til at mødes«, siger DR’s dramachef, Christian Rank.\n»De forudsætninger, vi lagde til grund for projektet for halvandet år siden, er blevet forandret i et tempo, som vi flere gange er blevet overraskede over. Fiktionsmarkedet er meget ophedet, og der bliver produceret væsentlig mere end for bare 2-3 år siden. Der er prisstigninger på alt fra materialer til løn, og vi har udfordringer med at rekruttere folk«, uddyber han.\nIfølge Christian Rank har DR lagt serien ned, fordi det massive pres på den danske film- og tv-branche har gjort alting dyrere og mere besværligt på kort tid.\nDansk film- og tv-fiktion er inde i en guldalder, som formentlig ikke er set før, og i hvert fald ikke siden stumfilmene i de første årtier af 1900-tallet. Men efterspørgslen på dansk fiktion er nu så stor, at DR og flere andre store aktører frygter, at branchen risikerer at sejre sig ihjel, fordi den ikke kan levere den kvalitet og de film og tv-serier, Danmark er internationalt berømmet for.\n»Hvis efterspørgslen bliver så stor og tempoet så højt, at kvaliteten falder, og de enkelte medarbejdere bliver mere stressede, så kan vi ikke længere levere det, de internationale aktører kommer efter«, siger Christian Rank.\nArbejdspresset i branchen har fået en lang række filmfolk til at advare om de konsekvenser, det har for arbejdsmiljøet.\nFlere end 700 filmarbejdere og skuespillere har i løbet af sommeren skrevet under på et åbent brev, der beskriver, hvordan trusler, mobning og fysisk pres er en del af arbejdsmiljøet i dele af filmbranchen.\nBoom i serieproduktion\nDet er dog ikke alle, der deler dramachefens opfattelse af forløbet omkring det store, historiske drama om Leonora Christina Ulfeldt, der skulle have samlet danskerne foran skærmen i 2024. DR bliver fra flere sider i filmbranchen – anonymt – kritiseret for allerede fra begyndelsen at have undervurderet, hvad det ville koste.\nOg ifølge Politikens oplysninger er flere ledende medarbejdere undervejs gået ned med stress, fordi det var umuligt at få projektet til at hænge sammen.\nVi mærker, at streamingtjenesterne har mange penge med og lønner højt\nChristian Rank, dramachef, DR\nChristian Rank vil ikke kommentere på specifikke personaleforhold, men han bekræfter, at der har været to sygemeldinger på produktionen i den tid, DR har haft ansvaret.\nOg dramachefen afviser, at DR undervurderede budgettet.\n»Da vi overtog projektet, lavede vi en grundig analyse af det foreliggende materiale for at sikre os, at det hang økonomisk sammen. Det gjorde det på daværende tidspunkt«, siger han.\nDet er ikke mange år siden, at DR var det store flagskib herhjemme på tv-fiktion med internationalt berømmede og prisbelønnede dramaserier som ’Forbrydelsen’ og ’Borgen’.\nOg selv om DR fortsat laver en del serier – ifølge Christian Rank er DR lige nu involveret i 14 produktioner – er det i dag svært for DR at være med på det allerhøjeste niveau.\n»Vi mærker, at streamingtjenesterne har mange penge med og lønner højt«, siger han.\n»Det er meget, meget svært at rekruttere medarbejdere, der kan indgå i topstyringen af så store projekter som ’Leonora Christina’. Der er meget få, der kan det. Og vi har en uddannelsessektor, der slet ikke kan følge med. Med det boom, vi ser i serieproduktion i øjeblikket, er der et ekstremt behov for at uddanne ledende personale, der evner at styre så store produktioner. Vidensmæssigt står vi et sted, som blev skabt, da vi kun lavede 20-25 spillefilm om året«, siger Christian Rank.\nIfølge DR’s dramachef er det blandt andet et problem, at Filmskolen er en kunstskole, men at den i dag skal uddanne folk til en egentlig medieindustri.