Online forhandlere yder en hel del forskellige leveringsmetoder - Racercykler & Mountainbikes\nFlere shops på nettet giver nu til dags et stort udvalg af leveringsmodeller. En af de mest almindelige er nu om stunder levering til et afhentningssted, og så kan du bare gå forbi efter din nyindkøbte vare når der er mulighed for det. Muligheden er jo ret så fleksibel, samt ofte tillige den mindst kostelige leveringsmåde.\nDu kunne lige så vel foretrække at få pakken bragt til din privatbolig eller ud til din arbejdsplads. Den er uheldigvis et hak mere bekostelig, men derudover vældig let. Den mindst kostelige fragtform vil dog altid vise sig at være at hente ordren selv, men det nødvendiggør at du befinder dig i kort afstand af internet virksomhedens tilholdssted.\nMange e-handler tilbyder levering på næstkommende hverdag på mange af butikkens produkter, som alligevel forudsætter at bestillingen laves forud for et angivent tidspunkt, således at de med sikkerhed kan nå at få bestillingen betjent inden pakkemedarbejderne tager hjem.\nEn række butikker på nettet tilbyder levering uden gebyr, men i de fleste tilfælde er det forudsat at der handles for et konkret beløb. Desuden kunne du overveje den mest letkøbte slags levering, der gerne – ligegyldigt om du bor nær Randers, Vordingborg eller Gilleleje – er at få dem til at bringe din bestilling til et udleveringssted.\nDet er efterhånden temmelig smertefrit for alle at finde de laveste priser på diverse internet forretninger og på grund af dette har massevis af forretninger på nettet set sig tvunget til at reducere salgspriserne på en række af deres varer – til babyer og børn, og tillige også til voksne – helt i bund, og endda nogle gange yde gratis levering.\nTil gengæld kan det imidlertid vise sig lukrativt at efterse enkelte internet outlets efter tilbud forinden du gennemfører din handel, så man er sikret at få den bedste pris.\nMan bør trods alt være obs på, at ifald en butik tilbyder et produkt for en pris som kan ses som helt fantastisk letkøbt, så kunne det undertiden være et karakteristika der viser en falsk e-forretning. Betalinger med kort er dog omsluttet af et lovbud, der værner folk imod uærlige online webshops.\nEt signal om at e-shoppen opfylder de danske regler\nFør nogen køber hos en online butik bør de utvivlsomt gennemløbe netbutikkens forretningsbetingelser, men det er gerne ikke specielt ophidsende.\nEn anden valgmulighed kunne måske være at kontrollere hvorvidt webshoppen er godkendt af e-mærket, da det bør være et billede på at online forretningen opretholder dansk lovgivning, og at internet forhandleren løbende overvåges af eksperter som kender til vilkårene. Desuden giver det dig anledning til at blive hjulpet, når du får problemer som følge af din bestilling. Find mere information her.\nStørstedelen af e-handler giver løfte om levering på næste hverdag\nTrustpilot tilbyder regulære tiltalende muligheder for at sondere adskillige øvrige køberes opfattelser og af den grund går vi ind for, at du eftersøger e-shoppens omtaler før du færdiggør din shopping.\nFacebook tilbyder ligeledes forholdsvis udmærkede muligheder for at få indsigt i internet shoppens kundefokus. Herinde møder vi faktisk e-handler som giver kunderne mulighed for at frembringe en evaluering af virksomhedens service, som ligeledes burde bruges til at få et indblik i tidligere kunders oplevelser.\nDette website er finansieret af annoncer. Vi har faste samarbejder med et hav af internet forhandlere eftersom vi introducerer butikkernes varer, og opnår kommission ifald de besøgende vi sender videre gennemfører en handel.\nOrientering angående produkter og firmaer på nettet vedligeholdes nu og da, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for ændringer der er blevet iværksat siden vi sidste gang opdaterede de viste informationer.


En snasket bog om familieliv og showbusiness • Littuna.nu\nDa Alicia Købke har boet i Hollywood i en periode og vækket beundring både i Danmark og internationalt, inviterer hun en af sine mange elskere på ophold hos hende. Hun bliver gravid og efter en fødsel hos Alicias mor på en gård ved Limfjorden, drager forældreparret til Stillehavsøen Samoa. Her omfavner hendes elsker og senere mand, Trevor, livet som barslende i fulde drag, mens Alicia drikker for meget og lider af skriveblokade.\nRomanen har nogle ganske fine passager, men bidder sig dog aldrig helt fast. Det er samfundssatiren, og en ganske bizar slutning, der efter min mening holder romanen oven vande:\n”Han havde ikke medbragt en eneste bog, eftersom han aldrig nåede længere end de første sider, og det blev for smerteligt med disse påmindelser om hans egen ugidelighed, til at han orkede at genlæse de værker, han stadig kunne indbilde sig, at han elskede.”\nTilbagetrækningslængsel og spermpinde\nDet var ikke helt denne roman, jeg havde forventet at skulle læse, da jeg åbnede bogen om den unge filminstruktør Alicia Købke. SNASK handler mere om Alicias mand Trevor og hans længsel efter en rolig pension på en ø i Stillehavet end om familieliv og kærlighed. Alicia er og bliver en fraværende, ung og ustabil kvindelig karakter med hang til utroskab, og det er en skam.\nOm end Trevors længsel efter at trække sig tilbage på øen Samoa er en smule langsommelig at læse om, så er tiden på Stillehavsøen alligevel bogens mest interessante del. Her møder den lille familie blandt andet en surferkult opbygget omkring en aparte forfatter, der forsøger at frigøre seksualdriften og bryde ud af kapitalismens magthierarkier. På hans lille hjørne af kloden tilhører alt nemlig alle – også sæd, der opbevares som ispinde i køleskabet:\n”Solens hvide fedt – sådan omtalte forfatteren den sæd, surferne fremstillede. Det kunne lyde som et esoterisk begreb, men det pegede også på idéen om en kollektiv pool, hvor sædbanken repræsenterede den rituelle kults sammenhængskraft”\nHer bliver fænomenet delebørn i den grad sat på spidsen.\nDenciks roman lever desværre ikke helt op til forventningerne. Med et plot der stikker lidt i alle retninger og et tungt sprog, der til tider bliver lige så klægt som ispindene i forfatterkarakterens køleskab, formår Dencik ikke at hive samfundssatiren helt hjem. På trods af dette er bogen dog ofte underholdende og indeholder nogle dejligt mærkværdige karakterer og perspektiver på køn, seksualmoral og familie-konstellationer i samtiden.


Hent spil Gunslugs 2 til android\nGunslugs spil 2, er ikke svært at gætte, er en fortsættelse af den første del, løsladt samme udvikler, nemlig - OrangePixel! For at være ærlig, jeg elsker disse fyre, de gør en fantastisk spil! For eksempel to af spillet Meganoid, Stardash, rubilovo Mini Army, INC: The Beginning, Heroes of Loot og et par andre cool spil. Alle af dem er mere eller mindre ligner hinanden, fordi de er den pixel, og her især ikke overclocking, så fra den anden del af spillet kan ikke vente Gunslugs cool grafik eller grundlæggende forskelle, det minder stærkt om den første del, og det er godt :)\nAt sige, at dette spiludvikler populært Jeg kan ikke, nogle af dem har over en halv million flere downloads, men som jeg forstår det er sandt publikum af loyale fans, der langsomt, men sikkert vokser. Dette til trods for, at politikken med disse udviklere er enkel - næsten alle spil har betalt og gratis versioner, priserne er ganske overkommelige, men alligevel. Som for Gunslugs 2 - hun kun betalte værd to dollars, men spillet er værd at pengene, og jeg er sikker på, at alle, der har spillet i den første del af samtykke.\nMen tilbage til selve spillet, som du allerede forstået gjort i retrostil. Og som vi alle ved, en vigtig del af spillet var kompleksiteten af de tidspunkter, ingen gør spil, der kan overføres til og fra et par timer, så Gunslugs 2 meget svær kamp, så jeg ikke anbefale det til folk til at købe tilstrækkeligt lydhøre over for behovet for at passere niveau igen og igen og igen ... og igen.\nI historien af spillet slags selskab under navnet "Black Duck" besluttede at tage hele galaksen, og det første skridt var det store tårn, de byggede over hele verden, samt at det er nødvendigt at skære det onde i roden af din karakter gå på en farlig rejse for at ødelægge tårnet og ødelægge planerne "Black Duck".\nGameplayet er det samme spil vendte intens og ærligt køligt, i hvert fald for her er der en masse historie med den sidste del, i det mindste du starter fra det samme sted, hvor enden af historien om det første spil. Meget tilfreds med menuen af spillet indstillinger, i første omgang det kan synes, at det er det ikke, men i virkeligheden er han indså, hvor dine medarbejdere, som du har brug for at bevæge sig ved tegn, for eksempel hvis du har brug for musik indstillinger - gå til musikenheder og så videre, ideen er meget original. Fjender vil være en masse, og de vil være forskellige, lokaliteter for rige, så er du og fælder og alle mulige bonusser og masser af andre ting, at sige det mildt - ikke keder sig. Og vigtigst af alt - gameplayet, hård shooter, hvor du ikke kan stoppe, kan ikke stoppe ilden, en rigtig hardcore! Glem ikke, at ledelsen her er simpelthen storslåede, som sådan, ingen fejl, så alt går som smurt!\nResultatet af spillet Gunslugs 2: 100% skal have, hvis du har spillet den første del og var tilfredse, obligatorisk for gennemgang til alle elskere af retro og spil i 8-bit format, og ja, selve spillet er bare super! Men glem ikke, det er svært og betalt, så hvis købt - ikke hente din tabt!


Få rigtige resultater hver gang med PSpice simuleringer\nNogle simulatorer er hurtige til at vise resultater, men får de alle komponentparametre med? Med mange freeware simulatorer kan der opstå usikkerheder som denne. Det undgår du helt med PSpice.\nHent PDF: Hvorfor vælge PSpice?\nPSpice har en lang historik for at være den mest nøjagtige simulator på markedet, og du kan netop nu få en PSpice licens til en særlig kampagnepris.


Livsstil Battle: Rave Vs Workout 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteErnæring & Fitness: Livsstil Battle: Rave vs Workout\nMin nabo havde en rave i sin lejlighed til kl. 6 i går aftes... heldigvis kom jeg ikke hjem fra lufthavnen til midnat og havde husholdningsgaver at gøre i et par timer. Så jeg gjorde nogle tøjvask, udgiftsrapport for turen, åbnede al den mail, der stablede op, mens jeg var væk, så sportscenter mv.\nSå forsøgte jeg at sove som ved at holde pudene fast i mine ører, og det fungerede. Fik i søvn inden for en halv time, og mens jeg vågnede et par gange, sov jeg ganske godt for at have en natklub 20 fod fra min seng.\nJeg tror, at min evne til at falde i søvn hurtigt og sove godt skyldes regelmæssig træning, sund kost og min opfattelse af virkeligheden - som er: Intet betyder noget for meget, så prøv ikke at gøre en stor ting ud af ting. For eksempel vidste jeg, at jeg i sidste ende kunne falde i søvn, så jeg blev ikke sur og jeg behandlede bare situationen.\nTakket være søvn, følte jeg mig fint her til morgen og havde en god træning.\n1) Fængslet Squat hopper\n4A) DB Bulgarske Split Squat\nFærdig hurtigt, på kun 45 minutter.\nOg her er en god Transformation Tip, som jeg skrev på min TT Facebook sidei dag:\n"Udskift" levende til at spise "med noget mere meningsfuldt i livet. Folk spiser ud af kedsomhed eller for at tilfredsstille andre uforlignelige ønsker. I stedet for at forbruge kalorier til at" drukne dine sorger ", skal du finde en mere produktiv brug af tiden. Få din træning færdig først ting om morgenen, så du ikke lever med skylden i at savne din træning hele dagen lang. Start også dagen med dine bedste måltider fuld af friske frugter og grøntsager. "\nOg her er en anden, der fik et godt svar i går:\n"Du skal skabe lysten i dig selv for at få dig til at træffe foranstaltninger for at tilfredsstille dine behov og ønsker. Motivation og inspiration kan virkelig kun komme indefra."\nJeg kan ikke motivere dig. Kun DIG kan motivere dig selv. Du er den, der skal beslutte, at du ikke er tilfreds med hvor du er i livet, og at du vil ændre.\nOg jeg vil tilføje en ting til det. Her er et lille citat fra en bog, jeg lige læser:\n" Handlings mænd er begunstiget af gudinden med held og lykke. " - Richest Man in Babylon\nDet gælder ikke kun for din økonomi (som det er hvad bogen handler om), men for alt i livet.\nSå hold dig stærk og handling,\nPS - Her er et andet citat fra en ny bog, jeg læser, der hjælper mig med at håndtere forhindringer i livet...\n"Frihed er muligheden for at leve livet som du vil leve det."\nHarry Browne, "Hvordan fandt jeg frihed i en ufrit verden"\nHvad han mener er, at vi har friheden til at reagere på den situation, vi skal beskæftige os med i livet... i aftes, for eksempel kunne jeg være blevet vred, men jeg var også fri til at klare det ved at indse, at situationen snart ville ende og det var bedre at "sætte min energi" i at falde i søvn i stedet for at skabe en konfrontation med folk, der skulle drukne for at pleje, at jeg ønskede at sove. Jeg ved, jeg har valgt det rigtige valg.\nOg du har frihed til at vælge, hvordan du vil reagere på alt i livet. Du kan spilde sorg og energi ved at blive vred på noget, du ikke kan ændre, eller du kan vælge at fokusere din indsats på de ting, du kan styre. Vælg klogt.\n25 Badass Burpees Du skal se til at tro


Favrskov har fokus på lederudvikling lige nu | Favrskov Kommune\n51 ledere i Favrskov Kommune deltager i et udviklings- og forskningsprojekt om ledelse, kaldet iLEAD. Samtidig deltager 40 ledere og ca. 750 medarbejdere i testen af et nyt nationalt ledelsesevalueringsværktøj.\nBegge tiltag er forankret i Kronprins Frederiks Center for Offentlig Ledelse på Aarhus Universitet.\niLEAD er et nyt digitalt og fleksibelt lederudviklingsværktøj, der fokuserer på hverdagsledelse – og som består af en række små trænings- og læringsmoduler som podcasts, videoer, scenarier, quizzer og refleksionsøvelser. Tidsforbruget for den enkelte leder er omkring 10-15 minutter om dagen. Det betyder, at lederne ikke skal afsted på skolebænken, men at de kan passe ledelsestræningen ind i deres hverdag. Formålet er at styrke kvaliteten af ledelse og undersøge effekten af digital understøttelse af ledelsesudvikling. Herudover indgår resultaterne i et forskningsprojekt om ledelse på Kronprins Frederiks Center for Offentlig Ledelse. Deltagerne er opdelt i to hold, og det første hold startede 17. februar 2020, mens næste hold starter til april. Forløbet varer to måneder.\nI testen af det nye ledelsesevalueringsværktøj deltager 40 ledere fra Favrskov Kommune – primært fra handicap- og psykiatri, ældre- og dagtilbudsområdet. Ledelsesevalueringen kommer til at foregå i april og maj 2020, og her vil lederne blive vurderet af deres overordnede og deres medarbejdere på fem forskellige temaer inden for ledelse.\nKommunaldirektør Jan Kallestrup fortæller, at Favrskov Kommune til stadighed er på udkig efter initiativer og tiltag, der kan bidrage til at udvikle ledere og medarbejdere i kommunen:\n- Vi er glade for, at vi har fået mulighed for at være med til at teste de to værktøjer via samarbejdet med centret. Dermed får vi adgang til de allernyeste forskningsmæssige overvejelser om, hvordan vi bedst muligt udvikler vores ledere.


