Årsmøde med debat, diskussion - Natteravnene Gentofte\nÅrsmøde med debat, diskussion\n- og masser af erfaringsudveksling\n100 formænd og seniorinstruktører var samlet til Årsmøde i Nyborg lørdag d. 29. oktober 2011. DSB kursuscenter Knudshoved ved det gamle færgeleje i Nyborg, dannede rammerne for dagen.\nErik Thorsted bød velkommen og gav en engageret status på aktiviteterne i Fonden for Socialt Ansvar. Han fortalte blandt andet om det nye projekt ’Familie med Hjerte’, som hjælper førstegangsforældre til en bedre kvalitet og tryghed i forældreskabet og deres børns udvikling. Forebyggelsesprojektet er baseret på gode erfaringer fra Sverige, med markante fald i skilsmisser og langt færre socialt udsatte børn og unge. Modellen bliver nu afprøvet i Holstebro Kommune.\nErik fortalte også om det spændende projekt Mønsterbryderne, som er i støbeskeen. Her skal et mentornetværk støtte skolebørn i 6.-9. klasse – og Natteravne kan være med som frivillige støtter.\nGodkendelse af ny samarbejdsaftale og standardvedtægter\nLeif Christiansen gennemgik ændringerne i Natteravnenes samarbejdsaftale og standardvedtægter, og diskussionen gik livligt på kryds og tværs om ændringerne, som en efter en blev godkendt af forsamlingen.\nEfter en kort orientering fra Bente Gimlinge om de regionale netværks sider, præsenterede Dan Taxbøl et turplan-system, som han selv har udviklet og programmeret til sin egen Natteravneforening. Systemet er gratis til rådighed for de Natteravne foreninger som vil være med, og Dan gennemgik kort funktionerne og mulighederne - og svarede på en masse spørgsmål om systemet.\nOg der blev talt, diskuteret og erfaringsudvekslet …\nResten af dagen bød på workshops, debat-gåture på tomandshånd og masser af gode snakke blandt deltagerne.\nKlippekort-konkurrencen blev vundet af frivillige i Viborg og Tilst.\n”God proces med vedtægtsændringer”. ”Godt at sætte tid af til regionale netværksmøder”. ”Vi kunne godt have brugt mere tid til netværk og debat”. Sådan lød nogle af tilbagemeldingerne efter weekendens Årsmøde i Nyborg.\nTak for et inspirerende og udbytterigt møde, vi ses til Landsmøde i marts 2012!


Cirkel graf; Kompleksiteten af algoritmen,; Kromatisk nummer; Applikationer; Relaterede graf klasser\nI grafteori, en cirkel graf er skæringspunktet graf af et sæt af akkorder i en cirkel. Det vil sige, det er en ikke-orienteret graf, hvis hjørner kan være forbundet med akkorder i en cirkel, således at to knudepunkter støder op hvis og kun hvis de tilsvarende akkorder krydser hinanden.\nKompleksiteten af algoritmen,\nSpinrad giver en O-tid algoritme, der tester, om en given n-vertex-orienteret graf er en cirkel graf og, hvis det er, konstruerer et sæt af akkorder, der repræsenterer det.\nEn række andre problemer, der er NP-komplet på generelle grafer har polynomiel tid algoritmer, når begrænset til cirkel grafer. For eksempel viste Kloks at treewidth af en cirkel graf kan bestemmes, og en optimal træ nedbrydning konstrueret, i O tid. Derudover kan et minimum fill-in findes i O tid. Tiskin har vist, at en maksimal klike af en cirkel kurve kan findes i O tiden, mens Nash & amp; Gregg har vist, at der kan findes en maksimal uafhængigt sæt et uvægtet cirkel grafen i O tid, hvor d er en parameter af grafen kendt som dens tæthed, og α er antallet af cirklen grafen uafhængighed.\nMen der er også problemer, der fortsat er NP-komplet, når begrænset til cirkel grafer. Disse omfatter den mindste dominerende sæt, minimum forbundet dominerende sæt, og minimum samlede dominerende sæt problemer.\nDen kromatiske antal af en cirkel graf er det mindste antal af farver, der kan bruges til at farve sine akkorder, så ikke to krydsende akkorder har samme farve. Da det er muligt at danne cirkel grafer, hvor vilkårligt store sæt af akkorder alle krydser hinanden, kan den kromatiske antal af en cirkel graf vilkårligt store og fastlæggelse af kromatiske antal af en cirkel grafen NP-komplet. Det er fortsat NP-komplet at teste, om en cirkel graf kan farves med fire farver. Unger hævdede, at finde en farve med tre farver kan gøres i polynomiel tid, men hans writeup af dette resultat udelader mange detaljer.\nFlere forfattere har undersøgt problemerne med farve begrænsede underklasser af cirkel grafer med få farver. Især for cirkel grafer, hvor der ikke sæt K eller flere akkorder alle krydser hinanden, er det muligt at farve grafen med så få som farver. I det særlige tilfælde, hvor K = 3 den kromatiske nummer er højst fem, og det er stramt: alle trekant-fri cirkel grafer kan være farvet med fem farver, og der eksisterer trekant-fri cirkel grafer, der kræver fem farver. Hvis en cirkel grafen har omkreds mindst fem kan være farvet med højst tre farver. Problemet med farvning trekant-fri squaregraphs svarer til problemet med at repræsentere squaregraphs som isometrisk subgraphs af Cartesiske produkter af træer; i denne korrespondance, antallet af farver i farve svarer til antallet af træer i produktet repræsentation.\nCircle grafer opstå i VLSI fysiske design som en abstrakt repræsentation for en særlig sag for wire routing, kendt som "to-terminal switchbox routing". I dette tilfælde rutningsområde er et rektangel, alle redskaber er to-terminal, og terminalerne er anbragt på omkredsen af rektanglet. Det ses let, at skæringspunktet graf over disse net er en cirkel graf. Blandt målene for wire routing skridt er at sikre, at forskellige redskaber ophold elektrisk frakoblet, og deres potentielle skærende dele skal lægges ud i forskellige ledende lag. Derfor cirkel grafer fange forskellige aspekter af denne routing problem.\nFarvestoffer cirkel grafer kan også bruges til at finde bogen indlejringerne af vilkårlige grafer: hvis knudepunkter af en given graf G er anbragt på en cirkel, med kanterne af G danner akkorder cirklen, derefter krydset graf over disse akkorder er en cirkel graf og farvestoffer i denne cirkel graf svarer til bog indlejringerne, der respekterer den givne cirkulære layout. I denne ækvivalens, antallet af farver i farve svarer til antallet af sider i bogen indlejring.\nRelaterede graf klasser\nEn graf er en cirkel graf hvis og kun hvis det er overlappet graf af et sæt intervaller på en linje. Dette er en graf, hvor de knudepunkter svarer til intervallerne, og to knudepunkter er forbundet med en kant, hvis de to intervaller overlapper hinanden, med hverken indeholder den anden.\nSkæringspunktet graf af et sæt intervaller på en linje kaldes intervallet grafen.\nString grafer, skæringspunktet grafer af kurver i flyet, omfatter cirkel grafer som et særligt tilfælde.\nHver distance-arvelige graf er en cirkel graf, som er hver permutation graf og hvert ligegyldighed graf. Hver outerplanar graf er også en cirkel graf.\nForrige artikel David H. Shepard\nNæste artikel Emerson Moisés Costa


Eurogruppen stadig langt fra at løse græsk gældsdrama - Avisen.dk\nEurolandenes finansministre lyder ikke til at være nået meget længere end at enes om, at de stadig er uenige.\nTorsdag 12 feb. 2015 kl. 01:21\nDen nye græske finansminister, Yanis Varoufakis, gjorde onsdag sin entré ved første møde med sine kolleger i eurogruppen. Foto: AP/Virginia Mayo/AP\nEurolandenes finansministre er langt fra politisk enighed om en løsning for Grækenlands akutte finansieringsproblemer og den nyvalgte regerings insisteren på en markant omlægning af det eksisterende internationale låneprogram. Der er ikke planlagt nye møder før mandag, siger eurogruppens chef, den hollandske finansminister Jeroen Dijsselbloem, kort efter midnat i Bruxelles. Det var ikke planen, at ministrene onsdag skulle enes om en færdig løsning for at bilægge uenigheder med den nye græske regering, der er gået til valg på at få omlagt sin milliardgæld og långivernes medfølgende spare- og reformkrav. Læs også:\nMen håbet havde været, at man i det mindste kunne enes om en tidsplan og dermed sætte eksperter i gang med at se på elementer i en mulig løsning. Det skulle have været beskrevet i en fælles erklæring, som ifølge flere kilder tæt på forhandlingerne i sidste ende blev afvist af den græske regering.\nDijsselbloem erkender, at man end ikke kunne nå så langt, at eksperterne kan sættes i gang. Derfor er der ikke planlagt yderligere møder, før eurolandenes finansministre på mandag mødes til deres ordinære månedlige møde i Bruxelles. - I må have tålmodighed lidt endnu. Vi fortsætter vores forhandlinger på mandag. Vi har gjort en del fremskridt i forhold til at forstå, hvor alle står. Men ikke nok til at gøre noget færdigt, siger Dijsselbloem uden at gå i detaljer. Læs også:\nDen nye græske finansminister, Yanis Varoufakis, nedtoner betydningen af onsdagens manglende resultat.- Dette eurogruppemøde havde aldrig sigte på at lukke nogen af de udestående spørgsmål. Jeg blev inviteret, fordi jeg er den nye dreng i klassen. Og jeg fik en fremragende mulighed for at præsentere vores syn på sagen, siger Varoufakis ifølge nyhedsbureauet dpa.- Vi håber, at forhandlingerne ved afslutningen af det møde (på mandag, red.) kan lukkes på en måde, der er optimal for begge parter - Grækenland og vores europæiske partnere, siger Varoufakis.Grækenlands eksisterende hjælpeprogram fra EU, Den Europæiske Centralbank og Den Internationale Valutafond udløber ved månedens udgang. Eurogruppechef Dijsselbloem siger, at muligheden af at forlænge det eksisterende program blev diskuteret og at det er nogle landes foretrukne løsning. Men at der er "brug for lidt mere tid" for at nå til enighed. Læs også:


Verden er klar til Heines tang-chips\nVirksomheden tænker innovativt og bæredygtigt\nIværksætteren Heine Max Olesen har ramt en trend med et nyt produkt - selvfølgelig baseret på tang.\nHeine Max Olesens liv er åbenbart uløseligt forbundet med tang. Efter at have sendt iværksættersuccesen Nordisk Tang af sted med nye ejere, har han etableret en ny virksomhed – Seaman – med adresse i ’Bæredygtighedens Hus’ i det nye Havnecenter i Grenaa.\nBåde han og virksomheden er prototypen på de iværksættere, Grenaa Havn gerne vil have ind i det nye erhvervsprojekt:\nVirksomheden tænker innovativt og bæredygtigt – og der er masser af hjerteblod og gå-på-mod bag indsatsen for at få ideen lanceret og gjort til en virksomhed.\nSå langt er Heine allerede nået. Han har solid kapital i ryggen, og optimismen er i top. Alligevel bevarer han jordforbindelsen:\n”Jeg har startet Seaman ydmygt ud med mit kontor her på havnefronten. Til gengæld har jeg verdens bedste udsigt til det hav, som altid har draget mig”, siger Heine Max Olesen.\nET TRENDY NICHEPRODUKT\nSeaman udvikler, producerer og markedsfører chips, baseret på tang, skaldyr og andet godt fra havet. Sortimentet rummer allerede flere varianter, og nye er på vej. Alle er baseret på sunde råvarer, en unik smag og et fedtindhold, der er markant lavere end traditionelle kartoffelchips.\nProdukterne er lavet på blæretang og kartoffel, uden tilsætningsstoffer og på ægte råvarer. ”Så det er altså rigtig blæksprutte, der er i posen med blækspruttechips”, siger Heine og fortsætter:\n”Jeg mærkede helt fra starten, for 2 år siden, stor interesse for produktet. Men jeg vidste også, at vi taler om et nicheprodukt, der henvender sig til et high-end segment blandt forbrugere, som vil prøve noget nyt og sundt. Derfor har mulighederne for eksport hele tiden været i fokus for at nå den nødvendige volumen, og derfor var det vigtigt helt fra starten at opbygge et professionelt brand, som kunne vække international opsigt. Her har jeg fået enorm hjælp af brandingbureauet Pearlfisher, som tror så meget på ideen, at de for nyligt er indtrådt i ejerkredsen,” fortæller Heine Max Olesen.\n”Vi lægger os tæt op ad kærligheden til havet og det, havet giver os. Og vi opfordrer til at passe på havets værdier. Derfor donerer Seaman 10% af overskuddet til organisationen Plastic Change, som vil rense verdens have for plastaffald”.\nHAR TAGET HUL PÅ VERDEN\nSeaman har altså lagt op til forretning i stor skala, og virksomheden har da også taget hul på den verden, der er parat til et trendy produkt som danske chips, baseret på tang.\n”Tang som fødevare er jo enormt udbredt i Asien, og heldigvis vinder den sunde råvare fra havet da også ind flere og flere steder i vores del af verden. Her ligger store muligheder for Seaman”, siger Heine Max Olesen.\n”I Danmark er det fiskebutikker og specialforretninger, der trækker det store læs. Men vi forhandler med flere kæder, og vi har solgt produktet ind hos Dagrofa’s Menybutikker og i foreløbigt 90 Føtex- og Bilka-forretninger. Det store eventyr venter imidlertid ude i Europa.\nI Holland har vi en aftale med 600 JUMBO-butikker, og vi er i dialog med Reeve-kæden, der har 3.500 butikker. Også i Norge dukker vi i løbet af foråret op i 100 helsekost-butikker i kæden Sunkost”.\nSideløbende med at salget breder tangchips fra Grenaa ud på eksportmarkederne, udvikles der nye varianter. Forretningsudviklingen sker i tæt sparring med Peter Husted Sylvest, der er tidligere direktør i Johan Bülows succesfulde lakridsvirksomhed.\nUdviklingsprojekterne omfatter bl.a. rent økologiske produkter og chips uden gluten. Desuden leger Heine Max Olesen med planer om at udvikle en dip-serie.\n”Og så skal vi arbejde med events, messedeltagelse og meget andet, som udbreder kendskabet til Seaman og alt det gode, tang fra havet kan bruges til”, siger han.