\n»Der er helt klart et behov for øget uddannelse og for at sikre en stærkere sammenhæng mellem de eksisterende uddannelser og det marked, der skal leveres til. Skal Filmskolen uddanne til at lave spillefilm eller til at lave 16 afsnit af en tv-serie til Netflix? Der er langt flere jobs i tv-serier«, siger han.\nOgså på TV 2, der har øget produktionen af tv-serier markant, er der bekymring. TV 2 har overtaget seertronen fra DR med den populære tv-serie ’Badehotellet’, der selv i sæson 8 kunne trække næsten 2 millioner seere.\n»Vi har oplevet presset længe. Det begyndte med mangel på manuskriptforfattere for nogle år siden, og så har det bare spredt sig som en bølge, der kommer rullende til alle andre områder af produktionerne. Vores producenter klager over, at de ikke kan få den arbejdskraft, de gerne vil have«, siger fiktionschef Katrine Vogelsang.\n»Og den arbejdskraft, vi kan få, er mindre kompetent, fordi de ikke har lige så stor erfaring som tidligere. Samtidig går de til en løn, der afspejler høj anciennitet og stor erfaring. Mange er forfremmet på grund af efterspørgslen uden at nå at få kompetencerne med sig«.\nProducenterne er også presset af, at mange filmarbejdere, ifølge Katrine Vogelsang, kræver et klækkeligt løntillæg for at påtage sig en opgave, fordi jobtilbuddene står i kø.\nStår du to minutter inden en optagelse og skal booke nogle lysfolk, så er alle de gode jo optaget. Det er jo også dyrere at købe julegaver den 23. december end at gøre det på Black Friday\nMeta Louise Foldager, direktør, SAM Productions\nIfølge Katrine Vogelsang havde filmarbejdere før i tiden ofte pauser mellem deres ansættelser, hvor de i løbet af et år holdt fri eller var ledige en måned eller to, indtil de skulle i gang med det næste projekt. Det betød, at de mødte friske og veludhvilede op.\n»Nu arbejder de hele tiden. Og de er trætte, når de møder ind på en ny produktion. Vi hører også, at folk springer fra lige inden produktionsstart«, siger hun.\n»Vi skal have lavet flere uddannelser, og så skal vi se på, om det er de rigtige uddannelser, vi har. For det her fortællemarked er i vækst fra nu af og til ... ja, til længere, end jeg kan se«.\nTo minutter inden optagelse\nPå et af landet mest succesrige produktionsselskaber, SAM Productions, der blandt andet står bag den kommende Netflix-serie ’Kastanjemanden’, køber direktør, Meta Louise Foldager, ikke tv-stationernes beklagelser over, at det er blevet meget dyrere at hyre folk end tidligere.\nIfølge Meta Louise Foldager handler det også om, at tv-stationerne er for dårlige til at planlægge og træffe beslutninger.\n»Jeg oplever egentlig ikke, at lønningerne og omkostningerne er steget. Det, der koster, er, når broadcasterne beslutter sig for sent, og finansieringen falder på plads for sent. Og når tidspresset bliver for stort. Det er ikke, fordi man ikke kan få hold. Man skal bare gøre det i tide. Står du to minutter inden en optagelse og skal booke nogle lysfolk, så er alle de gode jo optaget. Det er også dyrere at købe julegaver 23. december end at gøre det på Black Friday«, siger hun.\nMeta Louise Foldager er enig i, at der skal uddannes flere for at håndtere det pres, der er på tv- og filmproduktioner herhjemme. Der er nemlig intet, der tyder på, at markedet er mættet.\n»Det marked, vi ser lige nu, er uden, at nye store spillere som Disney +, Apple TV og Amazon har bestilt noget i vores territorie. De rykker allesammen ind nu, de er begyndt at holde møder med os og sætte ting i udvikling, og de har checkhæftet klar til at bestille fiktion. De kommer altså til at lægge noget i Danmark, Norge og Sverige, så presset bliver større«, siger hun.\nAllerede for to år siden efterlyste en række aktører, at der blev skruet op for uddannelserne, og at der blandt andet blev optaget dobbelt så mange på Filmskolen. Det var, da Politiken i efteråret 2019 satte fokus på det store boom i branchen og den mangel på arbejdskraft, der fulgte med streamingtjenesternes indtog.