Overset forslag om batteri-tog lander hos ministre | Ingeniøren\nOverset forslag om batteri-tog lander hos ministre\nEt forslag fra 2009 om at elektrificere danske jernbanestrækninger ved at inddrage batteridrift er nu landet på flere ministres skriveborde. Afsenderen er Danmarks Naturfredningsforening, der undrer sig over, at forslaget ikke tidligere er nået frem til beslutningstagerne.\nAf Malene Breusch Hansen 6. feb 2012 kl. 07:32 74\nBeregninger tilbage fra 2009, som Dong Energy har foretaget omkring at elektrificere en række jernbanestrækninger i Danmark ved at inddrage anvendelsen af moderne batterier, er nu nået frem til flere ministre.\nDet er Danmarks Naturfredningsforenings klimanetværk, der har genoplivet de gamle beregninger, fordi de mener, at batteridriften, som Dong Energys forslag bygger på, er både hurtigere og billigere at gennemføre end tidligere vurderinger omkring elektrificering af togdriften. De mener, at forslaget kan være en stor hjælp til at nå målsætningerne om en 40 procents reduktion af CO2-udslippet inden 2020.\n»Vi har undersøgt Dong Energys forslag og har blandt andet haft flere ingeniører til at kigge på det, og jeg har indtryk af, at det er et særdeles seriøst forslag og noget, der i høj grad kunne være brug for,« siger Christian Bundgård, der er formand for Danmarks Naturfredningsforenings klimanetværk.\nI skrivelsen fra netværket til ministrene lyder det, at batteridriften skal fungere ved, at grundopladningen af togenes batterier kan finde sted om natten, hvor der er mindst behov for strøm og ofte stor produktion af vindenergi. Man kan derudover vælge, at der ved nogle eller alle stationer etableres korte, køreledningsdækkede accelerationsbaner, hvor det store energiforbrug ved acceleration dækkes fra nettet. Tog vil desuden kunne lade under stop, sådan at energiforbruget til vedligeholdelse af hastighed bliver dækket af batterier.\n****Men alt tyder på, at forslaget om batteridrift aldrig er nået frem til de politiske beslutningstagere. Ifølge skrivelsen har Transportministeriet oplyst, at de ikke har gennemført beregninger af elektrisk togdrift baseret på batteridrevne tog, at de ikke har analyseret spørgsmål om batteridrevne tog, og at de ikke har kendskab til, hvor langt en sådan teknik måtte være kommet. Og det undrer klimanetværket, at Dong Energys arbejde med muligheden for batteridrift ikke tidligere er nået frem til ministrene.\n»Det undrer os meget, at det ikke er sket automatisk. Så grunden til, at vi sender forslaget frem til ministrene nu, er et forsøg på at fremme sagen. Vi håber på, at vi kan få genoplivet Dong Energys forslag, fordi vi synes, det passer ind i de målsætninger, den nye regering har,« siger Christian Bundgård.\nBilligere med batterier\nIfølge Dong Energys beregninger vil løsningen med elektrificering ved at inddrage batterier kunne gennemføres hurtigere og væsentlig billigere end hidtidige vurderinger omkring elektrificering.\nI en tidligere rapport fra DSB om elektrificering fremgår det, at elektrificering af strækningen Lunderskov-Esbjerg kan gennemføres i 2015 for 1,184 millioner kroner. Men ifølge Dong Energys beregninger vil batterificering af samme strækning koste bare 56 millioner kroner.\nDen første pris dækker over el med køreledninger. Der er indregnet en række omkostninger, blandt andet til at skabe frirum til køreledningerne, hvor en række broer skal hæves, eller banerne under dem sænkes. Der skal etableres transformer- og fordelingsstationer, og signalsystemerne skal indrettes, så de ikke bliver forstyrret af elektrisk støj fra køreledningsanlægget.\nMen ifølge Dong Energys beregninger er det alle foranstaltninger, der kan undgås, hvis man overhovedet ikke anvender køreledninger og i stedet satser på batteridrift. Ved den løsning skal der i princippet kun investeres i batterier og indbygning i eksisterende materiel eller materiel, der alligevel skal anskaffes.\nDanmarks Naturfredningsforenings klimanetværk vurderer desuden, at der er store klimamæssige fordele at hente ved at elektrificere og batterificere den kollektive persontransport. Det kan betyde et stort bidrag til 40-procen tsreduktionen af CO2-udslip inden 2020, ligesom den kan afskaffe dieselforurening og medføre effektiv udnyttelse af vedvarende energi.\nStrandet hos DSB\nDong Energys forslag er imidlertid strandet, efter det på et møde tilbage i 2009 blev fremlagt for DSB, hvor mulighederne for batteridrift blev drøftet - et møde, der ikke kom noget ud af.\n»Vi undrer os over, at DSB ikke har igangsat et forsøg på baggrund af Dong Energys forslag. Tilsyneladende har man, så vidt vi kan vurdere, slet ikke behandlet forslaget seriøst,« forklarer Christian Bundgård.\nAdspurgt om forslaget i dag henviser DSB til Banedanmark, fordi elektrificering set som et anlægsprojekt ligger for Banedanmark som anlægsmyndighed at tage stilling til, idet det er dem, der skal anlægge de kommende elektrificeringsprojekter.\nOg hos Banedanmark har man beskæftiget sig meget lidt med batteridrift på jernbanestrækninger, men har hurtigt lagt ideen på hylden.\n»Mig bekendt findes batteridrift ingen steder, ud over nogle enkelte små byområder på nogle meget korte strækninger på nogle hundrede meter, men batteridrift på fjernbaner har jeg aldrig hørt om kan lade sig gøre. Og det er, fordi det er enorme energimængder, der skal til - det er virkelig noget, der trækker meget energi,« siger Martin Munk Hansen, der er områdechef for anlægsudvikling hos Banedanmark.\n»Ikke på fjernbanerne, det kan jeg slet ikke se for mig,« siger Martin Munk Hansen med begrundelse i, at begge dele vil give voldsomme tekniske problemer.\n»Der er ikke nogen, der har lyst til at lave nyudvikling på det her. Sådan nogle nyudviklingsprojekter går meget ofte meget galt,« siger Martin Munk Hansen.\nEmner : TogBatterier\nRullende kæmpemaskine skal elektrificere britisk jernbane 14. dec 2011\n#1 Baldur Norddahl 6. februar 2012 - 08:00\nIkke ret meget nyudvikling i dette\nDen eneste forskel på et tog der kan køre 100 meter på batteri og et der kan køre 1000 km er størrelsen på batteriet.\nDertil kommer at forslaget er at tage helt almindelige elektriske tog og udbygge effektelektronikken lidt. Resten af toget ændres der ikke ved. Det er en meget mere begrænset opgave end for eksempel at bygge en hel ny togtype (IC4).\nBatterityperne kan leveres direkte fra fabrikkanter som også har levet batterier til stabilisering af elnettet.\n#2 Glenn Møller-Holst 6. februar 2012 - 08:26\nKig også i denne tråd:\nSuperkondensator supplering? (bremseregenerering): http://ing.dk/artikel/125295#p403528\nDet bedste kunne være et modulært hybrid-lokomotiv, som en supplering/backup kan lades af en diesel/DME(evt. multifuel-generator) grundet samme argumenter som hybridbiler:\nhttp://ing.dk/grupper/elbiler-unplugged/fo... Citat: "... [her hybridtog, om vinteren kan generatorens/brændselscellens "varmespild" anvendes til togvognsopvarmning:] En CO2-neutral helgardering er at fremme multifuel hybridbiler ... Det kan tænkes at vi i fremtiden kan lave CO2-neutral syntetisk brændstof (ætanol, oktanol, DME, ....). Så vil det jo være god planlægning, at hybridbilerne [hybrid-lokomotiv] også kan køre på det. Det er pænt muligt at syntetisk brændstof vil brænde meget renere end traditionelt fossilt brændstof. ..."\nSynthetic fuel: http://en.wikipedia.org/wiki/Synthetic_fuel Citat: "... [Under fotografi til højre:] Side-by-side comparison of FT synthetic fuel and conventional fuel. [b]The synthetic fuel is clear as water because of a near-absence of sulfur and aromatics.[/b] [PAH?] ..."\nSe også på: http://ing.dk/grupper/elbiler-unplugged/fo...\njul 2010, Risø på vej med syntetisk benzin til 5,5 kroner per liter. Indlæg - evt. opsamling af CO2?: http://ing.dk/artikel/110627#p272802\n#3 Ulrik Caspersen 6. februar 2012 - 08:28\nRe: Ikke ret meget nyudvikling i dette\n[quote]»Der er ikke nogen, der har lyst til at lave nyudvikling på det her. Sådan nogle nyudviklingsprojekter går meget ofte meget galt,« siger Martin Munk Hansen.\nBatterityperne kan leveres direkte fra fabrikkanter som også har levet batterier til stabilisering af elnettet.[/quote]\nHelt enig, og principielt er der vel her "bare" tale om at bruge de nogen af de samme principper fra el-biler. Og udover at øge batterierne størrelse, så kan man jo drage nytte af principper såsom regenerativ bremsning og tilsvarende.\nIøvrigt, hvis man har tænkt at fortsætte med den nuværende struktur i fjerntrafikken, med samkørsel fra Kbh. - Odense og her adskillelse til hhv. Nord-, Syd- og Vest-Jylland, så kan man vel udvide ideen lidt: Når et el-tog kører trækker det ikke hele tiden sin maksimale effekt fra el-nettet. Når først det er kommet op i fart, bruges der en del mindre strøm, og ved nedbremsning eller "løben på frihjul" ned af en bakke, produceres der tilmed strøm. Kunne man ikke udnyte den overskydende strøm fra elnet hhv. toget selv til opladning af batterierne? Det gør man jo mig bekendt allerede i el-biler (ihvert fald den sidste del), så det burde man også kunne her.\n#4 Niels Hansen 6. februar 2012 - 08:32\nDet citat er så priceless, når man tænker tilbage på IC4.\n#5 Glenn Møller-Holst 6. februar 2012 - 08:34\nRe: Superkondensator supplering?\nMåske kunne batteri laves som en separat tender-vogn af hensyn til brændfare? Der er noget med at akseltrykket kun må være et vis antal tons.\nI de dieselelektriske lokomotiver ændres styringen så batteri-tender+superkondensator-bank indgår i systemet?\n#6 Jens Peter Koch 6. februar 2012 - 09:10\nKørset om vinteren\nIdeen kan sikkert fungere en sommerdag, uden sne og is.\nMen,men. hvem vil sidde i en frostboks på vej fra København til Ålborg en vinterdag som vi har nu? Hvordan vil man opvarme vognene, når man ikke har energi til det? Måske installere brændefyr i dem som i gamle dage?\nNej, ideen er ikke gangbar her i landet, dertil er vores klimatiske forhold ikke velegnede til dette eksperiment.\n#7 Johannes Thaarup 6. februar 2012 - 09:17\nEr det ikke lidt uhyggeligt?\nJeg kan da simpelthen blive så gal på Bane DK/DSB, når man bare forkaster sådan et forslag og bare er skrå sikker, så konservativ og så "klog". Er der da slet ingen i systemet som tænker: "Hvis nu man gjorde sådan, og sådan... Og så er vi ligeglade med bane DK, vi ombygger bare et IC3 til batteridrift og så..."\nHvordan f.... tror han at hans bil, computer og alt mulig andet bliver udviklet? Klap hat.\nPinligt - spild af skattekroner og til grin. Sælg begge butikker til tysken og lad os komme videre.\n#8 Baldur Norddahl 6. februar 2012 - 09:19\nRe: Kørset om vinteren\nEnergi til opvarmning udgør kun en meget lille brøkdel af energi til fremdrift. Så du behøver ikke være bange - der bliver både lys og varme i vognene.\n#9 Jais Knudsen 6. februar 2012 - 09:25\nKan det virkelig betale sig at fragte et enormt batteri med hele vejen, og accelerere den ekstra vægt op hele turen? Det må da blive til en ganske heftig energimæssig ekstraomkostning. Er det så trods alt ikke billigere og mere effektivt at smække ledninger op?\nEller forestiller man sig en batteri-trolley til at sætte bag toget kun på de uelektrificerede strækninger?\n#10 Brian Nielsen 6. februar 2012 - 09:40\nDiesel elektrisk/ kombi løsning\nHvorfor indkøbes der ikke lokomotiver/togsæt, der kan begge dele, altså køre på el, når der er opsat køreledninger,,og så overtager en diesel elektrisk motor resten,når der køres ind på ikke elektricificerede strækninger?\n#11 Jens Peter Koch 6. februar 2012 - 09:44\nTil Baldur Norddahl\nJa, umiddelbart skulle man tro det, men men. Prøv lige at ekstrapoler fra el-biler til el-tog!\nElbiler har en betydelig kortere aktionsradius om vinteren end om sommeren, grundet opvarmning af kabinen, og bilen er jo betydelig mindre end en hel togvogn. Togene er som bilerne, ikke godt isoleret, og kræver megen varme for at have en nogenlunde temperatur, desuden går dørene op ved hver station.