Vigtige valg - Guide til unge med handicap - PDF\nDownload "Vigtige valg - Guide til unge med handicap"\n1 Vigtige valg - Guide til unge med handicap Bolig Uddannelse Arbejde Fritidsaktiviteter\n2 Kolofon Vigtige valg Udgiver: Servicestyrelsen 2009 Tekst og redaktion: Janina Gaarde Rasmussen og Stine Grønbæk Jensen, Servicestyrelsen Tryk og layout: Lindhardt & Krull Reklame & Fotografi Foto: Michael Daugaard m.fl. 2. oplag: Guiden kan bestilles og downloades på Få indflydelse Står du over for et vigtigt valg? Når du skal vælge, hvor du gerne vil bo eller arbejde, er der ikke frit valg på alle hylder. Men der er mulighed for indflydelse. I denne guide kan du læse, hvad andre unge tænker om valg af bolig, uddannelse, arbejde og fritidsaktiviteter. Du kan også finde oplysninger om, hvad du kan gøre for at få størst mulig indflydelse. Vigtige valg kan være svære at tage alene. Det er en god idé, at læse guiden sammen med andre. Så kan I få en snak om, hvad du vil og om dine muligheder. 2\n3 ?Fra drøm til virkelighed Du får størst indflydelse på vigtige beslutninger i livet, hvis du selv er aktiv. Hvis du selv ved, hvad du vil, er du allerede godt på vej. Som ung med handicap skal du måske søge om støtte eller hjælpemidler. Det er ofte nødvendigt at forberede sig og tage stilling i god tid. Men det er også vigtigt at drømme. Når du står over for et vigtigt valg, er det en god idé at sætte fokus på: Drømme Hvordan ser din drømmebolig ud? Hvilken uddannelse har du lyst til? Har du et ønskejob? Hvad vil du i din fritid? Drømme går ikke altid i opfyldelse, men du får en idé om, hvilken vej du vil. Viden Få overblik over forskellige muligheder. Spørg venner og familie eller søg viden på internettet. Handicaporganisationer har ofte stor viden om muligheder for personer med netop dit handicap. Afklaring Find ud af hvad der kræves af dig og dine omgivelser, for at du kan gøre det, du gerne vil. Har du behov for støtte og til hvad? Hvad klarer du selv? Måske kan du klare meget mere, end du tror! Støtte Det er kommunen, der er hovedindgangen til støtte. Kommunen har ansvar for at give dig viden og vejledning. Det er ofte din kommune, som afgør, hvilken støtte du kan få. Spørg din sagsbehandler om støttemuligheder. 3\n4 Jeg vil bo for mig selv, når jeg flytter hjemmefra. Det er vigtigt, at jeg får en lejlighed, hvor der er god plads til, at jeg kan komme rundt med min kørestol. Der skal også være plads til min hjælper, uden at det bliver alt for tæt. Bolig Min mor vil gerne have, at jeg flytter til et bestemt bofællesskab, men det har jeg ikke lyst til. Det er for småt, og kæresten må ikke sove der. Jeg vil bo et sted med mere plads, mere selvstændighed og mulighed for at være alene med kæreste og venner. Jeg har valgt at bo i et bofællesskab med andre på min egen alder. Jeg har en kontaktperson, der kommer 2 gange om ugen. Han hjælper med at læse breve fra kommunen, som tit er helt uforståelige. 4\n5 Hvor skal jeg bo? Drømme Viden Afklaring Støtte Hvor drømmer du om at bo? Kender du et sted, hvor du gerne vil bo? Vil du bo for dig selv eller sammen med andre? Vil du helst bo på landet eller i byen? Er det vigtigt for dig, at bo tæt på din familie? Hvad er vigtigt, for at du har det godt, der hvor du bor? Spørg andre, hvor de bor, og hvad de synes om det. Tag hen og se de steder, hvor du gerne vil bo. Spørg om du må komme på besøg. Nogle unge med handicap har ikke brug for en særlig bolig. For andre er en bolig med særlig indretning eller støtte vigtig. Søg handicapegnede boliger på Find botilbud på Hvad har du råd til? Få din familie eller banken til at hjælpe med at lægge et budget. Har du brug for hjælpemidler eller en særlig indretning af boligen? Hvad klarer du selv? Hvad har du brug for støtte til? F.eks. Madlavning Indkøb Rengøring Økonomi Personlig hygiejne Transport En handleplan kan give dig et overblik over, hvilken støtte du har brug for. Spørg din sagsbehandler om du kan få en handleplan. Spørg din sagsbehandler i din kommune om muligheder for støtte. Kommunen har ansvar for, at du får den støtte, der passer til dig. Det kan f.eks. være: Personlig og praktisk hjælp. Socialpædagogisk støtte til at klare hverdagen og vælge selv. Borgerstyret Personlig Assistance, hvor du selv ansætter hjælpere til pleje og ledsagelse. Dækning af ekstra udgifter i hjemmet. Tilskud til hjælpemidler. 5\n6 Uddannelse Jeg vil gerne uddannes til fotograf. Der er meget jeg ikke kan, fordi jeg har læsevanskeligheder. Men fotograf - det tror jeg på, fordi som jeg siger: Man skal være stædig - man skal ikke give op. Jeg vil gerne på højskole. Jeg tror, at man får mange venner på en højskole. Jeg vil gerne have drama. Jeg har fundet ud af, at jeg gerne vil i praktik i en dyrehandel, fordi jeg godt kan lide dyr. Jeg fik ideen, da jeg talte med min studievejleder og med nogle af mine venner. 6\n7 Hvilken uddannelse skal jeg vælge? Drømme Viden Afklaring Støtte Hvilke uddannelser synes du lyder spændende? Hvad vil du gerne arbejde med senere? Hvad er du god til? Du kan evt. spørge andre, hvad de synes du er god til. Har du tænkt på at tage på efterskole eller højskole? Start med at søge viden om uddannelser hos studievejlederen på din skole. Besøg det sted, hvor du gerne vil uddannes og tal med de studerende og studievejlederen. Få vejledning om uddannelse hos Ungdommens Uddannelsesvejledning (UU). Se små film om forskellige uddannelser og job på Læs om uddannelser på Find oplysninger om adgangsforhold til skoler på Hvilke uddannelser kan du tage? Er der ting i forbindelse med uddannelse, som du skal have støtte til? Vær opmærksom på, om uddannelsen kræver 9. klasses afgangsprøve. Måske er EGU - en erhvervsgrunduddannelse med meget praktik - noget for dig? Der er også en ungdomsuddannelse til unge med særlige behov. Hvis du vil følge en almindelig uddannelse, skal du spørge studievejlederen om støttemuligheder. Det er uddannelsesstedet, der har ansvaret for at søge støtte og hjælpemidler. Måske kan du få specialpædagogisk støtte. F.eks. særlige undervisningsmaterialer eller tegnsprogstolkning. Se mere på Måske kan du få et tillæg til din SU. Se Kommunen skal tilbyde en ungdomsuddannelse til unge med særlige behov. F.eks. unge med udviklingshæmning. 7\n8 Arbejde Jeg har været i praktik hos en scooterforhandler. Det var fedt. For mig er det vigtig at arbejde selvstændigt og ikke for stresset. Det skal også være et sted, hvor jeg kan få hjælp en gang i mellem til at tænke over, hvordan tingene skal gøres. Hvis jeg helt frit kunne vælge job, ville jeg flyve militærhelikopter! Det var det, jeg absolut helst ville. Men det er udelukket, så det tænker jeg ikke over. Så vil jeg hellere tænke på det, jeg kan. Jeg vil helt klart vælge et arbejde, jeg har lyst til. Jeg vil gerne være gartner eller blomsterbinder. 8\n9 Hvilket arbejde skal jeg vælge? Drømme Viden Afklaring Støtte Hvad er dit drømmejob? Kender du et sted, hvor du gerne vil arbejde? Hvad laver de der? Kender du en person, som har et spændende arbejde? Hvad betyder noget for dig, når du skal vælge job? Interesse? Lønnen? Arbejdstiderne? Spørg studievejlederen på din skole eller uddannelsessted om dine jobmuligheder. Få vejledning om job hos Ungdommens Uddannelsesvejledning (UU). Du kan også få vejledning om job på dit lokale jobcenter. Hvilke kompetencer skal der til for at få dit drømmejob? Uddannelse? Erfaring? Personlighed? Har du mulighed for at få flere kompetencer, eksempelvis ved kurser eller praktik? Er der arbejdsopgaver, hvor du har behov for støtte? Jobcentret skal hjælpe dig med at afklare, hvilke kompetencer du har, og hvilken støtte du har brug for på et arbejde. Spørg sagsbehandleren i jobcentret om du kan få støtte. Det er jobcenteret i din kommune, som har ansvaret for støtte, når det handler om arbejde. Det kan f.eks. være: Personlig assistance. En person, der hjælper med de funktioner, som er svære. Isbryderordning. Hvis du har en uddannelse, men har brug for mere erfaring. Tilskud til hjælpemidler, arbejdsredskaber, sænkning af gulve, udvidelse af døre og lignende. Fleksjob. Et almindeligt job på særlige vilkår. Job med løntilskud eller beskyttet beskæftigelse hvis du får pension. 9\n10 Fritid Hvis mine venner siger til mig, at jeg ikke kan komme med, fordi jeg har et handicap, så kommer jeg med et modargument: Så lad os gøre det på denne her måde i stedet for. Og så kan de godt se, at på den måde, kan jeg også være med. Og det er mindst lige så sjovt. Jeg har ingen fritidsinteresser. Det kunne være rart, at mødes med andre unge og tegne i fritiden. Jeg går til skydning. Jeg har brug for, at nogle følger mig og indstiller geværet for mig. Min mor plejede at gå med, men vi blev tit uvenner. Nu har jeg fået en ledsager, en ung en, og det er fedt at have ham med til skydning. 