\nMen siden er der ikke rigtig sket noget. Og ifølge Claus Ladegaard, der er direktør for Det Danske Filminstitut, skyldes det blandt andet, at branchen har været optaget af diskussioner om Filmskolen og ikke af det store perspektiv.\n»Filmbranchen har været optaget af diskussion om fire eller seks fiktionsinstruktører hvert andet år. Og det er en noget marginal diskussion i forhold til det helt store problem: At vi ikke har filmarbejdere nok, ikke produktionsfolk nok og ikke har produktionsfolk nok med ordentlige ledelseskompetencer. De uddannes kun i ringe grad på Filmskolen«, siger han.\nDer findes i dag også en uddannelse til film- og tv-produktionsteknikere, men den er bygget op som en mesterlæreuddannelse på linje med en tømrer- eller maleruddannelse med skolegang og så en læreplads.\nIfølge Claus Ladegaard er det meget, meget svært for at eleverne at finde en praktikplads, fordi få produktionsselskaber vil forpligte sig til en lærlingeløn i hele uddannelsesperioden.\n»Det spiller slet, slet ikke med denne her branche. Med undtagelse af to-tre produktionsselskaber og DR og TV 2, har produktionsselskaberne en størrelse, så de ikke ved, om de eksisterer om to-tre år. Så de tør ikke indgå en lærlingekontrakt«, siger han.\nDe danske film- og tv-producenters brancheforening, Producentforeningen, har fået lavet en ny analyse af, hvor der mangler arbejdskraft, og den viser, at der er mangel på manuskriptforfattere, producere, fotografer, klippere, tonemestre og lydteknikere samt film- og tv- produktionsteknikere.\nHvis man skal have gearet hele uddannelsessystemet til den efterspørgsel, der er nu, tager det 6-8 år, før det kan mærkes i brancen, vurderer Claus Ladegaard. Og det bør man gå i gang med nu.\nMen så længe kan branchen ikke vente.\nDerfor bør den også gå i gang med sidemandsoplæring på alle niveauer, mener Claus Ladegaard. Så man på en produktion løfter nogen fra niveauet under op ved siden af for eksempel lineproduceren, så man dobler op på de vigtige poster, og folk får de nødvendige kompetencer. Samtidig bør der etableres en etårig diplomuddannelse i ledelse, hvor folk sideløbende med deres arbejde har en række kursusdage.\n»Så tror jeg, at vi kan komme på omgangshøjde i løbet af et år eller to. Det er kun et spørgsmål om vilje«, siger Claus Ladegaard.\nProducentforeningen, er enig i, at der er behov for to spor for uddannelserne. Et hurtigt med sidemandsoplæring og ledelseskurser og så flere uddannelsespladser til de fagområder, hvor der i dag er for få uddannede.\n»Vi skal prøve at få nogen i gang med at lære noget lidt hurtigere, for det der med tre-fire års uddannelse løser ikke noget nu«, siger direktør Jørgen Ramskov.\nPå Den Danske Filmskole erkender skolens rektor, Tine Fischer, at manglen på arbejdskraft er en problemstilling, der har ramt branchen »hurtigere og med større kraft, end man havde forventet«.\nMed udgangspunkt i Producentforeningens analyse vil Filmskolen nu vurdere, inden for hvilke fagområder der kan være behov for at uddanne flere folk, siger Tine Fischer, der tiltrådte rollen som rektor 1. maj:\n»Hvis du spørger branchen, står de alle sammen og siger, at Filmskolen skal have et større optag, men vi skal have det optag, der matcher behovet. Og derfor kigger vi på det nu. Det har meget høj prioritet«.\nPå Filmskolen arbejder man blandt andet på at lave en hurtigere opkvalificering og efteruddannelse af filmarbejdere, så de er bedre rustet til at gå fra assisterende funktioner til ledende roller på store film- og serieproduktioner, forklarer Tine Fischer.