\nFør denne beregning kommer med i billedet, og jeg har endnu ikke set den omtalt, så tror jeg ikke på ideen.\nFå dog elektrificeret skinnerne i DK, hvor svært kan det være? Jeg ved godt at det var Scocialdemokratiet der i sin tid skrottede ideen for mange år siden. - Og så giver det arbejdspladser! Når det kan lade sig gøre i andre lande (Sveitz f.eks) hvorfor så ikke i DK?\nDer er ingen vej udenom, batteritog er kun en nødløsning!\nSå kan vi også bestille hyldevarer fra Siemens (El-tog), som de gjorde i Prag efter oversvømmelsen af byen, hvor hele togsystemet skulle fornys.\n#12 Baldur Norddahl 6. februar 2012 - 09:50\nPrøv lige at ekstrapoler fra el-biler til el-tog!\nOk, en Tesla Model S har 85 kWh batteri. En 1 kW varmepumpe kan køre i ikke mindre end 85 timer på et sådant batteri.\nDu skal sammenligne de her tog med en elbil med et stort batteri, ikke de der mikroløsninger, vel!\n#13 Jens Bjørn 6. februar 2012 - 09:50\nHvis batterier er realistisk -\ntil personbiler, burde det være endnu mere realistisk til tog.\nRullemodstanden er jo langt mindre for tog, og selv det kræver meget energi at accelerere en tung batteri trolley, så er der jo mulighed for at regenerere denne energi ved deceleration.\nLigeledes bør fuldautomatiske batteriskiftestationer være en oplagt mulighed.\n#14 Knud Andreasen 6. februar 2012 - 09:55\nRe: Er det ikke lidt uhyggeligt?\nJeg synes egentligt at det pinlige i det her er, at man inddrager DSB og BD. En drøftelse med DB i Tyskland kunne være mere givende.\n#15 Niels Abildgaard 6. februar 2012 - 10:01\n#16 Jan E. Sørensen 6. februar 2012 - 10:09\nGenialt tænkt, men lav etaper\nIdeen er simpelthen god. Men for at det skal virke, bør projektet etapeopdeles.\nJeg foreslår følgende etaper:\n1: Lav en prototype baseret på eksisterende tog. Ikke noget fancy. Bare batterier i. (Elementært, kære Watson) 2: Elektrificer de større stationer på vejen, så toget kan lade mens det holder stille, og bruge køreledningen til den energislugende accelration. (Samtidig er vi så i gang med at elektrificere hele strækningen lidt efter lidt, hvor vi kan elektrificere de mindre stationer efterhånden) 3: Go! Ikke med alle tog på en gang, men et par prototyper. 4: Herfra kan vi så begynde at videreudvikle med at gendanne strøm ved opbremsninger osv.osv. 5: Indsæt løbende de ny tog. 6: Elektrificer løbende mindre og mindre stationer. (Stykkerne imellem behøver sandsynligvis slet ikke at blive elektrificeret.)\nOmkostningen vil være en brøkdel af hvis man elektrificerede hele nettet på en gang og anlægsudgiften (til elektrificering af nettet) kan spredes over en årrække, så længe batteridriften kan holde togene igang mellem stationerne.\nMVH Jan - der er enig i at der sagtens kan optimeres på på de første forslag, men for at komme i gang tror jeg på denne plan\n#17 Jens Peter Koch 6. februar 2012 - 10:10\nDu mener sikkert en luft til luft varmepumpe? (Jordvarme duer ikke til tog :-)\nMen, men, hvordan tror du lige en luft til luft varmepumpes virkningsgrad er ved f.eks 7 graders frost, som vi har i øjeblikket? - det er vist "mission impossible".\nOg hvorfor skal vi igeng med endnu et eksperiment med tog, vi har haft nok af IC4, skal vi nu have et IC-EL4 eksperiment, som nok vil løbe i over de næste 10 år uden at der kommer noget der kan fungere ud ag det.\nOg hvordan tror du at betteriernes levetid er ved så massivt et brug? Batterier har jo ikke 100% kapacitet over tid, blot se på alle de steder hvor de benyttes i øjeblikket. Elbiler har en begrænset levetid før batterierne ikke kan bruges mere. Batteriernes kapacitet falder over tid.\n#18 Thomas Lund 6. februar 2012 - 10:11\n[quote]Energi til opvarmning udgør kun en meget lille brøkdel af energi til fremdrift. Så du behøver ikke være bange - der bliver både lys og varme i vognene.\nEr det noget Du ved noget om?[/quote]\nDe gamle MZ lokomotiver havde en hjælpemotor til elektrisk opvarming. Iflg wiki ydede generatoren ca 440KW, hvilket skulle svare til max 9 vogne.\nDa hovedmotoren ydede 3300 heste, var det altså ca 18% oveni til varmen. Varmen kunne sikkert sagtens køre på fuld tryk, det gør hovedmotoren næppe kontinuerligt.\n#19 Baldur Norddahl 6. februar 2012 - 10:26\nEt IR4 tog kører 6,55 kWh/km (inklusiv aircon!). Kilde: http://www.radikale.net/Files/379/niras-en...\nVi indsætter nu IR4 toget på ruten København-Frederikshavn. Der er elektrificeret København-Fredericia og vi kører på batteri Fredericia-Frederikshavn. Jeg har ikke præcise tal for hvor langt der er, men antager ca. 300 km. Toget lader på strækningen København-Fredericia.\nEnergibehovet er 6,55 kWh/km gange 600 km = 4000 kWh. Eller ca. 47 gange Tesla model S batteri.\nPrisen på et Mode S batteri er ukendt men hvis vi antager 100.000 kroner bliver prisen på et togsæt ca. 5 millioner kroner.\nHvor mange togsæt? Det er ikke dem alle der behøver batteri til at kunne køre hele vejen til Frederikshavn. De fleste vender jo om i enten Århus eller Aalborg. Det bør være muligt at lave omkring 100 togsæt, fordelt på nogle der har "fuldt" batteri og andre der kun har batteri til kortere strækninger, for 250 millioner.\n#20 Kurt Christensen 6. februar 2012 - 10:36\nSimpelhen en genial ide som nogen burde kaste sig over, er der ingen der kan komme med nogle væsentlige og uoverstigelige svagheder ved en sådan konstellation?\n#21 Jens Peter Koch 6. februar 2012 - 10:39\nRe: Lidt beregninger\nDet er ren teori:\nDu tror at man kan "kører batterierne til de er tomme"\nHar ikke batteriernes levetid med i beregningen.\nDu skal lave en nøje plan for hvor langt togene skal køre, og så installere den beregnede kapacitet til turen den pågældende dag.\nDu er ude i noget helt nyt og upårøvet.\nEltog med luftledning har bevist deres effektivitet over mange år.\nGodstog kører også på el, men ikke i din beregning.\nEl-tog med luftledning er bestilligsvare.\nDu skal have opbygget et helt nyt system, med fabrikker til battrierne og skiftehaller undervejs til batteriskift (ved defekte batterier, skal de kunne udskiftes her og nu), og oparbejdning af brugte batterier.\nAltså en ret umulig opgave, som kun vil give os et IC-EL4 gentagelse.\n#22 Kenn Nielsen 6. februar 2012 - 10:45\nHvad om man skippede ideen med fordyrende supercap's for at opsamle bremseenergi, og - på ruten - blot bremsede over en lidt længere strækning således at en stor del af energien kunne optages af batterierne.\nSå kunne man lave en strækning med køreledninger (bremseledninger) hvor den overskydende energi kan afleveres, inden ladezonen, hvor toget - på stationen , under stilstand - skal lades og få strøm til accelerationen.\nHerved betyder størrelsen for dimmergøj'en der lager den store energiudladning ingenting, og man kan udelukkende gå efter det billigste, - der måske endda kunne være et nedstøbt svinghjul.\n#23 Hans Henrik Hansen 6. februar 2012 - 10:50\nEl-tog med luftledning er bestilligsvare\nøhh...kunne man så ikke 'bare' tappe batteriernes energi over i luftledningsnettet?? Da ville kunderne vel intet mærke til svigtende/flade batterier og andre 'mobile' fejlkilder?\n#24 Michael Coene 6. februar 2012 - 11:02\nRe: Kan det virkelig betale sig\nLokomotiver skal alligevel slæbe rund på masser af ballast, ellers vil deres hjul bare spinde rund.\n#25 Deleted User 6. februar 2012 - 11:13\nTog kan bruge teknik fra busser.\nJo, det lyder mærkeligt at man relativt nemt kan ombygge en bus, men at en motorvogn ikke kan ombygges.\nSvenskerne har testet flere systemer til busser, enten med pantograf på toppen eller med en arm der kommer ud af siden lige under taget, og med hensyn til varme, er hybrid drift oplagt, varme om vinteren, sikkerhed mod at løbe tør, og batteriet kan være noget mindre end ellers.\nDe motorer der nu udvikles til brug for varevogn hybrider, bliver hyldevarer og det perfekte valg til motorvogne inden 2015.\nData fra erfaringer med busser: http://www.opbrid.com/~opbridco/images/eev...\n#26 Steen Skovshoved 6. februar 2012 - 11:19\n"Den dybe tallerken"..\ner opfundet og produceres af Bombardier i Crespin, Frankrig.\nToget kører hos SNCF som "BiBi" eller B 82500 og kører både på el, diesel og batterier og er under stadig udvikling, herunder større kapacitet på batteriet.\n#27 Glenn Møller-Holst 6. februar 2012 - 11:30\nRe: "Den dybe tallerken"..\nSNCF B 82500: http://da.wikipedia.org/wiki/SNCF_B_82500\nSNCF Class B 82500: http://en.wikipedia.org/wiki/SNCF_Class_B_...\nEr det lokomotivet eller vognene der laver hjulstøj?: http://www.youtube.com/watch?v=tZnMd4kmIpU http://www.youtube.com/watch?v=OkBGzSJbmUU\n#28 Henning Steen 6. februar 2012 - 11:54\nMikrofoner fanger meget underligt, ja.\nHer er noget af det de selv går og glæder sig til på Bombardier: http://www.bombardier.com/en/corporate/med...\n#29 Kenneth Thørring 6. februar 2012 - 11:57\nBatteridrevne tog i Tyskland siden 1907\nDe sidste blev udrangeret i 1995.\nDet var måske noget der kunne videreudvikles?\n#30 Steen Skovshoved 6. februar 2012 - 12:06\nBombardier´s Traxx program er ikke helt ude i skoven, det har selv Amerikanerne måtte erkende med F.eks ALP-45DP lokomotivet til deres dobbelt-dækker materiel http://en.wikipedia.org/wiki/File:Bombardi... Desværre er den dog for tung til danske standarder, da den kun har 4 aksler.\n#31 Deleted User 6. februar 2012 - 12:22\nHvor hurtige er pantograferne, de skal nå at sutte rækkevidde nok til sig på stationen, og de skal være væk inden næste viadukt, stationer ligger i byer, så det kan sagtens være allerede inden sidste vogn kører fra perron.\n#32 Thomas Pedersen 6. februar 2012 - 12:36\nBehold den ene diesel-motor\nIdeen med batteritog i DK er god fordi:\nForrentningen af batterierne er 50 gange bedre end i biler\nTog er tunge ad Helvede til i forvejen - lidt batterier gør ikke den store forskel\nDen korte afstand mellem stationerne betyder, at accelerationsenergien er stor, og den vil kunne genindvindes ved nedbremsninger.\nPassagertrafikkens infrastruktur er optimal til ladestationer. Klatladning ved hver station kan give meget.\nDog kan ideen forbedres betragteligt, ved at lave togene til hybridtog. F.eks. et IC3 med 4 dieselmotorer kan laves om til 4 elmotorer med 3 batteripakker og en dieselmotor, som kan levere nødstrøm, base-load og ikke mindst varme til kabiner og batterier om vinteren. På kolde vindstille vinternætter, hvor der ikke er overskud af strøm (i fremtidens energi-scenarie), kan dieselmotoren oplade batterierne om natten på lagret fossil diesel/DME/naturgas.\nMed en dieselmotor kan toget altid humpe hjem. Den kan evt. udskiftes med en moderne Volvo/Scania DME motor. Eller naturgas. Naturgasmotorer har også mindre støj. I USA er Navistar ved at geare op til at lave et net af naturgasstationer til lastbiler\n#33 Nicolai Rasmussen 6. februar 2012 - 13:22\nIC4 var baseret på alle de gode argumenter som hovedparten af jer fremfører.\nMan kan bare koble xxx sammen med yyy... Det er ikke ny teknologi, det hele er kendt i forvejen... Vi kan udnytte zzz meget bedre, hvis...\nArgumenterne er sikkert gode og rigtige, men det er jo ikke en ny smagsvariant af fransk hotdog vi taler om. Det er yderst komplicerede reguleringssystemer, der skal virke i regn, slud, sne, varme, kulde. De skal kunne interface til forskellige lokomotiver og vogne. De skal passe med længden af vogntog og kombinationer af loads. osv. osv. osv...\nHvis det var så skide let, så var der nok ikke så mange problemer med IC4. Så inden vi alle får orgasme af at omfavne hinanden for vores samlede gode ideer, så burde vi nok lige lave et realitets check.\n"Er muligt" <> "let realiserbart"\n#34 Deleted User 6. februar 2012 - 13:37\nRe: Genialt tænkt, men lav etaper\n@Jan E. Sørensen\n2: Elektrificer de større stationer på vejen, så toget kan lade mens det holder stille, og bruge køreledningen til den energislugende accelration. (Samtidig er vi så i gang med at elektrificere hele strækningen lidt efter lidt, hvor vi kan elektrificere de mindre stationer efterhånden)\nDet smuttede ved punkt 2, "bruge køreledningen til den energislugende accelration.", det vil kræve at der er køreledninger og at pantografen er oppe.