10\n11 Hvilke fritidsaktiviteter vil jeg deltage i? Drømme Viden Afklaring Støtte Hvad kan du lide at lave? Hvilke interesser har du? Kender du nogen, der går til noget, som du også har lyst til? Vil du gerne bruge mere tid sammen med dine venner? Vil du gerne møde nye mennesker? Har du lyst til at gøre nogle flere ting uden din mor og far? Spørg andre, hvad de synes er sjovt. Søg almindelige foreninger på kommunens hjemmeside under Kultur og fritid. Spørg din sagsbehandler eller en handicaporganisation, om der er klubber, cafeer eller andre steder tæt på dig, hvor du kan mødes med andre unge. Find handicapidrætsforeninger på Hvilke adgangsforhold er nødvendige, for at du kan deltage? Kan du f.eks. komme ind? Har du brug for særlige hjælpemidler? Hvilken støtte har du brug for? Har du brug for en ledsager? Ring til din lokale forening og hør om du kan være med - tit siger de ja. Spørg din sagsbehandler om muligheder for støtte til fritidsaktiviteter. Det er kommunen, der har ansvaret for at give støtte. Hvis du bor hjemme, er fyldt 16 år og ikke kan færdes alene, kan du få op til 15 timers ledsagelse om måneden. Måske kan kommunen betale for ekstraudgifter i forbindelse med dit handicap. Læs om ung handicapidræt på 11\n12 18 år Efter jeg er blevet 16 år, har jeg været til møde hos min sagsbehandler og talt om fremtiden. Det har fået mig til at tænke meget over, hvad jeg skal, når jeg flytter hjemmefra. Det bedste har været, at så mange har været interesseret i, hvad jeg vil. Når jeg bliver 18 år, så skal jeg skifte fra børneafdelingen over til voksenafdelingen i kommunen, og det er godt nok svært. Man skulle ikke tro, det var så svært at flytte en mappe fra et kontor til et andet. Jeg glæder mig til at blive voksen og bestemme flere ting selv, men jeg tænker også nogle gange, at der er mange ting, jeg lige pludselig skal til at beslutte. 12\n13 Ret til flere valg Når du er under 18 år, har dine forældre ansvaret for dig. Det betyder, at der er nogle ting, dine forældre bestemmer, men dine forældre skal også lytte til, hvad du siger. Din sagsbehandler skal også høre, hvad du mener om spørgsmål, der handler om dig. Når du fylder 18 år, er du myndig. Det betyder, at du får flere rettigheder. Du får f.eks. ret til at stemme ved folketingsvalg og kommunalvalg. Det betyder også, at det ikke længere er dine forældre, der har ansvaret for dig. Ifølge loven får du retten til selv at bestemme det, som handler om dig. F.eks. hvor du vil bo. Når du fylder 18 år, betyder det også, at den støtte, du hidtil har fået, bliver ændret. Støtten bliver nu givet til dig og ikke til dine forældre. Sagsbehandleren i din kommune kan fortælle, hvad det betyder for dig og din familie. Det er vigtigt, at du og din familie henvender sig til din sagsbehandler i god tid inden, du fylder 18 år. 13\n14 Rettigheder Man er jo præcis ligesom alle andre - også selvom man har et handicap. Jeg har lige så mange ting, jeg gerne vil sige. Man kan ikke feste, når man sidder i en kørestol. Det sagde en fra min klasse. Så sagde jeg: Hvad er det for noget sludder, det kan man da godt. Hvis jeg vil have det sjovt, hvorfor skulle min kørestol så standse mig. Når vi spiller frisbee i skolen, tager min lærer forskellige farver frisbees med. For hvis vi spiller på græs, så kan jeg ikke se en grøn frisbee. Sådan noget overvejer min lærer, og derfor kan jeg også være med. Han er helt fantastisk. 14\n15 Ret til at vælge selv Som ung med handicap skal du - som alle andre unge - have mulighed for at deltage i samfundet og træffe dine egne valg. Folketinget har vedtaget, at mennesker med handicap skal behandles på lige fod med andre. Det betyder ikke, at alle skal behandles ens. Det betyder, at alle skal have lige muligheder for at udfolde sig. Unge med handicap skal f.eks. have muligheder for tage i biografen og for at tage en uddannelse. Alle dele af samfundet har et ansvar for, at også mennesker med handicap kan deltage. F.eks. skal skolen sørge for, at du har de hjælpemidler, du har brug for, og at du kan komme rundt på skolen, hvis du bruger en kørestol. Danmark har underskrevet FN s handicapkonvention. Konventionen er et sæt retningslinjer, som Danmark har pligt til at overholde. I Handicapkonventionen står der, at alle mennesker er ligeværdige og har ret til at træffe egne valg. 15\n16 Dette er en guide til unge med handicap. Guiden giver gode råd om valg af bolig uddannelse arbejde fritidsaktiviteter Få mere viden Sammenslutningen af unge med handicap Handicaporganisation for og af unge med handicap. Danske Handicaporganisationer Læs om handicappolitik. Find links til handicaporganisationer. Mød mig som et menneske Hæfte hvor unge selv fortæller om, hvordan det er at være ung med et handicap. Børneinfo Børnerådets hjemmeside for børn og unge. Læs om rettigheder. Der er også et afsnit om handicap. Viggos Vanskelige Verden Hør Viggo, Anna og Per fortælle om at vælge bolig, uddannelse og job. Unge fra Udviklingshæmmedes Landsforbund har lavet hjemmesiden. Spring ud i det Pjece om muligheder for job på almindelige arbejdspladser, hvis du modtager pension. Bestil pjecen på Om Guiden Guiden er udformet med inspiration fra projekter, der har fået støtte fra Velfærdsministeriets pulje til styrkelse af indsatsen for børn og unge med handicap og deres muligheder for øget selvbestemmelse og brugerinddragelse. Udsagn i pjecen er frit citeret fra unge, som har deltaget i projekterne. Læs om projekterne og de redskaber de har udviklet på Servicestyrelsen Handicapenheden Nørretorv 30, Ringsted Tlf.: w w w. l i n d h a r d t - k r u l l. d k


Mille Food fremhævet til Vækstfondens årsmøde\nVed Vækstfondens årsmøde fortalte direktør Christian Motzfeldt, hvordan Mille Food skaber vækst og arbejdspladser i Danmark. Da vi startede etableringen af vores fabrik i Hundested, var Vækstfonden en vigtig støtte under realiseringsprocessen.\nVækstfonden er statens finansieringsfond, der har til formål at fremme små og mellemstore virksomheders vækst. Alene i 2017 har Vækstfonden finansieret over 800 virksomheder med 2,5 milliarder kroner. Den indsats har været med til at skabe mere end 10.000 jobs, og derved styrket dansk økonomi og erhvervsliv.\nAt vi i Danmark har en institution som Vækstfonden, der bistår innovative virksomheder med at leve op til deres potentiale, er af afgørende betydning for den danske økonomis fremtid. Vores samarbejde med Vækstfonden har resulteret i 35 arbejdspladser, en styrkelse af vores dansk-kinesiske samhandel og dannet grobund for fremtidig vækst.


Professor Layton and the Curious Village - Nintendo i Danmark\nProfessor Layton and the Curious Village Forbered dig på en verden fuld af mysterier i Professor Layton and the Curious Village, hvor over 130 logiske gåder, der rigtig vil sætte de små grå i arbejde, er indlagt i en spændende historie. Og hvis du ikke kan få nok af de sjove opgaver, kan du hver uge downloade nye via Nintendo Wi-Fi Connection.\nSpillere i alle aldre vil få gang i hjernecellerne på vejen gennem landsbyen og alle dens hemmeligheder. St. Mystere ligner umiddelbart en fransk landsby af de mest pittoreske af slagsen, hvortil de to hovedpersoner, Professor Layton og hans assistent Luke, ankommer for at løse mysteriet om "the Golden Apple". Undervejs støder du hele tiden på folk fra byen, der vil hjælpe dig eller forvirre og vildlede dig med gåder og usandheder.\nSidder du fast i en gåde, kan du købe dig til hjælp med de såkaldte "Hint Coins". Disse finder du rundt omkring i terrænet, så brug din stylus til at søge alle steder, fra sten til vindue til vægmalerier.\nUd over alle mysterierne, du støder på undervejs i historien, findes der mange ekstra gåder, hvor du vil modtage genstande, hvis du løser dem. Du kan fx få en del af et maleri eller af en maskine, som igen bliver en gåde i sig selv. Gåderne og mysterierne står i kø i Professor Layton and the Curious Village, og selv når de alle er løst, kan du få flere via Nintendo Wi-Fi Connection. Det er ikke bare Dr Kawashima's Brain Training, der byder på hjernegymnastik. Del


Design lamelgardiner lige efter dit eget ønske\n« Altaner stål – nyd somrene med en stålaltan\nFå den rigtige hjælp til et nyt hus »\naf Mike Jespersen | 30. juli 2012 - 06:33 | Bolig, Indretning\nAfskærmning uden kompromis (Kilde Fischer-danmark.dk)\nDu har lige bygget dit drømmehus. I dit køkkenet er der store dejlige panoramavinduer, hvor der er udsigt udover haven. Du har dog glemt at tage højde for solen, og den har nu irriteret dig i noget tid. Hvad skal du gøre? Almindelig gardiner bliver for tunge, og du synes, at det vil ødelægge indretningen. En ide kunne være lamelgardiner. Nu tænker du garanteret tilbage på tiden hjemme ved dine bedsteforældre, hvor der hang de grimmeste lamelgardiner, men sådan behøver det slet ikke være.\nLamelgardiner i alle mulige designs\nI dag er lamelgardiner slet ikke grimme og kedelig, eller rettere sagt det behøver de ikke være, for mulighederne er mange, når det kommer til lamelgardiner. Det er en rigtig god løsning til dit vindue, da lamelgardiner vil kunne afskærme for solens irriterende stråler, og samtidig behøver du ikke gå på kompromis med designet. Du kan selv helt designe dine lamelgardiner både i mål, materiale og hvordan de skal slås fra, for skal det være med håndkraft eller motor? Det bestemmer du. I stedet for selv at kaste dig ud i projektet, så er der rigtig god hjælp at hente ved en gardinkonsulent. De har mange års erfaring og vil komme hjem til dig, hvor de vil måle op, have forskellige materialer med og hjælpe dig med alle praktiske spørgsmål. Så kan du bare læne dig tilbage og vælge, hvordan det skal se ud. Du får altså en løsning som både passer ind i indretningen og hjælper dig med dit problem.\nLæs mere om lamelgardiner her.\nTagget afskærmning, indretning, lamelgardiner, lys, panoramavinduer.Bogmærk permalink.