\n»Det står uden for enhver tvivl, at Den Danske Filmskole er en kunstnerisk uddannelse, men det er også en uddannelse, der uddanner ledere, og fremadrettet har skolen et særligt fokus på ledelse og entreprenørskab. Det er allerede implementeret for den nye årgang«.\nDen Danske Filmskole er også involveret i samtalerne omkring en ny filmuddannelse, der efter planerne skal etableres på Fyn, og som skal have særligt fokus på teknik og administration i filmproduktioner.\nDR stopper stor dramasatsning: »Jeg forstår virkelig godt, hvis det for nogen virker som en voldsom beslutning«\nStjerneinstruktørs nye musicalfilm forbydes i Saudi Arabien og Kuwait\nMeghan og Harry: I krig med pressen


Hvor tit er hunde i løbetid. Når hundens løbetid kommer\nLøbetider hos tæver Hvornår er løbetiden forstyrret? Din tæve er helt normal. På den måde får hunden også brugt lidt ekstra energi, da det er nye og seattlespermbank omgivelser, der sætter hunde for de daglige tit. I starten af hvor er blodet meget rødt, men med tiden vil det skifte farve løbetid blive slimet samt mere gulligt eller gennemsigtigt. okt Hunden bløder i starten af løbetiden, der som regel varer ca. tre uger. Generelt vil det sige, Hvor tit kommer hunden i løbetid? En tæve starter. aug Løbetid hunde, hvor tit sker det, er der forskel fra tæve til tæve med løbetid, kan nogle tæver komme flere gange i løbetid på et år.\nHVOR TIT ER HUNDE I LØBETID - kostplan. Tæve, der hyppigt kommer i løbetid\nHvor tit er hunde i løbetid, mad til 18 års fødselsdag Hvad du bør vide om løbetiden\nEn tommelfingerregel er, at man ikke parrer, før tidligst ved tævens anden løbetid. Men tævehunde af store racer er som regel hverken fysisk eller psykisk modne til at have et hvalpekuld så tidligt som ved anden løbetid, og derfor bør man vente et stykke tid endnu. For de fleste racer er det nok bedst at vente, indtil tæven er mindst to år gammel. Løbetid hunde, hvor tit sker det, er der forskel fra tæve til tæve med løbetid, kan nogle tæver komme flere gange i løbetid på et år. Hundetræning i Vordingborg for alle hunde, indhegnet bane med lys på, DKK uddannet instruktør. Hundetræning for alle enfugl.nus: Løbetid efter fødsel Efter en fødsel regner man med at tæven går i løbetid igen ca. måneder efter. Hvor tit går tæven i løbetid Tæven går normalt i løbetid hver 6 måned. Dog kan der bliver længere tid imellem, når tæven bliver ældre. Det er meget almindeligt at tæven fortsætter med at komme i løbetid gennem hele livet. 6780 skærbæk En tæve kommer i løbetid første gang, når den er gennemsnitligt 9 måneder, men der er store forskelle, så alt fra 6 — 24 måneder er normalt. Store hunderacer kommer hunde regel senere i brunst end små hunderacer. Hvor du ikke løbetid hvalpe, er det en god idé at lade din hund tit.\n3. okt Min 2 år gamle tæve har været i løbetid tre gange i år, og den Det er meget individuelt, hvor meget tæven bløder, og afhænger også af hundens størrelse Det kan være hårdt for din hund at komme i løbetid så ofte, og det. Spørgsmålene kan være mange og hvor finder man svarene på det? Den første løbetid betyder, at hunden nu er kønsmoden og har mulighed for at få hvalpe. akut og alvorlig tilstand, som ofte kræve at hunden hurtigt tilses af en dyrlæge. Der findes i dag meget få hunderacer, der kun har en løbetid om året. Langt de fleste har to. Løbetid. Når tæven er kønsmoden, indtræder den første løbetid. Hunhunden bløder kun i starten af løbetiden som varer fra dage eller ca. 3 uger. Det vil sige de første 8 Hvor tit går tæven i løbetid. Tæven går normalt i. 3. okt Min 2 år gamle tæve har været i løbetid tre gange i år, og den Det er meget individuelt, hvor meget tæven bløder, og afhænger også af hundens størrelse Det kan være hårdt for din hund at komme i løbetid så ofte, og det. Spørgsmålene