\nIfølge artiklen er årsagen til den høje pris på elektrificering, at der skal skabes frirum til køreledningerne, dit forslag vil indebære at banen graves ned, eller at der bygges nye højere broer over banen.\n#35 Jan E. Sørensen 6. februar 2012 - 13:48\n@Jan E. Sørensen [quote]2: Elektrificer de større stationer på vejen, så toget kan lade mens det holder stille, og bruge køreledningen til den energislugende accelration. (Samtidig er vi så i gang med at elektrificere hele strækningen lidt efter lidt, hvor vi kan elektrificere de mindre stationer efterhånden)\nIfølge artiklen er årsagen til den høje pris på elektrificering, at der skal skabes frirum til køreledningerne, dit forslag vil indebære at banen graves ned, eller at der bygges nye højere broer over banen.[/quote] @Benny Olsen:\nJeg kan godt se din indvending, men jeg forestiller mig kun at selve stationen og lidt til fik køreledninger. Jeg tænker ikke at der er viadukter mm lige klods op ad alle stationer, og det er ihvertfald ikke nær så mange som hvis man elektrificerede hele nettet.\nTror du ikke der kan skaffes frirum på stationerne og de par hundrede meter efter dem, der skal til, for at batterierne kan lade og toget kan (måske delvist) accelrere på Elnettet?\n#36 Søren Holst Kjærsgård 6. februar 2012 - 14:02\n"De mener, at forslaget kan være en stor hjælp til at nå målsætningerne om en 40 procents reduktion af CO2-udslippet inden 2020. "\nJernbanetransporten tegner sig for godt ½% af det danske energiforbrug. Så det er lidt gådefuldt, at batteridrevne tog skulle kunne yde et væsentligt bidrag til reduktion af kuldioxidudledningen. Hvor skal strømmen iøvrigt omme fra i de hyppige perioder, hvor det ikke blæser?\nDermed iøvrigt ikke være sagt, om batteridrevne tog kunne være en god ide eller ej. Men ihvert fald synes det at vile være en god ide, at give Naturfrederne et regne- og statistikkursus.\n#37 Peter Hansen 6. februar 2012 - 14:05\nSå du behøver ikke være bange - der bliver både lys og varme i vognene.\nDet er i så fald mere end man kan sige om Arrivas kolde tog.\n#38 Deleted User 6. februar 2012 - 14:20\nDu vil have toget på fuld fart og have pakket pantograferne ned på under 200 meter, og så vil du bygge nye broer over banen hvor de ligger tæt på stationerne, nej jeg synes ikke det lyder ikke som den rigtige løsning.\nMen man kan sænke ambitionsniveauet, og kun kræve lynladning når toget står stille, og man kan undgå køreledningen og nøjes med en vandret arm ud fra siden af hver motorvogn som griber fat i en strømskinne, efter samme princip som ved de Svenske busser, se linket fra kl 11:13.\nEt tog er energimæssigt næsten bare 6-8 sammenkoblede busser på et togspor.\n#39 keld jacobsen 6. februar 2012 - 14:28\nSynes også om ideen, man kunne jo starte med at logge energistrømmene i et standard tog ,på ruten sønderborg københavn, for at identificere strækningstyper/afstande der kunne overvindes med akkumulator teknologi,derefter indsætte et med akkumulatorer tilpasset tog på strækningen, med det lade/kørselsmønster man har beregnet ,for at få børnesygdomme væk og derefter starte udbygning på de linjer der kommer på tale med de vundne erfaringer, hvis der er milliarder at spare er det jo med at gå i gang snarest Keld\n#40 Finn Jensen 6. februar 2012 - 15:10\nAt Dansk Naturfredningsforening overhovedet har overvejet dette, fortæller vel egentlig mere end godt er! Jeg mener Forum Ingeniøren.dk og så lovene om Termodynamik, dette fortæller vel at det er umuligt. De som tror jeg falder for ideen kommer til tro om igen :-).\nHar Dansk Naturfredningsforening og Rådgivere opfundet noget der er gået OS andres næser forbi? Paradigmeskift i forhold til hvad slags energi vi nu har til rådighed.\n#41 jonas koch 6. februar 2012 - 16:36\njeg har stor respekt for danmarks naturfredningsforening.\nmen det her forslag er en afsporing, som visse politikere godt kan falde for. (læs: springe over hvor gærdet er lavest...). vi har allerede et tog til leg/experimenter - det hedder IC4.... derfor:\nvi skal have elektrificeret hovedstrækningerne hurtigst muligt.\nvi skal ikke lege ole opfinder igen-igen. lad bombardier m.v. om det. så kan vi købe toget, når det engang er hyldevare der nemt kan tilpasses.\nselve hybrid-tanken bruges sådan set allerede nu med IC3/IR4 kombinationen. den kombination findes ikke med IC4 (endnu et søm til kisten). og det er en god grund til at levetidsforlænge IC3/IR4.\njeg er vel næppe den eneste som finder det komisk at se sæt IR4 med 2 batterivogne på slæb, fordi toget skal til esbjerg.\n#42 Deleted User 6. februar 2012 - 17:25\nDet vil være en god ide at alle vogne er motorvogne med sine egne batterier, forestil dig hvilke strømme der skulle løbe i vognenes sammenkoblinger helt frem til forreste vogn hvis alt strømmen skulle komme fra et par batteri efterløbere.\nToget kan være opladt inden start, men det vil stadig kræve 250 kW per vogn, ved hver station, 2 minutters holdetid vil give en sjatladning på godt 8 kWh til hver vogn, og batteriet skal have en størrelse så det kan supplere op indtil endestationen, korte sjatladninger på kun 2 minutter slider ikke, og giver ikke behov for køling, det kan ikke sammenlignes med lynladning af en bil.\n#43 Niels Helmø 6. februar 2012 - 17:40\nDet er korrekt at Dong tidligere har foreslået et pilotprojekt med et batteridrevet tog, men enhver nøgtern el- og jernbaneingeniør vil kunne se, at det ud fra mange forskellige tekniske og driftmæssige årsager ikke er realistisk. Man forstår naturligvis godt Dongs interesse i et sådant projekt, og ud fra en ingeniørmæssig synsvinkel vil det da være et spændende projekt "at lege med".\nBatteritog findes kun ganske få steder i Europa og kun på mindre baner hvor hastigheden er lav og som regel som supplement til anden trækkraft.\nAt forestille sig at DSB skulle bestille eller selv bygge (?) et højhastighedstog baseret på en uprøvet teknik vil svare til at gentage IC4 historien - og det er der vel ingen der har lyst til ? Mon ikke DSB har nok at se til med at få de nuværende tog til at køre.\nI øvrigt blev batteritog allerede overvejet sidst i 70erne i forbindelse med beslutning om at elektrificere. Men også den gang blev det forkastet som urealistisk.\n#44 Baldur Norddahl 6. februar 2012 - 17:57\nI mellemtiden er batteriteknologien forbedret enormt.\nDu kan sige alle de samme ting om elbilen. Men nu vinder den frem og det gør den blandt andet fordi teknologien er modnet.\n#45 Niels Helmø 6. februar 2012 - 19:02\nKorrekt, men det gør det ikke mere realistisk i dag. Jeg er klar over at der naturligvis (!) er sket en udvikling, men bemærkningen var også kun for at sige, at DSB faktisk HAR overvejet alle muligheder.\n#46 Steffen Frøkjær 6. februar 2012 - 19:14\nsignalsystemerne skal indrettes, så de ikke bliver forstyrret af elektrisk støj fra køreledningsanlægget.\nog det tror man at man kan udgå ved at køre på batterier ? støjen opstår for en stor dels vedkommende i Motorcontroler, og selve Banemotor.. INGEN af disse kan udværes ved at køre på batterier.\n#47 Baldur Norddahl 6. februar 2012 - 19:16\nMange eksisterende lokomotiver er dieselelektriske. Det er altså i forvejen en elmotor der driver mange tog.\n#48 Deleted User 6. februar 2012 - 19:48\nJeg bemærker "HAR" i fortid, var det i 2009?\nJa, når noget lyder for godt til at være sandt, så må det jo også være det!\nJeg ser en væsentlig prisforskel mellem 1.184 millioner kroner, for køreledninger eller 56 millioner kroner for ombygning til batteridrift, samtidig bliver driften billigere, og som bonus får vi reduceret CO2 og partikler.\nDet der var urealistisk i 2009, er på kun 3 år måske vendt til en vinder, hvor mange troede i 2009 på at batterierne ville nå brake even i 2016, 2016-18 er der hvor totalomkostningen til batteri/hybrid drift af en bus bliver billigst. (diesel er dyrt)\nHvor meget er rumfanget og prisen faldet på lynladere det sidste år?\nSe det i øjnene, autoindustrien og effekt elektronik industrien er ved at kick starte noget, som får lagt bredere konsekvenser end det var tiltænkt.\n#49 Jan E. Sørensen 6. februar 2012 - 19:56\n@Benny Olsen: Du har fat i noget.\nPå længere sigt at kombinere hybriddrift med Better Place teknologi.... Pludselig er der perspektiver i dette her!\n#50 Thomas (bbb) Hansen 6. februar 2012 - 20:11\n40 fods container format.\nDet bedste ville nok være at lave det i 20 og 40 fods container format. Det ville være nemt og hurtigt.\n#51 Martin Nielsen 6. februar 2012 - 20:28\nhold jer nu til hyldevare...\nDet er da meget fint at det teknisk er muligt at udvikle et batteri-tog til InterCity-drift, men som mange andre før mig har nævnt er det med det nuværende udbudssystem hos EU, og DSB/BaneDanmarks samlede inkompetance en fin "drøm" som Danmark ikke skal være testvindue for. Hvis vi endeligt ønsker at kaste os ud i et sådant udviklingseventyr, så lad os da finde nogle øvrige EU-lande og lave et fælles udbud (gerne med nogle tyskere, eller franskmænd). Men vi har i Danmark langt bedre fordel af at købe dieselelektrisk materiel, og sætte et par pantografer på taget af disse, hvormed vi bedre kan udnytte den nuværende udbredning af elektrificerede skinner, og køre diesel herudover som idag med IC3. Hvis vi (danske virksomheder, IKKE STATSKASSEN), gerne vil lege med batteridrift, så kunne det muligvis være bedre at forsøge sig frem med nogle mindre strækninger, med let materiel, og få batteritog op at køre og få teknologien på plads inden vi leger med InterCity-toge. VLTJ (Væmmelig Lang Træls Jernbane), mellem Vemb og Thyborøn, var tidligere ved at kaste sig ud i et brinttog projekt så her var sikkert et godt sted at starte...\n#52 Deleted User 6. februar 2012 - 21:06\nRe: Better place?\n@Benny Olsen: Du har fat i noget. På længere sigt at kombinere hybriddrift med Better Place teknologi.... Pludselig er der perspektiver i dette her! MVH Jan\nHvor kommer strømkøbmanden Better Place ind i det her? Better Place lader bilen hvor du bor, lader bilen ude i byen, og de skifter batteriet, og de lynlader ikke deres Renault Fluence, det jeg mener toget skal er at lynlade på hver enkelt motorvogn, men kun i den meget korte tid som af og påstigning tager, når jeg nævnte et tal på 250 kW, var der for at den Svenske artikel som godt nok handler om busser, siger at en 250 kW lynlader er på vej til at blive hyldevare, deres testbusser lader kun med 150 kW, men det er på en tidligt batteri teknik, ikke hvad man kan få i dag.\nHybridteknikken er hjørnestenen, det giver sikkerhed for at kunne køre (langsom nødmode) og det er det mest effektive når der også skal bruges varme.\n#53 Casper Udemark 6. februar 2012 - 21:16\nDet lyder som en interessant idé, men den har været fremme før. Det nye for mig er idéen om en kombi-løsning med køreledninger visse steder undervejs.\nJeg synes nu det lyder for risikabelt at lægge ud med en hovedstrækning til formålet. Esbjerg-Lunderskov bør elektrificeres fuldt ud og være 100 % integreret i hovedbanenettet, så man kan udnytte alle fordelene med IR4-tog, elektrificerede godstog til Esbjerg havn m.v.\nOmvendt skal der vel være en vis trafik på strækningen, så investeringerne kan betale sig. Thybanen og andre yderstrækninger er nok bedst tjent med de udmærkede Lint-tog.\nEn strækning som ville egne sig godt til et eksperiment er Odense-Svendborg eller Næstved-Køge-Roskilde. Her er trafikken ret tæt, og der er en del byområder, som ville have gavn af støjsvage tog. Der bør også være et parallelt vejnet, hvis nu eksperimentet mislykkes og busdrift må sættes ind. DSB har jo ikke så mange reservetogsæt eller lokomotiver/vogne til rådighed i dag.\nMåske egner idéen sig bedre til Århus nærbane, men har har man jo bestemt sig for kørelednings- og diesel-kombitog.\nLyngby-Nærum kunne også være et fint sted at begynde. Strækningen er så kort at man nok kan nøjes med opladning på hver endestation. Men LNJ har ikke behov for nye tog lige nu.