Studieordning VIA Ergoterapeutuddannelsen - PDF Free Download\nDownload "Studieordning VIA Ergoterapeutuddannelsen"\n1 Studieordning VIA Ergoterapeutuddannelsen 2016\n2 Indhold 1. Professionens formål og uddannelsens formål Dimittendprofil Formål med uddannelsen Titel og autorisation 6 2 Uddannelsens opbygning Oversigt over uddannelsens opbygning og indhold Uddannelsens temaer Uddannelsens fordeling af fagområder i ECTS Oversigt over prøver i uddannelsen 9 3 Uddannelsens semestre Uddannelsens 1. semester Indhold Læringsudbytter ECTS-omfang Prøver Forudsætningskrav for prøven Uddannelsens 2. semester Indhold Læringsudbytter ECTS-omfang Prøver Forudsætningskrav til prøven Uddannelsens 3. semester Indhold Læringsudbytter ECTS-omfang Prøver Forudsætningskrav til prøven Uddannelsens 4. semester Indhold Læringsudbytter ECTS-omfang Prøver Forudsætningskrav til prøven Uddannelsens 5. semester Indhold Læringsudbytter ECTS-omfang Prøver Forudsætningskrav til prøven Uddannelsens 6. semester Indhold Læringsudbytter ECTS-omfang Prøver Forudsætningskrav til prøven 21 2/51\n3 3.7 Uddannelsens 7. semester Indhold Læringsudbytter ECTS-omfang Professionsbachelorprojektet i ergoterapeutuddannelsen Forudsætningskrav til prøven 22 4 Valgfrie uddannelseselementer Merit i valgfrie uddannelseselementer 23 5 Tværprofessionelle uddannelseselementer 23 6 Praktik (klinisk uddannelse) Deltagelses- og mødepligt Samarbejde mellem uddannelsesinstitution og praktikinstitution Godkendelse af praktiksted Praktikstedets ansvar og rolle 26 7 Innovation 26 8 Forskning og udvikling 26 9 Undervisnings- og arbejdsformer i VIA Ergoterapeutuddannelsen Internationale uddannelsesmuligheder Udvekslingsaftaler og muligheder Læsning af tekster på engelsk Generelt om prøver og bedømmelser i uddannelsen Særlige prøvevilkår Førsteårsprøven Eksamensbevis Syge- og omprøver Sygeprøver Omprøver Snyd, plagiering og forstyrrende adfærd ved prøver Snyd Plagiering Forstyrrende adfærd Skærpende omstændigheder Klager og anker over prøver Klage over forhold ved prøver Anke over forhold ved prøver Krav til skriftlige opgaver og projekter Formkrav hver uddannelse 33 3/51\n4 16 Mødepligt, deltagelsespligt og studieaktivitet Mødepligt og deltagelsespligt Studieaktivitet Overflytning Orlov Barsel, adoption og værnepligt Ansøgning Merit Dispensation Ikrafttrædelse og overgangsordninger Ikrafttrædelse Overgangsordninger Hjemmel Bilag Bilag 1 Fællesdel (Uddannelsens første to år) Læringsudbytter, som afsluttes i uddannelsens første to år Temaer i uddannelsens første to år Fordeling af teori ECTS og praktik (klinik) ECTS i uddannelsens første to år Fordeling af fagområder i ECTS-point inden for uddannelsens første to år Omfang af væsentligste fag inden for hvert fagområde i uddannelsens første to år Prøver, der tilrettelægges inden for uddannelsens første to år Krav til bachelorprojektet Bilag 2 Samlede mål for læringsudbytte i Ergoterapeutuddannelsen Bilag 3 Oversigt over fagområder, fag og semestre Bilag 4 Uddannelsens struktur for studerende på overgangsordning 41 4/51\n5 Indledning Studieordningen for VIA Ergoterapeutuddannelsen er udarbejdet på grundlag af Bekendtgørelse om uddannelsen til professionsbachelor i ergoterapi af 30/05/2016 BEK nr. 501, Bekendtgørelse om erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser af 30/06/2016 BEK nr samt øvrige bekendtgørelser nævnt i afsnit 22. Hjemmel. Studieordningen er udarbejdet af VIA Sundhed i et samarbejde med repræsentanter fra Region Midtjylland, Kommunernes Kontakt Råd, Sundhedskartellet og private organisationer. Studieordningen har været i høring i uddannelsens censorformandskab og uddannelsesudvalg og er endeligt godkendt af rektor for VIA University College. Studieordningen omfatter en beskrivelse af uddannelsens indhold og struktur samt de muligheder og forpligtelser, der er forbundet med at gennemføre uddannelsen ved VIA University College. Studieordningen udgør det juridiske grundlag for uddannelsen og definerer rammen for det samlede uddannelsesforløb, som det er tilrettelagt ved VIA University College. VIA Ergoterapeutuddannelsen udbydes på campus Holstebro og campus Aarhus N. 1. Professionens formål og uddannelsens formål 1.1 Dimittendprofil Formål med professionen er at understøtte og udvikle borgeres og patienters ressourcer og mestring af aktivitet, deltagelse og aktivt medborgerskab. Ergoterapi er rettet mod borgere og patienter og grupper af disse i deres kontekst for hverdagslivet. Ergoterapeuten varetager sundhedsfremmende, forebyggende, habiliterende og rehabiliterende opgaver, herunder behandling, genoptræning og kompensatoriske tiltag i overensstemmelse med samfundets krav. Ergoterapeutens kernekompetencer er At identificere og analysere aktivitetsproblemer og ressourcer for at sikre relevant ergoterapeutisk intervention for borger og patient. At udvikle aktivitet og deltagelse i dialog med borger og patient eller grupper af disse. At iværksætte kompenserende tiltag i forhold til akutte og varige aktivitetsbegrænsninger ud fra borgerens og patientens ressourcer. At udvikle og implementere teknologier i samarbejde med borgere og patienter og øvrige relevante aktører. At udvikle og implementere kreative og innovative løsninger på borgeres og patienters aktivitetsproblemer, i samarbejde med borgeren og patienten og relevante netværk, og i en given hverdagskontekst. At varetage administrative, koordinerende og ledelsesmæssige opgaver. At medvirke til forsknings- og udviklingsarbejde, herunder kvalitetssikring. 5/51\n6 Konteksten for en ergoterapeuts virke er offentlige og private virksomheder nationalt og internationalt. Ergoterapeuten indgår i mono- og tværprofessionelle og tværsektorielle samarbejdsrelationer med en række forskellige ansvarsområder, fx som behandler, myndighedsperson, vejleder og rådgiver, projektleder, leder, koordinator og iværksætter. Effekten af ergoterapeutens virke ses ved At øge borgere og patienters funktionsevne (krops-, aktivitets- og deltagelsesniveau) og styrke kontekstuelle faktorer (omgivelser og personlige forhold) At borgeres og patienters behov og ønsker om forandringer på de konkrete hverdagsfaktorer tilgodeses på relevant vis, og at borgere og patienter opnår øget livskvalitet Professionens udviklingsperspektiver omfatter udviklings- og forskningsbaseret professionsudvikling. Ergoterapeuten arbejder med afsæt i aktivitetsvidenskab med praksisudvikling inden for det konkrete beskæftigelsesområde. 1.2 Formål med uddannelsen Formålet med uddannelsen til professionsbachelor i ergoterapi er at kvalificere den studerende til efter endt uddannelse selvstændigt at kunne udøve, koordinere og lede ergoterapi med henblik på gennem evidensbaseret praksis at understøtte borgeres og patienters muligheder for at mestre aktivitetsproblemer i hverdagen. Den uddannede skal gennem uddannelsen opnå både teoretiske og kliniske kompetencer i relation til sundhedsfremme, forebyggelse, rehabilitering, habilitering og palliation og skal uddannes til at være refleksiv og kritisk. Den uddannede opnår kompetencer til at kunne deltage i forsknings- og udviklingsarbejde og til at kunne fortsætte i teoretisk og klinisk kompetencegivende efter- og videreuddannelse. Stk. 2. Den uddannede skal have viden, færdigheder og kompetencer som angivet i bilag 1. Stk. 3. Uddannelsen er baseret på forsknings- og udviklingsviden inden for ergoterapeutens fagområde og viden om praksis i den profession og de erhverv, som uddannelsen er rettet mod. 1.3 Titel og autorisation Uddannelsen giver den uddannede ret til at anvende titlen professionsbachelor i ergoterapi. Den engelske titel er Bachelor of Occupational Therapy og uddannelsens engelske betegnelse er Bachelor s Degree Programme of Occupational Therapy. Den uddannede kan autoriseres i medfør af lov om autorisation af sundhedspersoner og om sundhedsfaglig virksomhed. 2 Uddannelsens opbygning Uddannelsen er normeret til 3½ år og tilrettelagt over 7 sammenhængende semestre. Et semester har et omfang på 30 ECTS-point (herefter ECTS) og afsluttes med prøve. Uddannelsens samlede omfang er 210 ECTS. De er fordelt på en teoridel med et omfang af 168 ETCS og en praktikdel med et omfang af 42 ECTS. Jævnfør bekendtgørelse for Ergoterapeutuddannelsen nr. 501 /30/05/2016 Bekendtgørelse om uddannelsen til professionsbachelor i ergoterapi opbygges uddannelsen med en fællesdel med et omfang af 120 ECTS og en institutionsdel på 90 ECTS. Aftaler i uddannelsens fælles del, bilag 1, er aftalt mellem alle udbydere af uddannelsen i Danmark. Institutionsdelens indhold bestemmes af VIA Ergoterapeutuddannelsen. 6/51\n7 European Credit Transfer System (ECTS) er en måleenhed og et udtryk for den samlede arbejdsbelastning på en uddannelse. Et studenterårsværk er på 60 ECTS. Som fuldtidsstuderede indebærer dette en normtid med studieaktiviteter på ca. 40 timer/uge. Studieaktiviteter omfatter forberedelse, selvstudier, undervisning, praktik (klinisk uddannelse), efterbearbejdning, opgaver, projekter, eksamensdeltagelse mv. Se i øvrigt afsnit 9 om undervisnings- og arbejdsformer og afsnit 16.2 om studieaktivitet. 2.1 Oversigt over uddannelsens opbygning og indhold 1. sem. 2. sem. 3. sem. 4. sem. 5. sem. 6. sem. 7. sem. Overskrift Aktivitet og deltagelse i hverdagslivet Menneske, aktivitet og omgivelser Rehabilitering og habilitering samt sundhedsfremme og forebyggelse som muliggør aktivitet og deltagelse Ergoterapeutisk praksis og professionelle relationer Ergoterapeuten i en sundhedsfaglig helhedsforståelse herunder tværprofessionelle kontekster Kvalitetsudvikling, ledelse, organisation og dokumentation Ergoterapeutisk forsknings- og udviklingsarbejde. Bachelorprojekt Teoretisk undervisning Praktik (klinisk uddannelse) Ud af semesterets 30 ECTS udgør Tværprofessionelle uddannelses- Valgfrie uddannelseselementeelementer 28½ ECTS 1½ ECTS 0 ECTS 0 ECTS 28½ ECTS 1½ ECTS 0 ECTS 0 ECTS 30 ECTS 0 ECTS 5 ECTS 10 ECTS 15 ECTS 15 ECTS 5 ECTS 0 ECTS 15 ECTS 15 ECTS 5 ECTS 0 ECTS 21 ECTS 9 ECTS 5 ECTS 0 ECTS 30 ECTS 0 ECTS 0 ECTS 10 ECTS 2.2 Uddannelsens temaer Ergoterapeutuddannelsen består af 7 temaer, som omfatter de overordnede fagområder. Den studerende skal opnå den nødvendige viden og de nødvendige færdigheder og kompetencer, der kræves for at gennemføre Ergoterapeutuddannelsen. T 1 T 2 T 3 Uddannelsens temaer Aktivitet og deltagelse i hverdagslivet. Temaet orienteres mod aktivitet og deltagelse i hverdagslivet med fokus på grundlæggende ergoterapeutiske begreber i relation til menneskelig aktivitet. Aktivitetsanalyse anvendes som metode til at identificere aktiviteters terapeutiske potentiale. Der arbejdes med aktivitetsvidenskab, det ergoterapeutiske paradigme, professionsetik samt dannelse og ergoterapeutisk professionsidentitet. Temaet omfatter det ergoterapeutiske arbejds- og ansvarsområde. Vidensøgning og informationsteknologi anvendes på et grundlæggende niveau. Menneske, aktivitet og omgivelser Temaet orienteres mod samspillet mellem menneske, aktivitet og omgivelser med henblik på at optimere menneskets sundhed og livskvalitet. Der er fokus på aktivitetsvidenskab samt ergoterapeutiske modeller, redskaber og metoder. Temaet omfatter sundhedsadfærd og sygdomsopfattelser med vægt på kroppens struktur og funktion samt menneskets fysiske, psykiske, sociale og kulturelle forudsætninger og omgivelsernes betydning for aktivitet. Der arbejdes med borgerrettet kommunikation, herunder informations- og kommunikationsteknologi. Der anvendes grundlæggende videnskabelig metode. Rehabilitering og habilitering samt sundhedsfremme og forebyggelse som muliggør aktivitet og deltagelse Temaet orienteres mod tværprofessionelle og helhedsorienterede indsatser i samarbejdet med borgere og patienter med aktivitetsproblemer. Der er fokus på ergoterapeutisk intervention med udgangspunkt i den ergoterapeutiske arbejdsproces. Der arbejdes med nationale og ECTS /51\n8 T 4 internationale klassifikationer med fokus på borgeres og patienters fysiske, psykiske og sociale udvikling og sundhed. Der arbejdes med udvikling af faglige og personlige kompetencer med fokus på professionsidentitet, herunder ergoterapeuters roller i samarbejdsrelationer. Ergoterapeutisk praksis og professionelle relationer Temaet orienteres mod ergoterapeutisk praksis i samarbejde med borgere og patienter på individ- og/eller gruppeniveau, herunder kommunikation og læring som en del af en helhedsorienteret indsats. Der er fokus på evidensbaserede interventionsmetoder rettet mod borgeres og patienters funktionsevne og mulighed for aktivitet og deltagelse i hverdagslivet. Der arbejdes med udvikling af faglige og personlige kompetencer med fokus på relationelle og kommunikative færdigheder. Der arbejdes med fokus på udvikling af tværprofessionelle kompetencer med henblik på koordinerede og sammenhængende forløb. 