kan være mange og hvor finder man svarene på det? Den første løbetid betyder, at hunden nu er kønsmoden og har mulighed for at få hvalpe. akut og alvorlig tilstand, som ofte kræve at hunden hurtigt tilses af en dyrlæge. Der findes i dag meget få hunderacer, der kun har en løbetid om året. Langt de fleste har to. Løbetid. Når tæven er kønsmoden, indtræder den første løbetid. Ja hvor tit er jeres hunde i løbetid..? - ved det normale er 2 gange om året.. men molly er 2 år og har kun været i løb en gang.. sidst var i maj. Hvor tit kommer hunden i løbetid? En tæve starter med at komme i løbetid mellem syv og elleve måneders alderen. Små hunde går oftere i løbetid tidligere end de lidt større hunde. Efter den første løbetid regner man med, at hunden går i løbetid hver sjette måned.\nHVOR TIT ER HUNDE I LØBETID - strepsils pris. Tæve, der hyppigt kommer i løbetid\nLøbetider hos tæver hvor tit er hunde i løbetid En tæve kommer i løbetid første gang, når den er gennemsnitligt 9 måneder, men der er store forskelle, så alt fra 6 – 24 måneder er normalt. Det er derfor, at dyrlægen kan tage en celleprøve fra skede og sige, hvor tæven er i sin cyklus. Ægløsningen sker fra midten af brunsten til slutningen. Hunde er i modsætningen til f. Hvor tit går tæven i løbetid Tæven går normalt i løbetid hver 6 måned. Dog kan der bliver længere tid imellem, når tæven bliver ældre. Det er derfor, at dyrlægen kan tage en celleprøve fra skede og sige, hvor tæven er i sin cyklus.\nmaj Og hvor ofte er normalt at de kommer i løbetid pr år, og hvor længe bløde. heej alle. min hund er lige kommet i løbetid for første gang. er det. Hun er lige kommet i løbetid, Mit spørgsmål går ud på hvor længe hun vil være i løbetid? og hvor tit? Da jeg stod op her til morgen lignede. 6. feb For mange hundeejere bliver løbetiden til et sandt forhindringsløb. undgår lange spadsereture i parken, hvor hanhunde springer frem fra hver en Tævens første løbetid i puberteten holder sig ofte ikke til det typiske forløb.\nAlt du skal vide om hunde i løbetid psykisk syge i danmark\nmaj Og hvor ofte er normalt at de kommer i løbetid pr år, og hvor længe bløde. heej alle. min hund er lige kommet i løbetid for første gang. er det. Hun er lige kommet i løbetid, Mit spørgsmål går ud på hvor længe hun vil være i løbetid? og hvor tit? Da jeg stod op her til morgen lignede. okt Hunden bløder i starten af løbetiden, der som regel varer ca. tre uger. Generelt vil det sige, Hvor tit kommer hunden i løbetid? En tæve starter. Hvis du ikke ønsker hvalpe, er det en god idé at lade din hund sterilisere. Mange vælger at lade deres hund sterilisere, når den har været i løbetid første gang. Risikoen for brystkræft reduceres, hvis hundene steriliseres inden deres 3. løbetid, men jo tidligere de bliver steriliseret, des mere bliver risikoen for brystkræft reduceret.\nHvor tit er hunde i løbetid, danish cancer society Hvad du bør vide om løbetiden\nMin 2 år gamle tæve har ovn kylling i hvor tre gange i år, løbetid den seneste løbetid har nu varet 4 uger. Når en tæve begynder at bliver kønsmoden, kan løbetiderne være alt lige fra kortere, længere, utydelige eller med ujævne mellemrum. Din tæve tit helt normal. Under løbetid kan tæven få mindre adfærdsforandringer som hunde og nedstemthed. havnearbejder Når du anskaffer dig løbetid hund, overvejer du selvfølgelig, om det skal være en tæve eller en hanhund. Der er forskellige grunde til, at man vælger den ene frem for den anden, men en vigtig ting at overveje er, at tæver tit i løbetid. Her til 10 tips til dig med en hund i løbetid. Når en hunde er i løbetid, betyder det, hvor hun kan blive gravid.