\nHvis et tog skal køre på hovedbanerne og tage hensyn til driftsikkerhed og vinterkulde m.v., så lyder det umiddelbart som om man skal udstyre dem med en dieselhjælpemotor? Og så er man vel lige vidt.\nI Rusland er der en kulfyret kedel til at opvarme hver vogns radiatorsystem (i hvert fald i de ældre modeller), og her kan man også tappe varmt vand til te, som man kan købe ved konduktøren... de har nemlig en kærlig, bredskuldret, russisk konduktrice i hver vogn. Måske en idé til Danmark? Vi får i hvert fald bedre service så. :-)\nHvad blev der af brinttogene på VLTJ, gik projektet død?\n#54 Deleted User 6. februar 2012 - 21:38\nRe: hold jer nu til hyldevare...\nMen vi har i Danmark langt bedre fordel af at købe dieselelektrisk materiel, og sætte et par pantografer på taget af disse\nNu var der bare ikke plads/råd til køreledningerne i en længere årrække, det er jo det som er hele baggrunden for batteritog, det her handler ikke om at udvikle noget nyt, men om at supplere et færdigudviklet og fungerende tog med teknik der allerede er udviklet og har vist at det fungerer, det skal kun kombineres.\nSe det som en option, på et elektrisk tog, der stiller et anderledes krav til infrastrukturen, og til gengæld giver massive besparelser.\n#55 Martin Nielsen 6. februar 2012 - 22:01\n@Martin Nielsen [quote]Men vi har i Danmark langt bedre fordel af at købe dieselelektrisk materiel, og sætte et par pantografer på taget af disse\nSe det som en option, på et elektrisk tog, der stiller et anderledes krav til infrastrukturen, og til gengæld giver massive besparelser.[/quote]\nFint nok, men hvad så med at få flyttet gods over på skinner? Hvordan er udviklingen indenfor godstog med batteriteknologi, og hvordan stiller godsoperatørerne sig mht indkøb af batteritogsæt? Hvis vi ønsker at få fjernet nogle lastbiler fra vejene, skal vi skabe muligheder for godsoperatørerne, ikke forhindringer ved valg af en teknologi operatørerne ingen interesse har at arbejde med. Som det står i mit indlæg, så burde det blive testet af på en mindre sidebane (som f.eks. VLTJ, Vestbanen, eller den kommende letbane i Aarhus).\n#56 Deleted User 6. februar 2012 - 23:57\nFint nok, men hvad så med at få flyttet gods over på skinner?\nHer får du chancen for batteritog til passagererne indenfor en meget kort årrække, og batteritog forhindrer ikke godstogene i at køre på de samme strækninger.\nEller mener du at de 1.184 millioner for strækningen Lunderskov-Esbjerg vil flytte en masse nyt gods fra lastbiler til bane?\nHvor mange ekstra tog eller godsvogne kan vi i døgnet få over på bane udelukkende fordi lokomotivet er elektrisk? (stadig Lunderskov-Esbjerg)\n#57 Martin Nielsen 7. februar 2012 - 01:02\n[quote]Fint nok, men hvad så med at få flyttet gods over på skinner?\nHvor mange ekstra tog eller godsvogne kan vi i døgnet få over på bane udelukkende fordi lokomotivet er elektrisk? (stadig Lunderskov-Esbjerg)[/quote] Du har som sådan ret i alt hvad du skriver UD FRA ET TEKNISK PERSPEKTIV! Ser vi ud fra den nuværende situation, så er den eneste større gods operatør med diesel-loks DB-Schenker (og de har kun ganske få). Trækkraften på disse er desuden mindre end for deres elektriske materiel, hvorfor flere der skal flere loks til mindre gods. Hvis man elektrificerede Esbjerg-Lunderskov, kunne der komme konkurrence fra f.eks. Green Cargo (kun el-loks) og Hector Rail (i Danmark kun el-loks), hvorved Esbjerg havn kunne blive en aflastningshavn for Hamburg, med gode muligheder for at sende store kvantum gods hurtigt til Tyskland. Dette vil ikke ske hvis elektrificeringen ikke finder sted.\n#58 Vagn Bro 7. februar 2012 - 09:33\n@Jais Knudsen: Kan det virkelig betale sig at fragte et enormt batteri med hele vejen, og accelerere den ekstra vægt op hele turen?\nDu overser vist, at der jo i konceptet indgår køreledninger på de strækninger, hvor toget skal accelerere op i fart. Ved opbremsning må man vel gå ud fra, at bremseenergien opsamles i batteriet.\nDen ekstra vægt, som én eller flere batterivogne (tendere) i toget repræsenterer, vil desuden være en fordel, fordi vægten af batterivognene bidrager til at oplade batterierne under opbremsning, mens energien til accellerationerne leveres fra køreledninger.\n#59 Deleted User 7. februar 2012 - 10:09\n...hvorved Esbjerg havn kunne blive en aflastningshavn for Hamburg, med gode muligheder for at sende store kvantum gods hurtigt til Tyskland. Dette vil ikke ske hvis elektrificeringen ikke finder sted.\nFor mig er det ny information, så hvis du kan garantere at det er alt hvad der skal til for at Esbjerg havn vil udkonkurrere Hamborg havn, så er det måske et meget godt sted at fyre 1,2 mia kroner af, så kan de 56 millioner til batteritog projektet gøres fri til en anden strækning hvor der ikke er så store godsperspektiver.\n#60 Thomas Pedersen 7. februar 2012 - 10:56\nBegrundelse for elektrifisering\n... er vel at man så kan indkøbe hyldevarer.\nOg der er kraft nok til godstogene.\nOg mindre støj i togene (nok ikke noget folk vil betale 15 mia kr for)\nOg mindre forurening med partikler og NOx langs jernbanerne, ikke mindst i tomgang på stationerne i bymidterne.\nMindre CO2-udslip, muligvis ja.\nUdnytte vindmøllestrøm? Nej! Eltog øger den kritiske minimumslast i elnettet. Det gør batteritog kun i mindre grad, og hybridtog gør slet ikke.\nBatteritog og især PHEV tog er en teknisk interessant idé, som jeg tror ville være meget relevant mange steder. Men det er ikke en løsning på de akutte problemer på de danske jernbaner, hvor udfordringen er at fordele det eksisterende materiel (IC3/IR4) på den mest hensigtsmæssige måde.\n#61 keld jacobsen 7. februar 2012 - 11:01\n@Martin Nielsen [quote]...hvorved Esbjerg havn kunne blive en aflastningshavn for Hamburg, med gode muligheder for at sende store kvantum gods hurtigt til Tyskland. Dette vil ikke ske hvis elektrificeringen ikke finder sted.\nFor mig er det ny information, så hvis du kan garantere at det er alt hvad der skal til for at Esbjerg havn vil udkonkurrere Hamborg havn, så er det måske et meget godt sted at fyre 1,2 mia kroner af, så kan de 56 millioner til batteritog projektet gøres fri til en anden strækning hvor der ikke er så store godsperspektiver.[/quote] jeg kan garantere det gør ingen forskel ,Hamborg har rigelig konkurrence med Bremen ,Bremerhafen, Cuxhafen,Rotterdam,Amsterdam,Antwerpen,Aarhus,Kiel, Lubeck osv,der kommer ikke noget til Esbjerg der berettiger at bruge 1 mia ,hvis det kan undgås, er du klar over hvor meget diesel du kan få for en mia persontrafikken kan til gengæld sikkert fint bære små 100 mio,jeg mener det er det mest geniale der er kommet fra Dong længe,smid drivlinen fra en ubåd på en IC 3 og lad os se hvad det kan gøre Keld\n#62 Steen Skovshoved 7. februar 2012 - 12:03\nAldrig fremad i dette land med noget som helst, for der kommer flere og flere forslag til alternativer i den ene eller den anden retning og det debattere vi så frem og tilbage i en uendelighed imellem forskere, teknologer, videnskabsfolk, ingeniører, amatører og politikere. Havde vi da bare forsat elektrificeringen i 1996 havde vi forlængst tjent pengene hjem på den konto, end snak og tovtrækkeri frem og tilbage. Er der da ikke snart en transportminister der kan trække i snoren og hænge den op på de rigtige steder, så vi kan få el-tog´s drifts fordelene i Danmark og komme videre med dagligdagen.\n#63 Deleted User 7. februar 2012 - 16:07\nNu er det vedtaget!\n..jeg kan garantere det gør ingen forskel\nSå må vi håbe at Martin Nielsen har mere ret end dig, for nu er det vedtaget at bruge de 1,2 mia kroner, og hvis Martin Nielsen får ret, så får vi om ikke andet et par hundrede tusinde arbejdspladser ud af det.\nSå får vi ikke batteritog i denne ombæring.\n#64 keld jacobsen 7. februar 2012 - 16:26\nRe: Nu er det vedtaget!\nja du har ret , jeg må så osse trykke tomler for Martin Nielsen,what else can we do?Benny ;-) Keld\n#65 Finn Jensen 7. februar 2012 - 16:44\nRe: Vi kommer\nMegen tale om elektrificering er beklageligvis tænkt uden tage hensyn til, dette kun kan lykkes ( ) ved anvende Kernekraft. Batteridrift til jernbaner har man vidst var uanvendeligt de sidste 120 år.\n#66 Thomas (bbb) Hansen 7. februar 2012 - 17:06\nDet de fleste glemmer er bare at batteriteknologi er efterspurgt idag. Det bliver et tabt for Danmark at man politisk er så konservative. trist.\n#67 Martin Nielsen 9. februar 2012 - 01:10\nFor mig er det ny information, så hvis du kan garantere at det er alt hvad der skal til for at Esbjerg havn vil udkonkurrere Hamborg havn, så er det måske et meget godt sted at fyre 1,2 mia kroner af, så kan de 56 millioner til batteritog projektet gøres fri til en anden strækning hvor der ikke er så store godsperspektiver.[/quote] Udkonkurre er vist mere end jeg skrev. Hvis du ser min formulering så skrev jeg "AFLASTNINGShavn", altså et supplement for til Hamburg, når kapaciteten her er presset. Med den rigtige infrastrukturinvestering kunne Esbjerg Havn blive konkurrencedygtig på gods fra skib til tog.\n#68 Finn Jensen 9. februar 2012 - 15:07\nOm Danmark er så konservativ?\nHvis nogen har brug for batteri teknologien burde det være KINA. Og her forstået som noget man SELV producerer. Så hvis ( ) nogen former for batteriteknologier forventes mulige, bør samme udvikles i netop Riget i Midten.\nEr der virkeligt nogen som forventer afsætte en sådan teknologi TIL kineserne, nu rinder ordet blåøjethed mig i hu! disse tanker kan jeg ikke slippe.\n#69 Finn Jensen 9. februar 2012 - 15:11\nLæs dette og undres\n#70 Niels Abildgaard 9. februar 2012 - 15:29\nPå et ingeniørsite kan det være rigtigt at regne lidt. Lad os som udgangspunkt sige at Batteriet;generatoren,mikrobølgemodtageren brændselscellen whatever skal kunne bringe en IC3 lignende dims fra Fredericia til Ålborg. Effekten må derfor skulle være som nu1600 hk så vidt jeg husker plus at strømkilde med hjul,bremser etc vejer ekstra og dermed kræver ekstra effekt. Energien kan vi i mangel af målinger sætte til halv maksimaleffekt i lad os sige to timer. Er der nogen der gider regne med?\n#71 Baldur Norddahl 9. februar 2012 - 15:33\nEr der nogen der gider regne med?\nHvorfor når nu du har de faktiske tal, fra mit eget indlæg om beregninger meget tidligere i tråden. Et IR4 (kystbanetog) bruger 6,55 kWh/km. Kilde: http://www.radikale.net/Files/379/niras-en...\nNår du nu ved at svaret er 6,55 kWh/km er det fjollet at begynde at regne med halv maksimaleffekt i to timer.\n#72 Finn Jensen 9. februar 2012 - 17:04\nRe: Re: Eksempel\nOrdet paradigmeskift rinder mig ihu. Så vidt jeg ved ( ) eksisterer der endnu ikke nogen mulighed for "gemme elektricitet i tilstrækkelig mængde". Og her regner jeg med dette gælder økonomisk. Samtlige Kemikere og Elektro Ingeniører der har været inde over dette her, har vel oplevet en slags naturlig bremse ud fra de love vi kender IDAG! Og dette bestemt også møntet på Kammeradvokaturen! Når Staten føler ikke have fået nok for dens udgifter.\n#73 Niels Abildgaard 9. februar 2012 - 18:07\n[quote]Er der nogen der gider regne med?\nNår du nu ved at svaret er 6,55 kWh/km er det fjollet at begynde at regne med halv maksimaleffekt i to timer.[/quote]\nOk Jeg gider ikke\n#74 Martin Herløv 29. oktober 2015 - 10:30\nTilgiv hvis det er kommenteret\nFaldt først nu over denne artikel og da der er så mange kommentarer der går ud af forskellige linjer, at man skal bruge meget tid for at læse det hele igennem.\nKunne man ikke kombinere køreledning med batteridrift? Hvis toget fik strøm fra ledning til marchhastighed var opnået, skal der væsentligt mindre til for at holde hastigheden. Dermed kunne man nøjes med at elektrificere en del af strækningen.\nDer anvendes i dag chockladere til bla elfærger i Norge og busser i Sverige. Er der nogen der har undersøgt disse muligheder for tog?\nEndelig overveje at bruge batteriskifte ved stationen. a la det oplæg man på et tidspunkt arbejdede på for elbiler.