30 Temaerne på de to første år af uddannelsen udgør T 5 T 6 T 7 Ergoterapeuten i en sundhedsfaglig helhedsforståelse - herunder tværprofessionelle kontekster Temaet orienteres mod ergoterapeutisk praksis i en social-, samfunds- og sundhedsfaglig helhedsforståelse. Temaet rettes mod fremme af sundhed og forebyggelse som selvstændig indsats og/eller som et led i rehabiliteringsprocessen med fokus på mulighed for deltagelse i hverdagsliv. Der er herunder fokus på evidensbaseret praksis. Der er ligeledes fokus på tilgængelighed på individ-, gruppe- og samfundsniveau. Der arbejdes med udvikling af faglige og personlige kompetencer i relation til kreativitet, innovation, og med fokus på vejleder, konsulent og ledelsesmæssige roller. Kvalitetsudvikling, ledelse, organisation og dokumentation Temaet orienteres mod kvalitetsudvikling, kvalitetssikring og implementering, hvori videnskabelig teori og metode anvendes. Temaet omfatter ledelse af processer, projekter samt ledelse af praksis. Der er fokus på evidensbaseret praksis og på professionsudøvelse i et organisatorisk og samfundsmæssigt perspektiv, og der arbejdes med kreativitet, innovation og entreprenørskab i professionen og det tværprofessionelle samarbejde. Ergoterapeutisk forsknings- og udviklingsarbejde. Bachelor projekt Semestret orienteres mod forskning og udvikling i ergoterapi og aktivitetsvidenskab. Temaet omfatter udvikling af det empiriske og teoretiske grundlag for evidensbaseret ergoterapeutisk praksis. Der er fokus på eksisterende national og international forskningsbaseret viden samt metoder til udvikling, forskning og kvalitetssikring. Udvikling af færdigheder i forsknings- og udviklingsarbejde sker igennem udarbejdelse af et bachelorprojekt, der relateres til ergoterapeutisk praksis Temaerne i uddannelsens sidste 1½ år udgør 90 I alt Uddannelsens fordeling af fagområder i ECTS Fag med et omfang på mindst 5 ECTS medtages. For yderligere information se bilag 3. Oversigt over fagområder, fag og semestre. Fagområder Antal ECTS Sundhedsvidenskabelige fag i alt 147 Ergoterapi 110 Aktivitetsvidenskab 10 Sygdomslære 16 Videnskabsteori og videnskabelig metode 11 1 Temaer for uddannelsens første to år fremgår af Fællesdelen for Ergoterapeutuddannelsen (bilag 1). 8/51\n9 Naturvidenskabelige fag i alt 21 Anatomi 8,5 Fysiologi 8,5 Humanistiske fag i alt 21 Pædagogik 7,5 Psykologi 9 Samfundsvidenskabelige fag i alt 21 Sociologi 6 Videnskabsteori og videnskabelig metode 5 I alt Oversigt over prøver i uddannelsen 1. semester Prøveform Vurdering Censur ECTS Uddannelseselement Teoretisk/ praktisk (klinisk) Mundtlig/ skriftlig Individuel/ gruppe 7-trinsskala Intern/ ekstern Aktivitet og deltagelse i hverdagslivet (inkl. semestrets læringsudbytter) Teoretisk Mundtlig Individuel X Intern semester Prøveform Vurdering Censur ECTS Uddannelseselement Teoretisk/ praktisk (klinisk) Mundtlig/ skriftlig Individuel/ gruppe 7-trinsskala Intern/ ekstern Menneske, aktivitet og omgivelser (inkl. semestrets læringsudbytter) Teoretisk Mundtlig Individuel X Ekstern semester Uddannelseselement Rehabilitering og habilitering samt sundhedsfremme og forebyggelse som muliggør aktivitet og deltagelse (inkl. semestrets læringsudbytter) Prøveform Vurdering Censur ECTS Teoretisk/ praktisk (klinisk) Mundtlig/ skriftlig Individuel/ gruppe 7-trinsskala Intern/ ekstern Teoretisk Skriftlig Individuel X Intern semester Uddannelseselement Ergoterapeutisk praksis og professionelle relationer (inkl. semestrets læringsudbytter) Teoretisk/ /praktisk (klinisk) Teoretisk/ klinisk Prøveform Vurdering Censur ECTS Mundtlig/ skriftlig Individuel/ gruppe 7-trinsskala Intern/ ekstern Mundtlig Individuel X Intern semester Uddannelseselement Ergoterapeuten i en sundhedsfaglig helhedsforståelse herunder tværprofessionelle kontekster (inkl. semestrets læringsudbytter) Prøveform Vurdering Censur ECTS Teoretisk/ praktisk (klinisk) Mundtlig/ skriftlig Individuel/ gruppe 7-trinsskala Intern/ ekstern Teoretisk/ klinisk Mundtlig Individuel X Ekstern 30 9/51\n10 6. semester Uddannelseselement Kvalitetsudvikling, ledelse, organisation og dokumentation (inkl. semestrets læringsudbytter) Prøveform Vurdering Censur ECTS Teoretisk/ praktisk (klinisk) Mundtlig/ skriftlig Individuel/ gruppe 7-trinsskala Intern/ ekstern Teoretisk/ klinisk Skriftlig Individuel X Intern semester Uddannelseselement Ergoterapeutisk forsknings- og udviklingsarbejde. Bachelorprojekt (inkl. semestrets læringsudbytter) Prøveform Vurdering Censur ECTS Teoretisk/ praktisk (klinisk) Mundtlig/ skriftlig Individuel/ gruppe 7-trinsskala Intern/ ekstern Teoretisk Mundtlig Individuel X Ekstern Prøver afvikles i henhold til gældende bekendtgørelser om ergoterapeutuddannelsen, bekendtgørelse om karakterskala og anden bedømmelse samt bekendtgørelse om prøver i erhvervsrettede videregående uddannelser. Til alle prøver kan der indgå forudsætningskrav, som skal være gennemført i teori eller praktik (klinisk uddannelse) forud for prøven. Forudsætningskrav kan optage dele af semesterets 30 ECTS. Uddannelsens undervisere vurderer, om de opstillede forudsætningskrav er indfriede og om indholdet er fundet redeligt. På semestre, hvor der indgår praktik (klinisk uddannelse), vurderes dette i samarbejde med den kliniske underviser. I relation til praktik (klinisk uddannelse) kan forudsætningskravet være indfrielse af mødepligt. Læs om øvrige forhold vedrørende prøven i afsnit /51\n11 3 Uddannelsens semestre Ergoterapeutuddannelsen er opbygget af 7 semestre á hver 30 ECTS. De udgør de obligatoriske uddannelseselementer, som en studerende skal gennemføre for at bestå Ergoterapeutuddannelsen. Progressionen i læringsudbytterne er opbygget efter SOLO taxonomien. 11/51\n12 3.1 Uddannelsens 1. semester Indhold Aktivitet og deltagelse i hverdagslivet. Temaet orienteres mod aktivitet og deltagelse i hverdagslivet med fokus på grundlæggende ergoterapeutiske begreber i relation til menneskelig aktivitet. Aktivitetsanalyse anvendes som metode til at identificere aktiviteters terapeutiske potentiale. Der arbejdes med aktivitetsvidenskab, det ergoterapeutiske paradigme, professionsetik samt dannelse og ergoterapeutisk professionsidentitet. Temaet omfatter det ergoterapeutiske arbejds- og ansvarsområde. Vidensøgning og informationsteknologi anvendes på et grundlæggende niveau Læringsudbytter Viden Forklare betydningen af aktivitet og deltagelse i sammenhæng med livsvilkår og omgivelsernes indflydelse på menneskets sundhed og livskvalitet Beskrive kulturens betydning for aktivitet, deltagelse og indflydelse på sundhed og sygdom Forklare ergoterapeutiske analysemetoder Beskrive etiske problemstillinger Beskrive og forklare anvendelse af kommunikationsteorier og -metoder og den kommunikative betydning i forhold til dialog og relationsskabelse Beskrive egen professionsudøvelse samt egen professions opgaver og ansvarsområder Beskrive videnskabsteori og forskningsmetoder Færdigheder Argumentere for samspillet mellem menneske, aktivitet og omgivelser til fremme af menneskers deltagelse i hverdagslivets aktiviteter med henblik på at optimere sundhed og livskvalitet Redegøre for aktiviteters terapeutiske potentiale I samarbejde med borger og patient redegøre for aktivitetsbehov i relation til sundhed og livskvalitet Anvende professionsrelevant informationsteknologi Kan udvælge relevante studie- og arbejdsmetoder til at opsøge empiri og teori Kompetencer Identificere egne læringsbehov ECTS-omfang Teoretiske perioder udgør 28½ ECTS af semesterets 30 ECTS. Kliniske/praktiske perioder udgør 1½ ECTS af semesterets 30 ECTS Prøver I semesteret afvikles en intern prøve. Uddybning findes i følgende afsnit: 2.4 Oversigt over uddannelsens prøver 11 Generelt om prøver og bedømmelser i uddannelsen 12/51\n13 3.1.5 Forudsætningskrav for prøven I løbet af semesteret vil der være 2 studieaktiviteter, hvor der er deltagelsespligt for den studerende og efterfølgende feedback. Deltagelsespligten i disse studieaktiviteter er forudsætningskrav for at kunne indstilles til den afsluttende semesterprøve. Hvis deltagelsespligten ikke overholdes, sidestilles det med udeblivelse, og der registreres et prøveforsøg. Forudsætningskravene skal under alle omstændigheder opfyldes for at kunne indstilles til prøve. Den studerende har mødepligt i praktik (klinisk uddannelse). 3.2 Uddannelsens 2. semester Indhold Menneske, aktivitet og omgivelser Temaet orienteres mod samspillet mellem menneske, aktivitet og omgivelser med henblik på at optimere menneskets sundhed og livskvalitet. Der er fokus på aktivitetsvidenskab samt ergoterapeutiske modeller, redskaber og metoder. Temaet omfatter sundhedsadfærd og sygdomsopfattelser med vægt på kroppens struktur og funktion samt menneskets fysiske, psykiske, sociale og kulturelle forudsætninger og omgivelsernes betydning for aktivitet. Der arbejdes med borgerrettet kommunikation, herunder informations- og kommunikationsteknologi. Der anvendes grundlæggende videnskabelig metode Læringsudbytter Viden Har viden om og kan reflektere over betydningen af aktivitet og deltagelse i sammenhæng med livsvilkår og omgivelsernes indflydelse på menneskets fysiske og mentale sundhed og livskvalitet Beskrive og forklare kulturens betydning for menneskers sundhedsadfærd og relaterede behov samt kulturens betydning for aktivitet, deltagelse og indflydelse på sundhed og sygdom Beskrive og give overblik over teknologi, der kan understøtte deltagelse i hverdagslivets aktiviteter Forklare ergoterapeutiske analysemetoder samt give overblik over og beskrive ergoterapeutiske undersøgelses- og interventionsmetoder inden for sundhedsfremme, forebyggelse, habilitering, rehabilitering Kan beskrive sundhedssystemer og forklare ergoterapeutens rolle, kommunikation og samarbejde Kan forklare og karakterisere borgerens og patientens mål Kan forklare etiske problemstillinger Kan beskrive kreativitet som metode til forandring Har viden om og kan reflektere over kommunikationsteorier og -metoder og forklare den kommunikative betydning i forhold til dialog og relationsskabelse Kan forklare egen professionsudøvelse samt karakterisere egen professions opgaver og ansvarsområder Kan forklare videnskabsteori og forskningsmetode Færdigheder Kan vurdere samspillet mellem menneske, aktivitet og omgivelser til fremme af menneskers deltagelse i hverdagslivets aktiviteter med henblik på at optimere sundhed og livskvalitet Kan redegøre for ergoterapeutiske indsatser og kombinere metoder til at skabe relevante løsninger og handlinger i samarbejde med borger og patient i relation til hverdagsliv, sundhed og livskvalitet, herunder forklare