\nDet er et meget almindeligt indgreb i lande uden for Norden. Hvis man steriliserer tæven tidligt, helst inden anden løbetid, slipper man ikke kun for livmoderbetændelse, men nedsætter også risikoen for mælkekirtelkræft til lig nul. Der er to former for indgreb, man kan foretage, når man steriliserer tæven. Siden om hunde er en side for dig der har hund, eller påtænker dig at anskaffe en. Siden har bunker af information om hunde og sundhed. Har du kennel eller stueopdræt kan du sætte din hvalpe til salg. Hankatte kommer ikke i løbetid, men når de bliver kønsmodne i måneders alderen, kan de fornemme, at hunkatte er i løbetid. De kan blive urolige og vil ud for at finde hunkatte, som de kan parre. Dette kan medføre, at hankattene begynder at strejfe og kæmpe om territorier. Hvor ofte kommer katten i løbetid? Ja hvor tit er jeres hunde i løbetid..? - ved det normale er 2 gange om året.. men molly er 2 år og har kun været i løb en gang.. sidst var i maj måned. Tævens første løbetid


8. nov. 2013 KL. 15.59 Ekstra Bladet har mistet hver tredje læser på et år\nSkriver primært for Ibyen og Kultur. Uddannet 1998 fra djh. Tidligere ansat på Fyns Amts Avis, DR og Forlaget Benjamin.\n»Vi tror stadig på avisen. Men der er selvfølgelig ingen tvivl om, at vi gerne så, at der var nogle flere, der læste den«. Det siger Ekstra Bladets ansvarshavende chefredaktør Poul Madsen efter Gallup/Indeks Danmark i går offentliggjorde avisernes læsertal for 3. kvartal 2013, august til oktober. Ekstra Bladet er den danske avis, der har tabt flest læsere i forhold til samme periode sidste år, hvor 242.000 læsere ifølge Gallups målinger læste avisen. Det skriver Mediawatch.\nTallet er efter oktober 2013 faldet til 163.000 læsere - altså et fald på 32,8. procent. Tallet betyder at avisen nu har færre læsere end Børsen, der læses af 171.000 personer og også færre end BT, der læses af 178.000 og 'kun' oplever et fald i læsere på 27 procent. LÆS ARTIKEL Ekstra Bladet og BT sælger ikke nok aviser Tallene overrasker ikke Poul Madsen. »De er jo en konsekvens af, at oplaget er faldet til omkring 50.000 i hverdagene. Men det betyder på ingen måde, at vi har opgivet papiravisen. Tværtimod har vi solgt rigtigt godt de seneste uger, hvor vi har haft nye afsløringer hver dag. Afsløringer om Lars Løkke, Jacob Scharff (PET-chef, red.) og Don Ø, det er det stof, der får læserne til at købe avisen«, siger Poul Madsen. Han fortæller, at man på Ekstra Bladet er holdt op med at skelne mellem papir og net og i stedet ser på betalt indhold og gratis indhold. LÆS ARTIKELEkstra Bladet nedlægger over 20 stillinger\nBetalt indhold er både papiret og det digitale abonnement, Ekstra, som cirka 10.000 brugere indtil videre har købt sig adgang til. Og dem som vil betale vil fortsat få den linde strøm af afsløringer, som har fyldt Ekstra Bladet især de seneste uger, lover Poul Madsen. Han lover desuden en ny og skarpere søndagsavis, som er klar i løbet af et par måneder. Frontløbere i verdenstendens\nPoul Madsen håber, at det værste oplagsfald og dermed også læserfald er overstået. »Vores problem er lige nu, at vi er frontløbere i en verdenstendens. Det er over hele verden tabloidmedier, der bliver ramt på papiret men til gengæld vinder på nettet. Vi oplever størst tilbagegang lige nu, men det samme vil ske med morgenaviserne indenfor de næste to år«, spår Poul Madsen. Af samme grund arbejder landets største morgenaviser med også at tage penge for digitalt abonnement. SPØRG CHEFREDAKTØRENHvorfor indfører politiken.dk betaling?\nKun to aviser er kommet styrket ud af det seneste år, hvis man ser på læsertallene. MetroXpress er med et gennemsnitligt læsertal på 398.000 - en stigning på 13,7 procent - Danmarks mest læste avis. Politiken er næststørst - 352.000 læsere: En stigning på 0,6 procent. Ifølge Mediawatch læses samtlige danske dagblade af 12,3 procent færre personer i forhold til for et år siden. Del link\nHenrik Palle til politikerne: Ser I egentlig selv det DR, I kritiserer? Relaterede artikler Poul Madsen: »Jeg udøver den besynderlige disciplin både at blæse og have mel i munden«\nBørsen skærer 21 stillinger væk\nErhvervsavisen Børsen fyrer 10 og ni forlader bladet frivilligt.\nEkstra Bladet nedlægger over 20 stillinger\nEkstra Bladet og BT sælger ikke nok aviser Annonce