Skolens SFO nu og i fremtiden - PDF\nSkolens SFO nu og i fremtiden\nDownload "Skolens SFO nu og i fremtiden"\n1 Skolens SFO nu og i fremtiden 1) Fakta om folkeskolereformen 2) SFOens udfordringer lovgivning og økonomi 3) Fra SFO til pædagoger i skolen\n2 Proces om Skolens overvejelse i forbindelse med inkorporering af folkeskolereform set i relation til den længere skoledag, understøttende undervisning, øvrige aktiviteter og samarbejde med øvrige faggrupper. Hvilken rolle skal skolens pædagogiske personale have fremadrettet? Hvad er skolens fritidsordning i fremtiden, og hvilke muligheder og begrænsninger giver lovgivningen omkring de frie skoler?\n3 1) Fakta om folkeskolereformen Aftale mellem regeringen (Socialdemokraterne, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti), Venstre og Dansk Folkeparti om et fagligt løft af folkeskolen. 7. juni 2013\n4 Målene Forligspartierne ønsker, at folkeskolens faglige niveau skal forbedres og har disse tre overordnede mål for folkeskolen: 1. Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige som de kan. 2. Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund i forhold til faglige resultater. 3. Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes blandt andet gennem respekt for professionel viden og praksis. Konkret nævnes, at: Eleverne via mere og bedre undervisning skal kunne det samme i 8. klasse, som de i dag kan i 9. klasse. Mindst 80 % af eleverne skal være gode til at læse og regne i de nationale test. Andelen af de allerdygtigste elever i dansk og matematik skal stige år for år. Andelen af elever med dårlige resultater i de nationale test for læsning og matematik skal reduceres år for år. Elevernes trivsel skal øges. Disse mål nås ifølge forligspartierne ved: En længere og varieret skoledag med mere og bedre undervisning og læring. Et kompetenceløft af lærere, pædagoger og ledere. Få klare mål og regelforenkling.\n5 Alt hvad man gør skal have værdi i forhold til: Elevernes faglige færdigheder Elevernes kompetencer /skills Elevernes motivation Elevernes trivsel\n6 Folkeskolereformen har kun indirekte betydning for frie grundskoler. Det betyder, at en fri grundskole ikke er forpligtet til at indføre reformens elementer. En fri grundskole skal dog levere en undervisning, der står mål med den, der gives i folkeskolen.\n7 Hvad er udfordringerne blandt andet? Forskel på piger og drenge 95% målsætningen\n8 Flere fagopdelte lektioner Klasse Før Efter\n9 60 procent af den tid, som undervisningstimerne skal udvides med i reformen, anvendes til de to grundlæggende fag.\n10 Der satses primært på mellemtrin og udskoling Den danske folkeskoles indskoling og mellemste klasser ser ud til at klare sig bedre end før. Der er sket fremskridt. Der er dog stadigt for mange elever, som forlader folkeskolen efter 9. klasse uden tilstrækkelige faglige kompetencer.\n11 Der fastlægges et minimumstimetal for skoleugens længde. Her er tale om klokketimer af 60 min. Det er inklusiv pauser. Klassetrin I 2014 Efter et folketingsvalg 0 3. klasse klasse klasse 33 35\n12 Differencen mellem de fagopdelte lektioner og minimumstallet for skoleugens længde bruges til den såkaldte understøttende undervisning. Desuden til pauser, spisning m.v. Den understøttende undervisning består af: Idræt, motion og bevægelse i gennemsnit mindst 45 minutter om dagen (= 5 lektioner om ugen = 3,75 klokketimer om ugen). Udvikling af elevernes undervisningsparathed ved at arbejde med deres sociale kompetencer, alsidige udvikling, motivation og trivsel fx de ting, der tidligere foregik i klassens tid. Lektiehjælp eller faglig fordybelse. Folkeskolerne kan desuden vælge at omlægge de understøttende timer til undervisningslektioner. Tiden til understøttende undervisning er ikke omfattet af holddannelsesregler.\n13 Tid til understøttende undervisning, pauser m.v. (i klokketimer) Klassetrin: ,25 9,25 8,5 7,5 6,75 6, ,75 Efter et valg 11,25 11,25 10,5 10,5 9,75 9, ,75\n14 Understøttende undervisning: Fagligfordybelse og lektiehjælp Fra august 2014 Tid til faglig fordybelse og lektiehjælp bliver frem til næste folketingsvalg obligatorisk for skolerne at tilbyde, men et frivilligt tilbud for eleverne. Tiden til faglig fordybelse og lektiehjælp placeres om eftermiddagen i ydertimerne. Tilbuddet om lektiehjælp kan til og fravælges på daglig basis uden forudgående advisering. Efter et folketingsvalg Det bliver obligatorisk for skolerne at tilbyde faglig fordybelse eller lektiehjælp i løbet af skoledagen. Lektiehjælp er et tilbud, hvor eleverne kan blive hjulpet på de områder, de har brug for. Hvis eleverne og deres forældre hellere vil have, at lektierne bliver lavet hjemme, kan eleverne lave anden faglig fordybelse. Det er obligatorisk, at eleverne er på skolen.\n15 Understøttende undervisning: Bevægelse og motion Bevægelse Alle elever skal have motion og bevægelse mindst 45 minutter om dagen. Det er ikke nødvendigvis egentlige idrætstimer, men kan også være en løbetur i løbet af dagen, boldspil eller i forbindelse med forskellige samarbejder med lokale idrætsforeninger.\n16 Understøttende undervisning: Alsidig udvikling, trivsel, sociale kompetencer m.v. Klassens tid Før 1 0,75 0,75 0,75 0, Efter\n17 Hvilke tiltag sker der på din / jeres skole i forbindelse med folkeskolereformen i forhold til: Flere timer på skemaet?? En længere skoledag? Lektiehjælp og faglig fordybelse? Bevægelse og motion?? Understøttende undervisning? Hvilke umiddelbare konsekvenser har det for skolens SFO?\n18 Hvilke tiltag sker der i skolekommunens SFO på baggrund af skolereformen? Hvilke afledte konsekvenser kan dette have på jeres SFO????\n19 2) SFO ens udfordringer\n20 Skoleassistenter Dommen - Moderniseringsstyrelsen skal anerkende, at det arbejde, der udføres i henhold til skoleforeningernes oplæg til Personalestyrelsen og Undervisningsministeriet (bilag 2), er omfattet af organisationsaftale pr. 1. april 2011 for ledere, lærere og børnehaveklasseledere DP - Vi gør opmærksom på, at der ingen ændring er i forhold til brug af støttepædagoger og praktisk medhjælp i forhold til specialundervisning og inklusion. Er en person ansat som støttepædagog eller praktisk medhjælp i forhold til en eller flere elever med særlige behov, evt. hvor skolen modtager tilskud fra Undervisningsministeriet, vil alle hidtidige ansættelsesvilkår være uændrede.\n21 FSL - vores tilgang være, at alt hvad der foregår i klasselokalet og i andre undervisningssituationer, som ikke er praktisk medhjælp eller støtte til en enkelt elev, som det er beskrevet i lovtekster og cirkulærer om lige præcis disse to funktioner, er lærerarbejde. Hvem skolerne har ansat til at varetage forskellige inklusionsopgaver blander vi os ikke i, så længe arbejdet blive betragtet som læreropgaver og aflønnes med lærerløn og foregår på lærervilkår. BUPL -..at BUPLs overenskomst, med sin beskrivelse af "pædagogisk arbejde", ikke har indgået i vurderingsgrundlaget i den pågældende voldgift, hvilket betyder, at der i forbindelse med voldgiften ikke er taget stilling til, hvorvidt BUPLs overenskomst dækker samme funktioner.\n22 Økonomi Tilskuddet til skolefritidsordninger pr. årselev nedsættes i 2017 til kr. ( niveau) som gennemsnit for året og til kr. (2014-niveau) i 2018 og frem som følge af Aftale mellem regeringen, Venstre og Dansk Folkeparti om et fagligt løft af folkeskolen af juni De den forventede mindre åbningstid i skolens fritidsordning reduceres, reduceres tilskuddet tilsvarende. På mange frie grundskoler sættes den reducerede åbningstid allerede i værk i 2014.\n23 Lovgivning Tilskudsbekendtgørelsens 6: Stk. 2. Det er en betingelse for at få tilskud til skolefritidsordning, at der opkræves forældrebetaling for eleven, og at eleven ikke har fået nedslag i skolepengebetalingen som følge af indmeldelsen i skolefritidsordningen. Stk. 3. Opkræves skolepenge og forældrebetaling for skolefritidsordning fælles, skal det fremgå af opkrævningen, hvor stor en andel der vedrører hver af de to betalinger.\n24 Skolens fritidsordning skal i udgangspunkt være et frivilligt tilbud for den enkelte forældre - men skolen kan opsætte en forventning og skolens samlede pædagogiske tilbud, som værende undervisning og fritidsordning.\n25 ?? Hvordan tiltrækker vi fremover dygtige medarbejdere / pædagoger til vores skole/sfo???\n27 Alt hvad man gør skal have værdi i forhold til: Elevernes faglige færdigheder Elevernes kompetencer / skills Elevernes motivation FAKTUM ER!!!!! Elevernes trivsel\n28 3) Fra SFO til pædagoger i skolen\n29 Fra SFO til pædagoger i skolen Motivation Trivsel Sociale kompetencer Skills\n30 Motivation - Lysten til at lære Hvilken rolle spiller pædagogerne nu? Hvilken rolle kunne pædagogerne tage i fremtiden? Understøtte undervisningen ved at styrke og bevare elevernes lyst at lære Alder: Indskoling Mellemtrin Udskoling Køn: Drenge Piger Social og kulturel baggrund: Etnicitet Socio-/økonomisk Fagligt svage: Inklusion Fagligt stærke: Særlige talenter\n31 Trivsel - At være mens man lærer Hvilken rolle spiller pædagogerne nu? Hvilken rolle kunne pædagogerne tage i fremtiden? Understøtte undervisningen ved at styrke og bevare elevernes trivsel Psykisk trivsel Fysisk trivsel\n32 Trivsel og undervisningsmiljø Et af reformens tre nationale mål er, at elevernes trivsel skal øges ved at gennemføre aktiviteter, som udvikler elevernes sociale og faglige kompetencer. Obligatorisk at følge trivsel Det bliver obligatorisk for skolerne at følge elevernes trivsel. Der bliver udviklet et digitalt baseret måleredskab med klare og obligatoriske indikatorer for elevernes undervisningsmiljø, trivsel, ro og orden. De tilbagevendende målinger af elevernes trivsel vil udgøre et grundlag for, at kommuner og skoler kan arbejde systematisk med trivsel og undervisningsmiljø. Det betyder også, at elevernes trivsel vil blive fulgt blandt andet gennem Undervisningsministeriets årlige statusredegørelse. Måleredskabet bliver stillet frit til rådighed for skoler og kommuner.\n33 Sociale kompetencer - At lære sammen med andre Hvilken rolle spiller pædagogerne nu? Hvilken rolle kunne pædagogerne tage i fremtiden? Understøtte undervisningen ved at styrke elevernes sociale kompetencer Identificere, bruge, forstå og håndtere forskellige følelser. Håndtere konfliktsituationer. Indgå i sociale fællesskaber? Indgå i ansvarligt samarbejde med andre. Indgå i dialog og meningsudveksling. Lytte til andre? Indgå i demokratiske processer.\n34 Skills - At lære at lære Hvilken rolle spiller pædagogerne nu? Hvilken rolle kunne pædagogerne tage i fremtiden? Understøtte undervisningen ved at styrke elevernes skills Forstå og formulere mål for sig selv. Evaluere Autentisk problemløsning. Kollaborativt samarbejde (deltagerne er fælles om at løse en opgave. Deltagerne arbejder sammen mod et fælles mål og er indbyrdes afhængige). Brug af it og teknologier. Nytænkning, idegenerering. Collaboration is not a 21st century skill it is a 21st century essential., Andrew Churches Kooperativ t samarbejde (En opgave inddeles i mindre delopgaver, som uddelegeres til deltagerne, der arbejder på dem uafhængigt af hinanden).\n35 21st century skills, 21st century learning, 21st century teacher og 21st century classroom = målrettet undervisning mod, at eleverne udvikler kompetencer, der matcher det 21.århundredes krav. Understøttende undervisning er også.. Fokus er stille skarpt på, at det eleverne lærer, og ikke mindst måden hvorpå de lærer, udmøntes i kompetencer, der er efterspurgte og relevante i det samfund de efter skolen for alvor skal deltage i. Kollaboration Videnskonstruktion Selvevaluering Løsning af autentiske problemstillinger og innovation Brug af it og teknologier ift. undervisningen Kompetent kommunikation. 21st century skills:\n36 Fra SFO til pædagoger i skolen Motivation Trivsel Sociale kompetencer Skills\n37 Fælles målsætning: Alt hvad man gør skal have værdi i forhold til: Elevernes faglige færdigheder Elevernes kompetencer / Skills Elevernes motivation Elevernes trivsel Skolens værdigrundslag\n38 Først og sidst Værdierne er fundamentet Hvis den frie grundskole var en person, ville værdierne være personens grundlæggende egenskaber. At se bort fra en skoles værdier er som at se bort fra nogens personlighed\n39 Værdierne er fundamentet: Alfa og omega for alle private, frie grundskoler er den enkelte skoles værdigrundlag! Hvorfor siger vi hele tiden det?! Det, at vi står for noget, har særlige holdninger, måder at gøre tingene på - at vi er et reelt alternativ - er vores sektors eksistensberettigelse. I Danmark har forældre en grundlovssikret ret til selv at vælge et holdnings- og værdibaseret undervisningstilbud til deres barn.\n40 Hvad skal vi tage til os og evt. ændre på baggrund af folkeskolereformen? Hvorfor skal forældrene vælge os som skole til deres barn? a) Hvordan adskiller vi os fra den nærmeste folkeskole? b) Hvordan adskiller vi os fra andre frie og private skoler?\n41 Løs udfordringerne først Lærer-pædagogsamarbejdet Hvordan man får det bedste ud af de to fagligheders forskellige kompetencer? Pædagoger og lærere kan noget forskelligt. Et uligevægtigt samarbejde Pædagogerne er en mindre og relativt ny faggruppe blandt en større gruppe lærere, der traditionelt har haft skolen som deres område. Pædagogens uklare rolle i klassen Der er stor variation i, hvor veldefineret pædagogerne oplever, at deres rolle og opgaver i skolen. At have forskellige mål med arbejdet De to faggrupper adskiller sig i deres måder at tale om mål med skolens aktiviteter. Med andre ord er de ikke nødvendigvis enige om, hvori skolens opgave består\n42 Hvordan ser det ud om et år? Hvad skal vi gøre nu?\nadoptere præcis det samme, som man gør på naboskolen.\nFolkeskolereformen En fri grundskole er en forretning, der skal klare sig i konkurrencen med folkeskolen og andre frie grundskoler. Konkurrenceevnen sikres ikke nødvendigvis ved at adoptere præcis det