aktiviteters terapeutiske potentiale I samarbejde med borger og patient analysere og begrunde aktivitetsbehov i relation til sundhed og livskvalitet og forklare indsatser, der understøtter og udvikler borgers og patients ressourcer og mestring af aktivitet og deltagelse 13/51\n14 Kan udføre ergoterapeutiske undersøgelses-, analyse, interventionsmetoder inden for sundhedsfremme og forebyggelse, habilitering, rehabilitering Kan udvælge relevante studie- og arbejdsmetoder til at opsøge og redegøre for empiri, teori og forskningsmetoder. Kompetencer Kan identificere ergoterapeutiske undersøgelses-, analyse- og interventionsmetoder inden for sundhedsfremme, forebyggelse, habilitering, rehabilitering Identificere egne læringsbehov og formulere egen viden og færdigheder Kan identificere og kategorisere ergoterapifagligt og tværprofessionelt samarbejde med udgangspunkt i aktiviteters betydning for sundhed og livskvalitet for borgeres og patients muligheder for aktivitet og deltagelse ECTS-omfang Teoretiske perioder udgør 28½ af semesterets 30 ECTS. Kliniske/praktiske perioder udgør 1½ ECTS af semesterets 30 ECTS Prøver I semesteret afvikles en ekstern prøve. Uddybning findes i følgende afsnit: 2.4 Oversigt over uddannelsens prøver 11 Generelt om prøver og bedømmelser i uddannelsen Forudsætningskrav til prøven I løbet af semesteret vil der være 2 studieaktiviteter, hvor der er deltagelsespligt for den studerende og efterfølgende feedback. Deltagelsespligten i disse studieaktiviteter er forudsætningskrav for at kunne indstilles til den afsluttende semesterprøve. Hvis deltagelsespligten ikke overholdes, sidestilles det med udeblivelse og der registreres et prøveforsøg. Forudsætningskravene skal under alle omstændigheder opfyldes for at kunne indstilles til prøve. Den studerende har mødepligt i praktik (klinisk uddannelse). 3.3 Uddannelsens 3. semester Indhold Rehabilitering og habilitering samt sundhedsfremme og forebyggelse som muliggør aktivitet og deltagelse Temaet orienteres mod tværprofessionelle og helhedsorienterede indsatser i samarbejdet med borgere og patienter med aktivitetsproblemer. Der er fokus på ergoterapeutisk intervention med udgangspunkt i den ergoterapeutiske arbejdsproces. Der arbejdes med nationale og internationale klassifikationer med fokus på borgeres og patienters fysiske, psykiske og sociale udvikling og sundhed. Der arbejdes med udvikling af faglige og personlige kompetencer med fokus på professionsidentitet, herunder ergoterapeuters roller i samarbejdsrelationer Læringsudbytter Viden 14/51\n15 Kan forklare og sammenligne teknologi, der kan understøtte deltagelse i hverdagslivets aktiviteter og kan udlede og forklare teknologiens terapeutiske potentiale Forklare og sammenligne ergoterapeutiske undersøgelses-, analyse- og interventionsmetoder inden for sundhedsfremme, forebyggelse, habilitering, rehabilitering Kan beskrive sundhedssystemer og teoretisere over ergoterapeutens rolle, kommunikation og samarbejde og det at skabe sammenhængende borger- og patientforløb Kan forklare borgerens og patientens mål Kan forklare kreativitet og innovation som metode til forandring af praksis Har viden om og kan reflektere over anvendelse af kommunikationsteorier og -metoder og kan forstå den kommunikative betydning i forhold til dialog og relationsskabelse Kan forklare egen professionsudøvelse og egen professions opgaver og ansvarsområder samt beskrive dette i et organisatorisk perspektiv i forhold til at være aktør i sundhedsvæsenet. Færdigheder Kan analysere og begrunde ergoterapeutiske indsatser og metoder til at skabe relevante løsninger og handlinger i samarbejde med borger og patient i relation til hverdagsliv, sundhed og livskvalitet, herunder vurdere og formidle aktiviteters terapeutiske potentiale Kan i samarbejde med borger og patient vurdere aktivitetsbehov i relation til sundhed og livskvalitet og begrunde indsatser, der understøtter og udvikler borgers og patients ressourcer og mestring af aktivitet og deltagelse Kan udføre og redegøre for ergoterapeutiske undersøgelses-, analyse, interventions og evalueringsmetoder inden for sundhedsfremme, forebyggelse, habilitering, rehabilitering Kan definere og udføre tværprofessionelt samarbejde i forskellige borger- og patientforløb og sammenhænge Kan redegøre for metoder og beskrevne standarder for kvalitetssikring Kan anvende relevante studie- og arbejdsmetoder til at opsøge og fortolke empiri, teori og forskningsmetoder. Kompetencer Inddrage ergoterapeutiske undersøgelses-, analyse-, interventions- og evalueringsmetoder inden for sundhedsfremme, forebyggelse, habilitering, rehabilitering Identificere egne læringsbehov og omsætte egen viden og færdigheder Kan indgå i faglig udvikling gennem deltagelse i projektarbejde af relevans for ergoterapi. Kan planlægge og gennemføre ergoterapifagligt og tværprofessionelt samarbejde med udgangspunkt i aktiviteters betydning for sundhed og livskvalitet for borgeres og patienters muligheder for aktivitet og deltagelse ECTS-omfang Teoretiske perioder udgør 30 ECTS af semestrets 30 ECTS. Ud af semesterets 30 ECTS afvikles 5 ECTS tværprofessionelle uddannelseselementer og 10 ECTS valgfrie uddannelseselementer Prøver I semesteret afvikles en intern prøve. Uddybning findes i følgende afsnit: 2.4 Oversigt over uddannelsens prøver 11 Generelt om prøver og bedømmelser i uddannelsen. 15/51\n16 3.3.5 Forudsætningskrav til prøven I løbet af semesteret vil der være 2 studieaktiviteter, hvor der er deltagelsespligt for den studerende og efterfølgende feedback. Deltagelsespligten i disse studieaktiviteter er forudsætningskrav for at kunne indstilles til den afsluttende semesterprøve. Hvis deltagelsespligten ikke overholdes, sidestilles det med udeblivelse og der registreres et prøveforsøg. Forudsætningskravene skal under alle omstændigheder opfyldes for at indstilles til prøve. 3.4 Uddannelsens 4. semester Indhold Ergoterapeutisk praksis og professionelle relationer Temaet orienteres mod ergoterapeutisk praksis i samarbejde med borgere og patienter på individ- og/eller gruppeniveau, herunder kommunikation og læring som en del af en helhedsorienteret indsats. Der er fokus på evidensbaserede interventionsmetoder rettet mod borgeres og patienters funktionsevne og mulighed for aktivitet og deltagelse i hverdagslivet. Der arbejdes med udvikling af faglige og personlige kompetencer med fokus på relationelle og kommunikative færdigheder. Der arbejdes med fokus på udvikling af tværprofessionelle kompetencer med henblik på koordinerede og sammenhængende forløb Læringsudbytter Viden Har viden om og kan reflektere over ergoterapeutiske undersøgelses-, analyse-, interventions- og evalueringsmetoder inden for sundhedsfremme, forebyggelse, habilitering, rehabilitering og palliation Kan forklare sundhedssystemer og reflektere over ergoterapeutens rolle, kommunikation og samarbejde og det at skabe sammenhængende borger- og patientforløb Kan forklare og sammenfatte professionens anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi og teknologiens betydning Kan reflektere over borgerens og patientens mål Kan reflektere over etiske problemstillinger Kan forklare metoder og standarder for kvalitetssikring, patientsikkerhed og kan forklare deres anvendelse Kan forklare egen professionsudøvelse samt egen professions opgaver og ansvarsområder i et organisatorisk, administrativt og samfundsmæssigt perspektiv i forhold til at være aktør i sundhedsvæsenet Kan forklare videnskabsteori, forskningsmetode og beskrive kvalitetssikring. Færdigheder Vurdere og begrunde ergoterapeutiske indsatser og metoder til at skabe relevante løsninger og handlinger i samarbejde med borger og patient i relation til hverdagsliv, sundhed og livskvalitet, herunder vurdere og formidle aktiviteters terapeutiske potentiale Kan opsøge og udføre samarbejde og partnerskaber på individ- og gruppeniveau i relevante kontekster, og kan forklare betydningen af kulturelle overbevisninger, værdier og valg Kan definere og udføre vejledning og rådgivning i relevante kontekster I samarbejde med borger og patient vurdere aktivitetsbehov i relation til sundhed og livskvalitet og iværksætte indsatser, der understøtter og udvikler borgers og patients ressourcer og mestring af aktivitet og deltagelse Kan begrunde ergoterapeutiske undersøgelses-, analyse, interventions- og evalueringsmetoder inden for sundhedsfremme, forebyggelse, habilitering, rehabilitering og palliation 16/51\n17 Anvende situationsbestemt og professionsrelevant kommunikation, vejledning og rådgivning om borger- og patientforløb inden for forberedelse, udførelse og efterbehandling i ergoterapeutisk praksis og i tværprofessionel praksis Udføre tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde i forskellige borger- og patientforløb og sammenhænge Anvende professionsrelevant informationsteknologi og opsøge og udvælge kommunikations- og velfærdsteknologi, som i størst muligt omfang indtænker borgerens egne ressourcer Anvende og begrunde metoder og beskrevne standarder for kvalitetssikring. Kompetencer Kan gennemføre samarbejde og identificere ergoterapeutiske indsatser Planlægge og gennemføre ergoterapeutiske undersøgelses-, analyse-, interventionsmetoder inden for sundhedsfremme, forebyggelse, habilitering, rehabilitering og palliation Kan identificere udøvelsen af evidensbaseret praksis Kan identificere kreative og innovative løsninger på aktivitetsproblemer Kan identificere egne læringsbehov og kontinuerligt omsætte egen viden og færdigheder Kan strukturere og evaluere ergoterapifagligt og tværprofessionelt samarbejde med udgangspunkt i aktiviteters betydning for sundhed og livskvalitet for borgeres og patienters muligheder for aktivitet, deltagelse og aktivt medborgerskab Kan gennemføre kommunikation i forskellige kontekster, herunder gennemføre en ligeværdig, dialogbaseret og værdiskabende relation med borgere, patienter, pårørende og tværprofessionelle samarbejdsparter Kan gennemføre et tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde og understøtte borgeren og patienten som en central og aktiv aktør i det individuelle forløb ECTS-omfang Teoretiske perioder udgør 15 ECTS af semesterets 30 ECTS Kliniske/praktiske perioder udgør 15 ECTS af semesterets 30 ECTS. Ud af semesterets 30 ECTS afvikles 5 ECTS tværprofessionelle uddannelseselementer Prøver I semesteret afvikles en intern prøve. Uddybning findes i følgende afsnit: 2.4 Oversigt over uddannelsens prøver 11 Generelt om prøver og bedømmelser i uddannelsen Forudsætningskrav til prøven I løbet af semesteret vil der være 2 studieaktiviteter, hvor der er deltagelsespligt for den studerende og efterfølgende feedback. Deltagelsespligten i disse studieaktiviteter er forudsætningskrav for at kunne indstilles til den afsluttende semesterprøve. Hvis deltagelsespligten ikke overholdes, sidestilles det med udeblivelse og der registreres et prøveforsøg. Forudsætningskravene skal under alle omstændigheder opfyldes for at indstilles til prøve. Den studerende har mødepligt i praktik (klinisk uddannelse). 