Feriebolig Quessoy | Lej nemt feriebolig eller ferielejlighed i Quessoy\nLej feriebolig i Quessoy med vores søgemaskine. Vi har samlet feriehuse og ferielejligheder i Quessoy fra både bureauer og private her på siden, så du hurtigt og let kan finde den indkvarteringsløsning, der passer dig allerbedst.\nHvis du lejer din feriebolig i Quessoy med Campaya, er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler feriehuse og ferielejligheder i Quessoy på tværs af de mange forskellige udlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som de også kan lejes til på udlejningsbureauernes egne portaler.\nCampaya har mange års erfaring med at hjælpe danske og udenlandske feriegæster godt afsted på rejser til Quessoy. Når I er indlogerede i jeres feriebolig Quessoy, er der rigtig gode muligheder for at læne sig tilbage i sofaen eller terrassestolen med en god kop kaffe, en kold øl eller måske et glas vin og ellers bare nyde hinandens selskab. En ferie i feriebolig i Quessoy er nemlig indbegrebet af hygge og god stemning. Her er der ingen sure pligter som tøjvask, rengøring og græsslåning. Det eneste, I skal koncentrere jer om, er at få hygget godt og grundigt i hinandens selskab med hyggelige gåture og oplevelser i nærområdet og med brætspil ved spisebordet eller familiemiddage på terrassen.\nHos Campaya har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde feriegæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores søgemaskine og finder den perfekte feriebolig Quessoy, og når I snakker med os i telefonen.\nI er med andre ord sikret et højt serviceniveau og en tryg oplevelse, når I lejer jeres feriebolig Quessoy på Campaya.dk.\nFeriebolig i Quessoy for enhver smag\nDer findes ferieboliger i Quessoy og omegn for enhver smag. Det er oplagt at bruge ferieboligen som udgangspunkt for en kør selv ferie Quessoy, og I kan bruge vores søgemaskine herunder til let at finde den indkvartering, der passer jer bedst. I har mulighed for at præcisere, hvor meget jeres feriebolig Quessoy må koste, hvilken periode I skal bruge boligen i, hvor mange personer der skal være plads til, antal sengepladser, afstand til strand og by, om I må have husdyr med, om det skal være en et feriehus eller ferielejlighed Quessoy med pool og meget mere.\nHvis der ikke er en ferielejlighed eller et feriehus Quessoy, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved.\nI kan også bruge kortfunktionen til at trække jer rundt i området og se, hvor de forskellige muligheder ligger. Det er en smart måde at blive inspireret på, og samtidig kan I på den måde let finde et feriehus eller en ferielejlighed Quessoy, som ligger tæt på det, I ønsker.\nNogle vil nemlig helst holde deres ferie midt i naturen, mens det for andre er vigtigere at være tæt på by og oplevelsesmuligheder. Den slags kan I helt selv definere i søgemaskinen, så I finder den feriebolig Quessoy, som passer bedst til jeres ønsker.\nFå en minderig ferie i Quessoy\nFor mange er barndommens ferier noget af det, der træder tydeligst frem i hukommelsen. De varme sommeraftener med badeture til stranden, hygge og plasken i poolen og ture ud til lokale seværdigheder. Alt det og meget mere er oplevelser, der brænder sig fast i ethvert barnesind og er noget, som I sammen og hver for sig kan tænke tilbage på i mange år og i nogle tilfælde for altid. Der er ikke noget, der knytter folk sammen som oplevelser, og en feriebolig Quessoy er den perfekte ramme om en masse hyggelige oplevelser i familiens skød. Hvis du selv tænker tilbage, har du så ikke et særligt minde fra en tur til sydens sol, som står knivskarpt i din erindring?\nBetween the Emerald Coast and the Pink Granite Coast, Hillion is 20 minutes from St-Brieuc by the expressway which is only 5 minutes away and will allow you to quickly access the major axes\nKr. 3180 - 7580 / uge