Growth Marketing / Growth Hacking - Webtree\nGrowth marketing er definition af en ny type marketing som ligger i spændfeltet mellem produktudvikling (web) analyse og (online) markedføring. Growth marketing betegnes ofte også som growth hacking og dækker det samme. Begreberne dækker fagområdet, hvor en growth marketeer / hacker er personen der udfører arbejdet.\n“Growth marketing / Growth Hacking fokuserer intensivt på at erhverve, fastholde og engagere kunder. Det er en kombination af produktudvikling, analytics og online marketing, sigtet imod hurtigt at udvikle og teste idéer der skaber holdbar vækst.”\nGrowth marketing udføres primært i internetbaserede virksomheder med abonnements-baserede online services, fx. Software as as service.\nHvor traditionel marketing fokuserer på at skabe opmærksomhed og erhverve kunder, går Growth Marketing en del videre gennem at sikre succesfuld aktivering (onboarding) fastholdelse, omsætningsgenerering og afslutningsvis sætter gang i mekanismer hvor kunder vil anbefale produktet til andre.\nGrowth Marketer Kompetencer\nEn growth marketer er altså en medarbejder eller konsulent som beskæftiger sig men hele flowet fra erhvervelse af leads til fastholdelse af kunder, med fokus på skalere virksomheden.\nDen typiske kompentencer for en growth marketeer, er primært online marketing, men også kompentencer inden for dataanalyse og produktudvikling er nødvendige.\nTypiske kompentencer der må forventes;\nAdwords, SEO, Social Media (advertising), Content marketing, Email marketing (Automation), Webanalytics, Webudvikling\nDerudover vil offlinekompentecer som PR, Telefonsalg også være særdeles nyttige.


My Confusing Love (OnKey, SHINee) - ~13 - Movellas\nHey hvor gik Jonghyun og Onew hen?. Jeg lukkede mit skab og puttede nøglen i baglommen, gangen var helt øede der var ikke et eneste menneske udover mig og Nørd. Vi kaldte ham Nørd fordi han er en Nørd, han sad altid med en bog. Jonghyun kunne isæt godt lide at drille ham, jeg syntes det er lidt for groft. Jeg løb nærmest ud på græsplænen, jeg stoppede hurtigt op. Alle stod i en rundkreds mit ude på plænen, jeg skærmede for solen med min hånd så jeg bedre kunne se hvad der foregik. Jeg så Taemin komme ud af flokken, hans røde hår svingede da han løb. Jeg lagde hovedet på skrå og kiggede undret på ham. Han stoppede forpustet foran mig, jeg åbnede munden men han satte en finger op for min mund.\n"On... One..!" sagde han forpustet og kiggede op på mig. "ONEW!?" spurgte jeg og han nikkede. Jeg løb selvom jeg så klodset ud, intet kunne stoppe mig. Yuri må have gang i noget, jeg kunne hører en latter komme inde fra kredsen. Jeg masede mig derind.\n"Hey, se dig for!" sagde en, jeg vendte øjnene og pressede mig forbi to piger der faldt til jorden. Mine øjene løb i vand for vinden var hård. Men jeg var ligeglad, de måtte tro hvad de vil. De måtte sikkert tænke at jeg græd på grund af Onew, men det gjorde jeg måske også da jeg så ham ligge på jorden midt i inde i rundkredsen. Ved hans side stod Yuri. Inden jeg kunne nå at tænke over sad min knytnæve lige i smasken på Yuri, men det havde hun vidst også fortjent. Hun tog sig til næsen og alle drengene stormede hen og holdte om hende selvom hun skubbede dem væk. Onew kiggede op, hans triste ansigt sårede mig. Inden jeg kunne nå at spørge jeg der skete var han væk. Jeg kiggede mig omkring, ingen Onew. Jeg satte i løb væk fra græsplænen, mod bygningen.\n"Onew!" råbte jeg da jeg kom ind på gangen, intet svar. Jeg trådte et skridt længere frem for at kunne se rundt om hjørnet, der sad han med benene op under ham og hovedet på sine knæ. Jeg gik hen til ham og satte mig ned.\n"Onew Hyung?" sagde jeg og kiggede ligefrem. Han kiggede op, hans ansigt så lille og uskyldigt ud.\n"Hm?" sagde han og stirrede ned på sine lår. Efter lidt tid lå han på mit skød og græd, fordi han var blevet ydmyget for hele skole af YURI. Jeg blev vred bare at tænke på hendes navn. Jeg rystede på skuldrene og prøvede at vifte tanken væk af hende.\n"Hvad skete der?" spurgte jeg, han kiggede på mig med skræmte øjne og plantede sit hovede i mit skød. Han snøften blev til en stille gråd, jeg aede ham blidt over håret mens hans stille græd smerten og ydmygelsen væk. Efter noget tid satte han sig op og tørrede sine øjne for tårer, "Det nytter ikke noget at være ked af det" sagde han og grinte med gråd i stemmen. Jeg smilede let til ham og fortsatte med at ae ham på håret.\n"Lad os gå!" sagde han og rejste sig op for bænken hvor vi havde siddet. "Gå du bare, jeg skal lige ordne noget" sagde jeg med et smil, han nikkede og forsatte ned af gangen. Jeg lod mine hænder glide ned i mine forlommer og gik hen mod toiletterne. Jeg kunne høre nogen råbe ude fra pigetoilettet, jeg skubbede døren op og råbene blev højere. Jeg stod lænede op af væggen og kiggede rundt om hjørnet.\n"FINT! Men jeg har sagt at du ikke skal komme og be om tilladelse!" råbte Yuri op i hovedet på Sekyung, jeg tog hånden op for munden for ikke at grine for Yuri var knald rød i hovedet og min håndaftryk sad stadig på hendes kind. Mit smil blegnede da jeg så at Sekyung græd. Hun stod med hånden op for munden.\n"Aiiigo! Den lille Diva græder" sagde Yuri ironisk og aede Sekyung på kinden. Hun trak sig straks væk da hun gjorde det, jeg gispede.\n"DU ER EN SO! EN STOR SO!" råbte Sekyung lige ind i ansigtet på hende, Yuri smilede falsk og grinede.\n"Sådan er jeg født!" sagde hun og smilede skævt, "Pabo!" hvisked jeg til mig selv. Sekyung snøftede højt og Yuri trak hendes hovedet op så hun kiggede hende ind i øjene.\n"Hvis du ikke vil være med i min plan så bliver det værst for dig selv!" sagde hun og kiggede med et ondt dræberblik på Sekyung. Jeg sukkede, stakkels Sekyung, stakkels søde Sekyung. Hun gispede og stormede ud af toilettet med hovedet nede i sit lommetørklæde, hun nåede ikke at se mig og kiggede heller ikke op.\n"Du er godt nok en Bitch!, hvis jeg må sige det sådan!" sagde jeg og trådte frem for mit gemmested, hun kiggede og fik et fjernt blik i ansigtet.\n"Key!" sagde hun og trak sit hår om bag øret, jeg smilede og nikkede.\n"Lige præcis!" sagde jeg, "Hvad vil du her?, Eftersom du befinder dig på pigetoilettet!" spurgte hun og rykkede tættere på så jeg stod op af muren. Jeg lod mig ikke skræmme af at hun rykkede helt tæt på, jeg lænede mig istedet op af væggen og stak mine hænder i lommen.\n"Har du et problem med Onew!?" spurgte jeg óg tog fat i hendes skuldre og svingede hende rundt så hun stod lænet op af væggen\n"Nej! Mig og Onew er skam gode venner" sagde hun. ''Og han kysser godt,'' tilføjede hun. Jeg nikkede og begyndte at le.\n"Nå! så det gør han?" sagde jeg, hun nikkede og smilede uskyldigt.\n"Ja, hans tunge er vildt blød!" sagde hun og lavede en kattepote.\n"Jaja! Jeg tror vidst lige at du overdriver lidt" sagde jeg, hendes smil forsvandt. Hun kiggede ned og et par tåre, trillede ned af hendes kinder. Jeg vendte mig om og skulle til at gå, da hun greb fat i mig og hev mig ind til sig.\n"Key, Jeg elsker dig stadig!" sagde hun og krammede mig, hendes ben kørte op af mit. Jeg skubbede hende væk og hun begyndte at græde (Falsk), jeg vendte øjene. Lige pludselig blev hendes øjne vilde og hun gned sig op af mig og prøvede at hive mine bukser af. Jeg gøs og gav hende en lussing, en af dem der var så hårde at hendes kind blev ildrød. Hendes blik vendte sig op på mig med vrede, hun hev i mig og slikkede mig langsomt på kinden. Hendes vildskab blev ved, hun satte sig på hug og knappede langsomt mine bukser op mens hendes hånd kørte op af mine lår. Jeg gispede og prøvede at skubbe hende væk men hun gav mig et hårdt slag 'dér néde´'. Jeg stønnede og jeg knep øjnene sammen. Da jeg åbnede dem igen så jeg en skikkelse med varme brune øjne fyldt med tårer. Onew. Jeg gispede og skubbede Yuri væk så hun landte på gulvet, ''O-Onew Hyung!.. D-det er ikke som du tror!'' sagde jeg og sank en klump. Han vendte sig om og forsvandt. Jeg satte i løb. Onew, du er alt hvad jeg behøver. Alt det jeg ønsker, men hvorfor er der så langt. Der er langt fordi du er langt væk fra mig. Jeg kunne se ham løbe ud af hoveddøren, istedet faldt jeg til jorden og begravede mit hovede i mit skød.\n"Onew! Jeg fik aldrig sagt til dig at jeg elsker dig!" hviskede jeg, "Jeg fik aldrig sagt det!" hviskede jeg igen mens tårende trillede ned af mine kinder.\nPabo* = Idiot


Køb Castillo de Clavijo Crianza 2015 hos Drinks&Co\nCastillo de Clavijo Crianza 2015 (66,30kr) fra vingården Criadores de Rioja er en vine rød fra DO Rioja med et udvalg af tempranillo fra 2015 og med 13 alkohol prosent. 4 over 5 poeng er den gennemsnitlige bedømmelse af Castillo de Clavijo Crianza 2015 ifølge Drinks&Co brugere.\nTeknisk fil · Castillo de Clavijo Crianza\n2016,\t2014,\t2013,\t2012,\t2011,\t2010,\t2009,\t2008,\t2006 og\t2005\nHvis du kunne lide Castillo de Clavijo Crianza 2015 , kan du også nyde ...\nBeskrivelse · Criadores de Rioja\nCastillo de Clavijo Crianza 2015 (Tempranillo)\nSe alle årgange af vin Castillo de Clavijo Crianza\nKøbe Vine Criadores de Rioja:\nCastillo de Clavijo Gran Reserva 2010\nFremhævet anmeldelse om Castillo de Clavijo Crianza 2015\nCriadores de Rioja Castillo Clavijo Crianza 2015\nTætte kirsebærrød med lilla nuancer. Buketten aroma af skovbær og Vanilletoene fra tønde aldring. I munden, blød og rund. Går godt med: rødt kød, lam og mellemstore modnet oste. veganer behandling\nFlere anmeldelser af Castillo de Clavijo Crianza 2015\nCriadores de Rioja Castillo de Clavijo Crianza 2015\nTæt, dyb kirsebærrød med lilla nuancer på kanten. Duften er en buket af varianter, hvor vilde frugter og behagelige vanille toner fra den succesfulde tønde aldrende projekt. I munden, blød og rund,...\nLæs flere anmeldelser af Castillo de Clavijo Crianza 2015 »\nBedømmelser af Castillo de Clavijo Crianza 2006\nBedømmelser af Castillo de Clavijo Crianza 2014\nBedømmelser af Castillo de Clavijo Crianza 2013\nCriadores de Rioja Castillo de Clavijo Crianza 2013\nTæt, dyb kirsebærrød med lilla nuancer på kanten. Duften er en buket af varianter, hvor rager skovbær og hyggelige vanille toner fra den succesfulde tønde aldring. I munden, blød og rund, fuld af...\nBedømmelser af Castillo de Clavijo Crianza 2012\nCriadores de Rioja Castillo de Clavijo Crianza 2012\nSøgninger relateret til Castillo de Clavijo Crianza 2015\nHvis du ønsker at købe Castillo de Clavijo Crianza 2015, om Drinks&Co finde de bedste priser på Vin rød Rioja.\tCómprala al mejor precio con Drinks&Co uanset hvor du er, på din mobil eller din computer. Derudover, regner vi med 59.000 produkter til slag, det som gør os til den større virksomhed af salg af europeiske vin, øl og destillater det er mere end 38.000 personer som har handlet hos os.