17/51\n18 3.5 Uddannelsens 5. semester Indhold Ergoterapeuten i en sundhedsfaglig helhedsforståelse - herunder tværprofessionelle kontekster Temaet orienteres mod ergoterapeutisk praksis i en social-, samfunds- og sundhedsfaglig helhedsforståelse. Temaet rettes mod fremme af sundhed og forebyggelse som selvstændig indsats og/eller som et led i rehabiliteringsprocessen med fokus på mulighed for deltagelse i hverdagsliv. Der er herunder fokus på evidensbaseret praksis. Der er ligeledes fokus på tilgængelighed på individ-, gruppe- og samfundsniveau. Der arbejdes med udvikling af faglige og personlige kompetencer i relation til kreativitet, innovation, og med fokus på vejleder-, konsulent- og ledelsesmæssige roller Læringsudbytter Viden Kan forstå og reflektere over kulturens betydning for menneskers sundhedsadfærd og relaterede behov samt kulturens betydning for aktivitet, deltagelse og indflydelse på sundhed og sygdom Har viden om og kan reflektere over teknologi, der kan understøtte deltagelse i hverdagslivets aktiviteter og kan reflektere over teknologiens terapeutiske potentiale for relevante målgrupper Har viden om sundhedssystemer og kan reflektere over ergoterapeutens rolle, kommunikation og samarbejde og det at skabe sammenhængende borger- og patientforløb Har viden om og kan reflektere over professionens anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi og teknologiens betydning Kan reflektere over kreativitet og kan forklare innovation som metode til forandring af praksis, og har kendskab til simple implementeringsmetoder i relation til konkrete målgrupper Kan forklare prioriteringer af professionsfaglige indsatser under de givne rammebetingelser i sundhedsvæsenet. Færdigheder Kan vurdere og begrunde ergoterapeutiske indsatser og metoder til at skabe relevante løsninger og handlinger i samarbejde med borger og patient i relation til hverdagsliv, sundhed og livskvalitet, herunder vurdere og formidle aktiviteters terapeutiske potentiale Kan udføre samarbejde og partnerskaber på individ- og gruppeniveau i relevante kontekster, og kan begrunde betydningen af kulturelle overbevisninger, værdier og valg Kan definere og udføre koordinering samt udføre vejledning og rådgivning i relevante kontekster Kan vurdere og begrunde ergoterapeutiske undersøgelses-, analyse, interventions- og evalueringsmetoder inden for sundhedsfremme, forebyggelse, habilitering, rehabilitering og palliation Kan anvende og mestre situationsbestemt og professionsrelevant kommunikation, vejledning og rådgivning om borger- og patientforløb inden for forberedelse, udførelse og efterbehandling i ergoterapeutisk praksis og i tværprofessionel praksis Kan vurdere tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde i forskellige borger- og patientforløb og sammenhænge Kan anvende professionsrelevant informations-, kommunikations- og velfærdsteknologi, som i størst muligt omfang indtænker borgerens egne ressourcer. Kompetencer Kan selvstændigt gennemføre samarbejde og kan gennemføre vurdering og prioritering af ergoterapeutiske indsatser Kan gennemføre komplekse og udviklingsorienterede situationer i forskellige kontekster Kan selvstændigt håndtere og strukturere ergoterapeutiske undersøgelses-, analyse-, interventionsog evalueringsmetoder inden for sundhedsfremme, forebyggelse, habilitering, rehabilitering og palliation 18/51\n19 Kan planlægge udøvelsen af evidensbaseret praksis Kan gennemføre udvikling og implementering af kreative og innovative løsninger på aktivitetsproblemer Kan identificere egne læringsbehov og udvikle egen viden og færdigheder Kan identificere behov for at indgå i faglig udvikling gennem deltagelse i projektarbejde af relevans for ergoterapi Kan selvstændigt indgå i ergoterapifagligt og tværprofessionelt samarbejde med udgangspunkt i aktiviteters betydning for sundhed og livskvalitet for borgeres og patienters muligheder for aktivitet, deltagelse og aktivt medborgerskab Kan gennemføre organisering og kvalitetsudvikling af ergoterapeutiske indsatser i en tværprofessionel kontekst Kan planlægge og evaluere kommunikation i forskellige kontekster, herunder gennemføre en ligeværdig, dialogbaseret og værdiskabende relation med borgere, patienter, pårørende og tværprofessionelle samarbejdsparter Kan gennemføre et tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde og med afsæt i et helhedsperspektiv understøtte borgeren og patienten som en central og aktiv aktør i det individuelle forløb Kan organisere og gennemføre anvendelse af professionsrelevant teknologi, herunder informationsog kommunikationsteknologi i den relevante kontekst ECTS-omfang Teoretiske perioder udgør 15 ECTS af semesterets 30 ECTS. Kliniske/praktiske perioder udgør 15 ECTS af semesterets 30 ECTS. Ud af semesterets 30 ECTS afvikles 5 ECTS tværprofessionelle uddannelseselementer Prøver I semesteret afvikles en ekstern prøve. Uddybning findes i følgende afsnit: 2.4 Oversigt over uddannelsens prøver 11 Generelt om prøver og bedømmelser i uddannelsen Forudsætningskrav til prøven I løbet af semesteret vil der være 2 studieaktiviteter, hvor der er deltagelsespligt for den studerende og efterfølgende feedback. Deltagelsespligten i disse studieaktiviteter er forudsætningskrav for at kunne indstilles til den afsluttende semesterprøve. Hvis deltagelsespligten ikke overholdes, sidestilles det med udeblivelse og der registreres et prøveforsøg. Forudsætningskravene skal under alle omstændigheder opfyldes for at indstilles til prøve. Den studerende har mødepligt i praktik (klinisk uddannelse). 3.6 Uddannelsens 6. semester Indhold Kvalitetsudvikling, ledelse, organisation og dokumentation Temaet orienteres mod kvalitetsudvikling, kvalitetssikring og implementering, hvori videnskabelig teori og metode anvendes. Temaet omfatter ledelse af processer, projekter samt ledelse af praksis. Der er fokus på evidensbaseret praksis og på professionsudøvelse i et organisatorisk og samfundsmæssigt perspektiv, og der arbejdes med kreativitet, innovation og entreprenørskab i professionen og det tværprofessionelle samarbejde. 19/51\n20 3.6.2 Læringsudbytter Viden Har viden om kreativitet og kan forstå innovation som metode til forandring af praksis, og har kendskab til implementeringsmetoder i relation til konkrete målgrupper Har viden om metoder og standarder for kvalitetssikring, patientsikkerhed og kvalitetsudvikling og kan reflektere over deres anvendelse Har viden om prioriteringer af professionsfaglige indsatser under de givne rammebetingelser i sundhedsvæsenet Kan reflektere over videnskabsteori, forskningsmetode og modeller til evaluering, kvalitetssikring og udvikling. Færdigheder Kan vurdere, begrunde og mestre ergoterapeutiske indsatser og metoder til at skabe relevante løsninger og handlinger i samarbejde med borger og patient i relation til hverdagsliv, sundhed og livskvalitet, herunder vurdere og formidle aktiviteters terapeutiske potentiale Kan mestre samarbejde og partnerskaber på individ- og gruppeniveau i relevante kontekster, og kan vurdere betydningen af kulturelle overbevisninger, værdier og valg Kan mestre ledelse, koordinering, vejledning og rådgivning i relevante kontekster Kan mestre tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde i forskellige borger- og patientforløb og sammenhænge Kan vurdere og begrunde metoder og beskrevne standarder for kvalitetssikring og kvalitetsudvikling Kan vurdere relevante studie- og arbejdsmetoder til at opsøge, vurdere og fortolke empiri, teori og forskningsmetoder samt deltage i innovations- og udviklingsarbejde. Kompetencer Kan selvstændigt indgå i samarbejde og kan påtage sig ansvar for vurdering og prioritering af ergoterapeutiske indsatser Kan håndtere komplekse og udviklingsorienterede situationer i forskellige kontekster Kan strukturere udøvelsen af evidensbaseret praksis Kan organisere og gennemføre udvikling, implementering og formidling af nye teknologier i forskellige kontekster i samarbejde med relevante målgrupper og øvrige aktører Kan strukturere udvikling og implementering af kreative og innovative løsninger på aktivitetsproblemer Kan identificere egne læringsbehov og kontinuerlig udvikle egen viden og færdigheder Kan identificere behov for at indgå i faglig udvikling gennem deltagelse i forsknings-, udviklings- og projektarbejde af relevans for ergoterapi Kan påtage sig ansvar for at lede, organisere og kvalitetsudvikle ergoterapeutiske indsatser i en tværprofessionel kontekst Kan håndtere og selvstændigt indgå i kommunikation i forskellige kontekster, herunder indgå i en ligeværdig, dialogbaseret og værdiskabende relation med borgere, patienter, pårørende og tværprofessionelle samarbejdsparter Kan selvstændigt håndtere at indgå i et tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde og med afsæt i et helhedsperspektiv understøtte borgeren og patienten som en central og aktiv aktør i det individuelle forløb Kan håndtere og påtage sig anvendelse af professionsrelevant teknologi, herunder informations- og kommunikationsteknologi i den relevante kontekst Kan håndtere og påtage sig ansvar for kvalitetssikring og kvalitetsudvikling Kan holde sig fagligt ajour ud fra en forståelse for og identifikation af egne læreprocesser og udviklingsbehov. 20/51\n21 3.6.3 ECTS-omfang Teoretiske perioder udgør 21 ECTS af semesterets 30 ECTS Kliniske/praktiske perioder udgør 9 ECTS af semesterets 30 ECTS. Ud af semesterets 30 ECTS afvikles 5 ECTS tværprofessionelle uddannelseselementer Prøver I semesteret afvikles en intern prøve. Uddybning findes i følgende afsnit: 2.4 Oversigt over uddannelsens prøver 11 Generelt om prøver og bedømmelser i uddannelsen Forudsætningskrav til prøven I løbet af semesteret vil der være 2 studieaktiviteter, hvor der er deltagelsespligt for den studerende og efterfølgende feedback. Deltagelsespligten i disse studieaktiviteter er forudsætningskrav for at kunne indstilles til den afsluttende semesterprøve. Hvis deltagelsespligten ikke overholdes, sidestilles det med udeblivelse og der registreres et prøveforsøg. Forudsætningskravene skal under alle omstændigheder opfyldes for at indstilles til prøve. Den studerende har mødepligt i praktik (klinisk uddannelse). 3.7 Uddannelsens 7. semester Indhold Ergoterapeutisk forsknings- og udviklingsarbejde. Bachelorprojekt Semesteret orienteres mod forskning og udvikling i ergoterapi og aktivitetsvidenskab. Temaet omfatter udvikling af det empiriske og teoretiske grundlag for evidensbaseret ergoterapeutisk praksis. Der er fokus på eksisterende national og international forskningsbaseret viden samt metoder til udvikling, forskning og kvalitetssikring. Udvikling af færdigheder i forsknings- og udviklingsarbejde sker igennem udarbejdelse af et bachelorprojekt, der relateres til ergoterapeutisk praksis Læringsudbytter Viden Har viden om og kan reflektere over egen professionsudøvelse samt egen professions opgaver og ansvarsområder i et organisatorisk, administrativt og samfundsmæssigt perspektiv i forhold til at være aktør i det hele sundhedsvæsen Har viden om og kan reflektere over videnskabsteori, forskningsmetode og modeller til evaluering, kvalitetssikring og -udvikling, samt relatere denne viden til forsknings- og udviklingsarbejde i professionspraksis. Færdigheder Kan anvende, vurdere og begrunde metoder og beskrevne standarder for kvalitetssikring og kvalitetsudvikling Kan mestre relevante studie- og arbejdsmetoder til at opsøge, vurdere og fortolke empiri, teori og forskningsmetoder samt initiere og deltage i innovations-, udviklings- og forskningsarbejde. Kompetencer Kan håndtere udøvelsen af evidensbaseret praksis 21/51\n22 Kan selvstændigt indgå i og kan håndtere udvikling, implementering og formidling af nye teknologier i forskellige kontekster i samarbejde med relevante målgrupper og øvrige aktører Kan selvstændigt indgå i udvikling og implementering af kreative og innovative løsninger på aktivitetsproblemer Kan selvstændigt identificere behov for at indgå i faglig udvikling gennem deltagelse i forsknings-, udviklings- og projektarbejde af relevans for ergoterapi Kan udvise ansvarlighed og holde sig fagligt ajour ud fra en forståelse for og identifikation af egne læreprocesser og udviklingsbehov ECTS-omfang Teoretiske perioder udgør 30 ECTS af semesterets 30 ECTS Ud af semesterets 30 ECTS afvikles 10 ECTS valgfrie uddannelseselementer. 