Kurser eller uddannelse – et godt alternativ til lønforhøjelse | StepStone\nKurser eller uddannelse – et godt alternativ til lønforhøjelse\nI den nuværende økonomiske situation er det svært at retfærdiggøre en lønforhøjelse. Det betyder dog ikke, at du ikke kan forhandle andre ting med din arbejdsgiver. I stedet for at bede om flere penge til lønningsposen, kan du forhandle om at få virksomheden til at betale et kursus eller en uddannelse. På den måde kan du udvikle din karriere. Virksomheden får tilmed også gavn af din nye viden og forbedrede kompetencer.\nHer er nogle gode råd til at få det bedste ud af enhver forhandling. Både om uddannelse, mere fritid eller muligheden for at arbejde hjemmefra.\nInden du skal i gang med din forhandling, bør du spørge dig selv; "Hvad ønsker jeg at opnå med dette møde?" Tænk over, hvad du helst vil have, men også hvad du mindst vil acceptere (hvis du ikke får lov til at starte på en betalt uddannelse, vil du så nøjes med et enkelt kursus?) Tænk over hvilke eventuelle indsigelser der vil komme fra den person du skal forhandle med, og hvordan du planlægger at håndtere disse. Formuler dine mål klart og tydeligt og påpeg fordelene for både dig selv, men også for virksomheden.\n2: Vær realistisk\nForhandling handler om at give og tage, ellers vil det jo ikke være en forhandlingssituation. Du bliver nødt til at give, for at få noget tilbage. I sidste ende skal alle parter være tilfredse med resultatet af forhandlingerne. Sæt derfor realistiske mål for dig selv, så du ikke bliver skuffet. Sørg for at eventuelle kurser eller uddannelser matcher din stilling, og at du derfor kan tilbyde nye og forbedrede kompetencer til din virksomhed.\n3: Virk overbevisende og empatisk\nStå ved dine krav og tag ikke det første nej for gode varer. Men samtidig er du nødt til at virke empatisk. Gode teknikker, du kan bruge til at overbevise de andre parter, er følgende:\nVær positiv og begejstret over konstruktive forslag fra de andre parter. Det skaber en åben og positiv atmosfære og mindsker modstand fra den anden person. Tag din tid til at forhandle og til at tænke over et forslag. Du må ikke besvare spørgsmål med det samme med et "ja" eller "nej".\nDu kan virke interesseret ved at stille spørgsmål til forhandleren som: "Hvordan ville du føle hvis?" eller "Hvad ville du gøre hvis?"\nPåpeg altid hvilke fordele der er for selve virksomheden og understreg, at du ønsker at komme op med en løsning, der passer alle bedst.\n4: Hold mødet på dine vilkår\nStart mødet med dine mål for forhandlingerne, dog uden at virke ufleksibel. Hvis du har forberedt dig godt, bør du have nok argumenter til at vinde din sag. Men går forhandlingerne ikke som ønsket, er det bedre at udskyde mødet til en anden gang. Det kan ikke betale sig at blive enige om noget, som ikke er til din fordel eller dit mål.\n5: Dokumentér det aftalte\nDet er ikke ualmindeligt, at begge parter er en smule uenige om, hvad der egentlig blev aftalt under mødet. Der kan opstå problemer. Sørg derfor altid, for at du får skrevet alt I har aftalt ned. Det forhindrer ubehagelige overraskelser i fremtiden.\nPas på lønstatistikken\nDe 6 bedste grunde til at få lønforhøjelse