Heldigvis har jeg ikke rigtig haft så mange eftervirkninger i dag, hverken mærkbare blodsukkerudsving eller cravings, men jeg fik seriøst så meget sushi (og rosé), at jeg kunne være trillet hjem fra restauranten i går!\nDerfor havde jeg det ikke specielt godt, da vi kom hjem, men det er nu engang også meget rart med en reminder ind imellem om, hvorfor det nu også lige er, at jeg ikke er bedste venner med de der kulhydrater. Jeg var virkelig over-mæt, og dermed også træt, ugidelig og oppustet.\nI skal næsten have lov til at se det her. Det her er min mave efter indtag af kulhydrater:\nJeg har desværre ikke taget et før-billede, og maven er stadig oppustet i dag, men jeg kan godt afsløre, at den i hvert fald ikke plejer at se sådan dér ud Det er rimelig voldsomt, så meget jeg reagerer på carbs.\nNoget af det, der har forårsaget min vægtøgning (udover de s***** p-piller), er, at jeg ikke har formået at komme tilbage efter en afhopper. Én dag med carbs (fx alkohol, hvis jeg skulle til fest) blev hurtigt til også at være 2 dage med carbs, som så blev til 3 osv. Derfor er det meget vigtigt for mig, at jeg denne gang hopper direkte tilbage på LCHF-vognen med det samme, når jeg har spist anderledes. Det er heldigvis gået virkelig fint i dag, og jeg har hverken gidet bruge min tid på dårlig samvittighed eller skældud til den velvoksne food-baby. Næ, jeg har bare spist sundt og lowcarb hele dagen og tænkt på den gode madoplevelse, jeg havde i går med kæresten.\nVi skulle have været nede og træne her til aften, men jeg har fuldstændig smadret mine mavemuskler sidst vi var dernede, så det bliver altså først i morgen. Til aften har vi fået en af de nemmeste og billigste retter, man kan lave, som tilmed også smager virkelig godt:\nDen gode, gamle klassiker, karrykål. Selvfølgelig uden ris.\nRetten koster under en 50′er at lave, endda meget mindre, hvis du allerede har basis-ingredienserne, og så tager det næsten ingen tid at lave, hvis man har én, man kan sætte til at hakke masser af kål, mens man selv forbereder resten! Win! Her kommer opskriften:\n1/2 stort hvidkål eller spidskål\n6 små gulerødder (eller halvt så mange store)\n500 g. hakket oksekød – gerne høj fedtprocent, især hvis økologisk\n3 spsk. karry (eller efter smag)\nOlie og/eller smør (jeg brugte begge dele)\nOpvarm en stor wok-pande med rigeligt med olie. Hak kål, og skræl og riv gulerødder. Kom det op på panden sammen med 2-3 dl. vand, og lad det blive mørt.\nSnit løg og hvidløg, og tænd for en gryde med godt med smør i.\nSvits løg sammen med hvidløg og karry. Tilsæt kødet, som også svitses sammen med de andre ting.\nNår kål og gulerødder er møre (men gerne stadig med lidt bid i), hældes kødet op til kålen, og det simrer i nogle minutter. Smag til med salt og peber, og servér med masser af iskoldt vand.\nVoilá. Super-billig og sund aftensmad in no time!\nOg ja, gulerødder er en smule liberale, men de kan godt undlades, hvis det er noget, der skræmmer én. Jeg synes, retten giver en bedre mæthedsfornemmelse, når der er gulerødder i.\nBonus-info: Kål skulle også være med til at rense ud efter p-pille-stop. Perfekt for mig!


CATAGO Groomingbag i efterårets flotte modefarve\nCATAGO Groomingbag. Raisin\nCATAGO strigletaske, med adskillige lommer og justerbare skillevægge gør det let altid at være organiseret.\nNu findes tasken også i efterårets flotte modefarve, raisin.\nDen praktiske skulderstrop og håndtag understreger det gennemførte design og brugen af kvalitetsmaterialer.\nDen plastikovertrukne plade i bunden af tasken kan tages ud og tørres af med en fugtig klud.


STORT TILLYKKE TIL WINNIE SUNDAHL JENSEN MED HOLE IN ONE 12-05-2021 - 22:46\nPÅ HUL 14 - DRØMMEGOLFERNE - DEN 10. MAJ 2021.... Læs mere\nHobro Golfklub turneringsafdeling er for alvor kommet igang 12-05-2021 - 19:05\nLæs om de forskellige hold som har været ude og spille turnering Nogle på hjemembanen i Hobro og et enkelt hold på udebane... Læs mere\nResultater fra Hobro Golfklubs forårsmatch søndag den 18. april 2021. 23-04-2021 - 15:30\nForårsmatchen sponseret af Aarhus Firmatøj v/Annette Mølgaard ... Læs mere\nIndførelse af midlertidig lokalregel om lejeforbedring. 20-04-2021 - 08:50\nDet bedste for dig og ikke mindst BANEN... Læs mere\nCORONA UPDATE - skrevet den 19. april 2021. 19-04-2021 - 17:24\nGenåbningen af Danmark er så småt i gang og det betyder også mere lempelige restriktioner for foreningslivet. Læs videre........ Læs mere\nResultater fra Hobro Golfklub Åbningsmatch søndag den 28. marts 2021 med Kronjysk Golf som sponsor. 01-04-2021 - 17:34\nÅbningsmatchen blev gennemført med fuld hensyntagen til Coronarestriktioner, således at de 90 spillere blev opdelt i 2 grupper på 45 og åbningstale ved John Astrup samt info fra turneringsudvalget vedrørende matchen blev afholdt henholdsvis ved drivingrange og i gården ved klubhuset. Turneringsudvalget havde i forvejen pakket scorekort, shots og sandwich i poser til hver bold til afhentning af formanden på hver bold, således, at ingen af 4-boldene kom i kontakt med hinanden. Efter åbningstalen gik alle spillere direkte til deres start-huller. ... Læs mere\nVigtigt - Primetime tider - Lokale bestemmelser for spil på helligdage og i weekender. 29-03-2021 - 16:59\nFra 1. april 2021 kommer der til at ske ændringer ved spil på helligdage og i weekenderne, - specielt i primetime, som er mellem kl. 08.00 og kl. 13.00 på helligdage, lørdage og søndage.... Læs mere\nDu kan få tilskud til træning med PRO-træneren. 29-03-2021 - 16:50\nGolfklubben giver tilskud til undervisning hos vores Pro-træner Rasmus Lange.... Læs mere\nDe frivillige i Hobro Golfklub satte sig tydelige spor 24-03-2021 - 13:43\nDer var mødt 75 frivillige op til Hobro Golfklubs arbejdsdag lørdag d. 20. marts. Dette var 50 % flere end det hidtil bedste år i klubbens historie, og det vidner om en enorm opbakning til Hobro Golfklub, blandt klubbens medlemmer.... Læs mere\nGolf på skoleskemaet 24-03-2021 - 13:38\nI skoleåret 2021 har Hobro Golfklub igen et godt golftilbud til unge mennesker. Alle kommunens skoleklasser bliver tilbudt et golfgrundkusus på 2 x 2 timer. ... Læs mere\nFondsmidler kommer retur til lokalsamfundet 24-03-2021 - 12:23\nSvend Nielsen& Herdis Myginds Fond støtter almene tiltag i Mariagerfjord Kommune... Læs mere\nDGU-kort eller app skal anvendes for at få (gratis) bolde på Driving Range 22-03-2021 - 18:30\nBolde er gratis på drivong Range for medlemmer af Hobro Golfklub, men DGU kort eller app fra GolfMore skal anvendes. ... Læs mere\nHobro Golfklub er igen på banen med et nyt tiltag: Mariagerfjord Golfskole for etablerede golfspillere. 04-03-2021 - 15:07\nDen velanlagte og naturskønne Hobro Golfbane er rammen om en 3 dages golfskole, hvor du kan udvikle dit golfspil. Den pro-uddannede træner Rasmus Lange er garant for at du kommer igennem alle de teknikker, der er med til at forbedrer dit spil, mens du har det sjovt.... Læs mere\nGolfpro Rasmus Lange er klar med gode tilbud til alle. 04-03-2021 - 15:01\nSå er jeg tilbage på arbejde og klar til en ny sæson. Min kalender i Golfbox er nu åben for man kan booke træning.... Læs mere\nHobro Golfklub slår et slag for den grønne omstilling 17-02-2021 - 17:35\nNyt solcelleanlæg fordobler kapaciteten... Læs mere\nMatch- og aktivitetskalender for Hobro Golfklub 2021. 02-02-2021 - 11:18\nSå er kalenderen klar for året 2021. ... Læs mere\nVedr. generalforsamlingen 2021 Hobro Golfklub 27-01-2021 - 07:47\nPandemien og de samfundsmæssige restriktioner betyder, at det ikke vil være muligt at afvikle generalforsamlingen... Læs mere\nPå ski på golfbanen. 13-01-2021 - 17:11\nHobro Golfklub inviterer alle til at stå på ski på banen - men kun i skisporet. ... Læs mere\nGolfringen 2021 - JULEGAVE IDÈ 09-12-2020 - 12:38\nJulen nærmer sig og hvad glæder mere end en golfrelateret pakke under træet? Mangler du lige den gave der vækker størst glæde, så kig ind til mig på kontoret, jeg har gavekort klar til Golfring 2021. Fritspil på Sebber Kloster Golfbane, Rold Golfbane, Volstrup Golfbane, Mariagerfjord Golfbane og Rander Fjord Golfbane. ... Læs mere\nSkift til GF Forsikring Kronjylland og få rabat på dine forsikringer. 03-12-2020 - 09:55\nSom Hobro Golfklubs medlem kan du i øjeblikket få ekstra stor rabat på den dyreste forsikring, ved at skifte dine forsikringer til GF Forsikring Kronjylland. Kontakt Hobro Golfklub medlem Julius Thorsen, tlf. 24988637 - Han er assurandør hos GF Forsikring Kronjylland. ... Læs mere\nHobro Golfklub satser på ungdommen.\nHobro Golfklub satser på de unge talenter.\nVintertræning lyder måske lidt kedeligt i golfspilleres ører, men det er her hele grundformen til en lang sæson bliver skabt. For ungdomsspillere der et vigtigt at kroppen styrkes samtidig med den vokser, for ellers opstår der ofte skader gennem turneringsåret.\nJeg startede året med hcp 14,1 og med at vinde åbningsmatchen i A rækken med 87 slag og en ok stabil runde. Jeg har også spillet min første turnering i år, det var i Volstrup Golfklub hvor jeg fik en 4. plads i stable Ford og 3. i slagspil.