3.8 Professionsbachelorprojektet i ergoterapeutuddannelsen Bachelorprojektet skal dokumentere den studerendes evne til at arbejde med en faglig problemstilling med afsæt i praksis og inddragelse af relevant teori og metode. I bachelorprojektet skal den studerende demonstrere sin selvstændige anvendelse af professionens arbejdsformer og undersøgelsesmetoder og skal inddrage resultater fra praksisrelaterede udviklings-, forsøgs- og forskningsarbejde samt forskningsbaseret litteratur af relevans for problemstillingen. Bachelorprøven består af et projekt og en mundtlig del, hvor der gives en samlet karakter. Bachelorprojektet kan udarbejdes mono- eller tværprofessionelt. Problemstillingen godkendes af uddannelsesinstitutionen Forudsætningskrav til prøven I løbet af semesteret vil der være 2 studieaktiviteter, hvor der er deltagelsespligt for den studerende og efterfølgende feedback. Deltagelsespligten i disse studieaktiviteter er forudsætningskrav for at kunne indstilles til den afsluttende semesterprøve. Hvis deltagelsespligten ikke overholdes, sidestilles det med udeblivelse og der registreres et prøveforsøg. Forudsætningskravene skal under alle omstændigheder opfyldes for at indstilles til prøve. 4 Valgfrie uddannelseselementer Som en del af Ergoterapeutuddannelsen skal den studerende gennemføre 20 ECTS valgfrie uddannelseselementer. Den tidsmæssige placering i uddannelsen af valgfrie uddannelseselementer fremgår af afsnit 2.1 og afsnit 3. De valgfrie uddannelseselementer giver den studerende mulighed for at fordybe sig i udvalgte temaer og herigennem skærpe og/eller udvide sin faglige profil. Dermed bliver den studerende medskaber af og medansvarlig for egen uddannelse inden for de gældende rammer. Der er placeret 10 ECTS valgfrie uddannelseselementer inden for uddannelsens første 2 år og 10 ECTS valgfrie uddannelseselementer inden for uddannelsens sidste 1½ år. De valgfrie uddannelseselementer, som afvikles i løbet af uddannelsens 2 første år, har et professionsfagligt fokus. Valgfrie uddannelseselementer, som afvikles i uddannelsens sidste 1½ år, placeres i begyndelsen af et semester og har et tværprofessionelt eller professionsfagligt indhold, som har bred appel og kan vælges på tværs af uddannelser. De valgfrie uddannelseselementer på uddannelsens sidste 1½ år kan desuden indeholde et selvdefineret indhold, som godkendes af uddannelsen. 22/51\n23 Uddannelsesinstitutionens udbud af valgfrie uddannelseselementer udvikles løbende i overensstemmelse med centrale udviklingstendenser i samfundet og professionens virksomhedsfelt. Valgfrie uddannelseselementer kan afvikles lokalt, nationalt eller internationalt som teoretiske og/eller praktiske ECTS. De valgfrie uddannelseselementer bidrager til at skabe en smidig uddannelse, som tidligt kan opfange nyeste udvikling og tilbyde uddannelsesforløb baseret på den nyeste forskning og praksisudvikling inden for relevante faglige tematikker. Den studerende har gennem prioritering af ønsker til valgfrie uddannelseselementer indflydelse på egen faglige profil og mulighed for at afsøge forskellige job- og karrieremuligheder. Talentforløb kan medtænkes i valgfrie uddannelsesforløb. Ideer til temaer, form og indhold i de valgfrie uddannelseselementer udvikles i samarbejde med praksis, uddannelsesinstitutioner og studerende og drøftes i relevante samarbejdsfora. 4.1 Merit i valgfrie uddannelseselementer Beståede uddannelseselementer, ækvivalerer tilsvarende uddannelseselementer på en anden institution, som udbyder uddannelsen i Danmark. Oplysningspligten og reglerne for automatisk ansøgning om merit for gennemførte og/eller beståede uddannelseselementer på mindst samme niveau (obligatorisk merit), som findes i adgangsbekendtgørelsen og bekendtgørelse om erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser gælder tilsvarende for valgfrie uddannelseselementer på VIA Ergoterapeutuddannelsen. Merit i valgfrie uddannelseselementer tilkendes efter en faglig vurdering af, hvorvidt gennemført uddannelse, for så vidt angår indhold og niveau, står mål med indhold og niveau på et eller flere valgfrie uddannelseselementer. 5 Tværprofessionelle uddannelseselementer Som en del af VIA Ergoterapeutuddannelsen skal den studerende gennemføre 20 ECTS tværprofessionelle uddannelseselementer. Den tidsmæssige placering i uddannelsen af tværprofessionelle uddannelseselementer fremgår af afsnit 2.1 og 3. Fokus i de tværprofessionelle uddannelseselementer er sammenhængende og meningsfulde borger- og patientforløb, hvor deltagernes professionsfaglige kompetencer udnyttes, og tværprofessionelle kompetencer udvikles med afsæt i borgerens og patientens forudsætninger, ressourcer og mål. De tværprofessionelle uddannelseselementer understøtter, at den studerende opnår kompetencer, som kvalificerer dimittenden til at indgå professionelt i og udvikle forskellige typer af tværprofessionelle og tværsektorielle samarbejder. Der er placeret 10 ECTS tværprofessionelle uddannelseselementer inden for uddannelsens første 2 år og 10 ECTS tværprofessionelle uddannelseselementer inden for uddannelsens sidste 1½ år. I VIA udvikles og afvikles tværprofessionelle uddannelseselementer svarende til 5 af de 20 ECTS på tværs af uddannelserne i VIA. Uddannelsens tværprofessionelle uddannelseselementer og studieaktiviteter afspejler autentiske tværprofessionelle og tværsektorielle udfordringer og samarbejder. Forløbene tilrettelægges 23/51


Partnerskaber for bæredygtig udvikling | SDG Invest\nSom investor har man et ansvar for at drive virksomheder i en bæredygtig retning gennem aktivt ejerskab. Hos SDG Invest har vi derfor tilsluttet os en række partnerskaber og initiativer, der skal fremme den bæredygtige udvikling ved at øge vores indflydelse ved at løfte i flok. Vi giver her en oversigt over, hvilke partnerskaber og initiativer, vi er en del af, og hvorfor.\nSDG Invest har siden april 2020 været medlem af Investor Alliance for Human Rights, som er en kollektiv platform for ansvarlige investorer, der ønsker at fremme de globale menneskerettigheder. Gennem medlemsskabet er der fokus på investorernes ansvar for at respektere menneskerettigheder og ansvarlig forretningsadfærd, der skal medvirke til, at virksomheder udarbejder ansvarlig forretnings- og menneskerettighedspolitikker. I alliancen går vi i direkte dialog med de enkelte virksomheder, som vi er investeret i, samt samarbejder om at udvikle fælles guidelines der kan fremme menneskerettighederne i specifikke sektorer.\nAlliancen består af over 170 institutionelle investorer, herunder kapitalforvaltere, fonde, familiefonde, fagforeningsfonde, pensionsselskaber og legater, der tilsammen repræsenterer over USD 5 milliarder i aktiver under forvaltninger og 18 lande.\nMenneskerettigheder står centralt i SDG Invests bæredygtige investeringsmetode, hvor vi blandt andet screener virksomheders arbejde med due diligence fokuseret på menneskerettigheder, forpligtelse til at betale leveløn og tilgang til bekæmpelse af brugen af børnearbejde i globale forsyningskæder. Gennem alliancen har vi mulighed for at fremme menneskerettigheder yderligere.\nSDG Invest har siden marts 2019 forpligtet sig til de seks principper for ansvarlige investeringer, der udgør FN’s principper for ansvarlig investering (PRI). Principperne er et sæt ambitiøse investeringsprincipper, der tilbyder investorer at integrere ESG i deres investeringspraksis.\nUnder PRI, har vi forpligtet os til at handle langsigtet med udgangspunkt i en miljømæssig, social og ledelsesmæssig (ESG) tilgang, der skal påvirke effektiviteten af vores portefølje positivt – både bæredygtigt og finansielt.\nPrincip 1: Vi vil integrere ESG-spørgsmål i investeringsanalyse og beslutningsprocesser\nPrincip 2: Vi vil være aktive ejere og indarbejde ESG-spørgsmål i vores ejerskabspolitikker og -praksis\nPrincip 3: Vi vil søge passende oplysninger om ESG-emner fra de virksomheder, vi investerer i\nPrincip 4: Vi vil fremme implementeringen af principperne på tværs af investeringsbranchen\nPrincip 5: Vi vil arbejde sammen for at forbedre vores effektivitet i implementeringen af principperne\nPrincip 6: Vi rapporterer om vores aktiviteter og gør fremskridt hen imod implementeringen af\nSDG Invest har siden april 2020 været underskrivere af KnowTheChain initiativet, der er sat i søen for at få virksomheder og investorer til at forstå og håndtere tvungen arbejdskraft i deres globale forsyningskæder.\nDet er vanskeligt og komplekst at tackle tvangsarbejde i virksomhedernes globale forsyningskæder. Målet bag KnowTheChain er derfor at informere virksomheder og investorer i beslutningsprocessen og udruste virksomheder til at drive mere gennemsigtige og ansvarlige leverandørkæder samt overholde voksende juridiske forpligtelser.\nKnowTheChain giver os mulighed for at udvikle vores tilgang til vores aktive ejerskab samt udvide vores kendskab til de risici, der er forbundet med forskellige brancher globalt.\nSDG Invest har siden marts 2019 deltaget i Climate Action 100+, som er et investordrevet initiativ, der skal sikre, at de virksomheder med størst CO2 aftryk tager de nødvendige skridt for at deducere emissioner og imødekommer de udfordringer, der følger med klimaforandringerne.\nInitiativet består af 575 globale investorer, der til sammen repræsenterer USD 54 billioner i aktiver under forvaltning på 33 markeder samt 167 globale virksomheder, der er estimeret til at stå for 80 % af globale industrielle emissioner.\nSom investor har man både mulighed for at indgå i en deltagende rolle eller en supporterende rolle. Som deltagende investor er man ansvarlig for at indgå direkte i dialog med fokusvirksomheder – både individuelt men også kollektivt med andre deltagende investorer. Som supporterende investor støtter man offentligt initiativets mål, men deltager ikke direkte i dialogerne med fokusvirksomhederne.\nHos SDG Invest har vi taget en deltagende rolle i alle vores porteføljevirksomheder, som er en del af initiativets målgruppe. Vi ser vores deltagelse som en del af vores aktive ejerskab og globale ansvar og bruger initiativet til at lægge yderligere pres på de virksomheder, der allerede er i vores portefølje. Initiativet giver os mulighed for at tilskynde flere virksomheder til at arbejde med bæredygtighed, Parisaftalen og FN’s Verdensmål.\nSDG Invest har deltaget I CDP siden november 2020. CDP er en international nonprofitorganisation, der hjælper investorer, virksomheder og stater med at sætte retningslinjer for rapportering af deres miljømæssige påvirkning. CDP hjælper med at måle risici og muligheder forbundet med klimaforandringer, vandsikkerhed og skovrydning. Målet med CDP er at sætte en standard for, hvordan man som investor, virksomhed og stat skal rapportere ens miljøpåvirkning.\nHos SDG Invest har vi implementeret CDPs retningslinjer for rapportering af vores porteføljes miljømæssige påvirkning, så vi kan danne os et overblik over vores indflydelse som investor. Vi benytter os af rapporteringen i vores årlige Impact Rapport.


Jamie Oliver by Tefal Sæt 4 stk. - GRYDER & PANDER - BabyMedMere.dk\nJamie Oliver by Tefal Sæt 4 stk.\nJamie Oliver by Tefal sættet indeholder 3 gryder på 16 cm, 18 cm og 20 cm med glaslåg og 1 stegepande på 24 cm designet af Jamie Oliver. Dette sæt er lavet af poleret rustfrit stål af høj kvalitet og er velegnet til alle kogeplader, inklusiv induktion. Det er ovnfast op til 175°C i max 1 time, så du kan starte din madlavning på kogepladen og afslutte i ovnen. Både gryder og pander tåler opvaskemaskine.\nStegepanden er udstyret med Tefals ikoniske Thermo-Spot-teknologi, der indikerer, hvornår den har nået sin optimale temperatur. Panden er belagt med holdbar og ridsefast non-stick belægning, som er sikker mod metalredskaber.