Offshore- vindmøller - en attraktiv investeringscase for danske pensionskasser? - PDF\nOffshore- vindmøller - en attraktiv investeringscase for danske pensionskasser?\nDownload "Offshore- vindmøller - en attraktiv investeringscase for danske pensionskasser?"\n1 Offshore- vindmøller - en attraktiv investeringscase for danske pensionskasser? Mikkel Elgaard xxxxxx- xxxx Anders Høst Lassen xxxxxx- xxxx Offshore turbines - an attractive business case for Danish pension funds? Cand.merc. Finansiering og Regnskab Kandidatafhandling Vejleder: Jeppe Schønfeld Afleveret 18. september 2013 Antal anslag/2275: /2275 = 87 normalsider Sideantal: 133 Sideantal som tæller med i opgaven: 119 Copenhagen Business School 2013\n2 EXECUTIVE SUMMARY INDLEDNING PROBLEMSTILLING PROBLEMFORMULERING MÅLGRUPPE AFGRÆNSNING METODEVALG CASESTUDIE TEORETISK FUNDAMENT DATAMATERIALE Offentligt tilgængeligt skriftligt materiale Interviews med relevante markedsaktører STRUKTUR PRÆSENTATION AF ANHOLT HAVMØLLEPARK VINDMØLLER KAPACITET KONKURRERENDE ENERGIKILDER PRISEN PÅ ENERGI TIL LANDS OG TIL VANDS ONSHORE I PROBLEMER Lokationer Kapacitetsfaktoren Størrelsesbegrænsning OFFSHORE GIVER NYE PROBLEMSTILLINGER Turbinerne Fundamenter, vanddybde og afstand fra kysten Installation og service Investering OFFSHORE- VIND ER STATSGARANTERET POLITISK PRIORITERING, FREMTIDIGE HAVMØLLEPARKER OFFENTLIG STØTTEORDNING NUVÆRENDE OFFENTLIGE STØTTEORDNINGER VÆRDIKÆDER OPTIMERING AF VÆRDIKÆDEN FOR TILBLIVELSEN AF EN OFFSHORE- VINDMØLLEPARK STANDARDISERING OG OPTIMERING AF PROCESSER ØGET KAPACITET STORDRIFTSFORDELE EFFEKTIV VÆRDIANSÆTTELSE FORBEDRET SAMARBEJDE PÅ TVÆRS AF DELTAGENDE VIRKSOMHEDER STRØMMENS VEJ TIL FORBRUGEREN ELTRANSMISSIONSNETTET\n3 6. PENSIONSKASSER SOM INFRASTRUKTUR- INVESTORER DANSKE PENSIONER INVESTERINGSKRAV OG BEGRÆNSNINGER OFFSHORE- VINDMØLLER SOM AKTIVKLASSE I PENSIONSKASSERNES PORTEFØLJER DELKONKLUSION ANHOLT HAVMØLLEPARKS FREMTIDIGE CF FORUDSÆTNINGER OG BEGRÆNSNINGER ELPRODUKTIONEN BRUTTOELPRODUKTIONEN NETTO ELPRODUKTION ELPRODUKTIONENS UDVIKLING I LØBET AF PARKENS LEVETID AFREGNINGSPRISEN ELMARKEDET I DANMARK PRISDANNELSE PÅ ELMARKEDET VOLATILITET I SPOTPRISEN VINDENERGIS PÅVIRKNING AF SPOTPRISEN FREMSKRIVNING AF ELPRISEN OMSÆTNING O&M- OMKOSTNINGER USIKKERHED I VINDDATA VÆRDIEN AF ANHOLT HAVMØLLEPARK 1. APRIL VALG AF MODEL NUTIDSVÆRDIMODELLER MULTIPELBASEREDE MODELLER LIKVIDATIONSBASEREDE MODELLER REAL- OPTION- BASEREDE MODELLER HVAD KOSTER KAPITALEN? ANHOLT GIVER UDFORDRINGER DEN RISIKOFRIE RENTE MARKEDSAFKASTET BETA ER DEN STORE UDFORDRING AFKASTKRAVET VÆRDIANSÆTTELSE AF ANHOLT HAVMØLLEPARK VED DCF- MODELLEN DELELEMENTERNE I FCFF VÆRDIEN IRR PÅ ANHOLT HAVMØLLEPARK - IRR- SCENARIER IRR BRUGES GENNEMGÅENDE, MEN HAR FALDGRUPPER FREMMEDFINANSIERING ER TILGÆNGELIG ENTRY- OG EXIT- VÆRDIER ESTIMERET IRR FOR DANSKE PENSIONSKASSER VED INVESTERING I ANHOLT HAVMØLLEPARK IRR MED GEARING OG 5 ÅRS INVESTERINGSHORISONT SCENARIE IRR UDEN GEARING OG INVESTERINGSHORISONT PÅ HELE LEVETIDEN SCENARIE IRR MED GEARING OG LBO HORISONT PÅ HELE LEVETIDEN SCENARIE IRR MED GEARING OG INVESTERINGSHORISONT PÅ HELE LEVETIDEN ENTRY VALUE PÅ 12,66 MIA.KR. SCENARIE IRR SAMMENFATNING\n4 10. FØLSOMHEDSANALYSE FØLSOMHED PÅ ANTAGELSERNE I IRR- SCENARIERNE FØLSOMHED PÅ AFKASTKRAVENE FØLSOMHED PÅ INDTÆGTER FØLSOMHED FOR OMKOSTNINGSÆNDRINGER FØLSOMHEDEN FLERE NYE OFFSHORE- VINDMØLLEPARKER KONKLUSION REFERENCER APPENDIX 1: MODELLEN APPENDIX 2: Tabeller: TABEL 1: RAPPORTENS SPØRGSMÅL, OG PÅ HVILKE SIDER DE ER BESVARET TABEL 2: PENSIONSKASSERNES BETALINGSSTRUKTUR FOR DERES 50% EJERANDEL TABEL 3: LCOE FOR PROJEKTER STARTET I 2012 (KR./KWH) TABEL 4: OVERSIGT OVER DANSKE OFFSHORE- VINDMØLLEPARKER TABEL 5: OVERSIGT OVER I FREMTIDIGE PROJEKTER MÅLT PÅ OMKOSTNINGSINDEKS TABEL 6: OVERSIGT OVER DELELEMENTER FORDELT PÅ HOVEDGRUPPER TABEL 7: OPRIDS AF PLUSSER OG MINUSSER VED OFFSHORE- VINDMØLLER SOM INVESTERINGSKLASSE FOR PENSIONSKASSERNE TABEL 8: VÆRDIANSÆTTELSESMODEL FRAMEWORK TABEL 9: DAMODARAN ESTIMATER FOR UNLEVERED BETA FORDELT PÅ INDUSTRIER TABEL 10: UNLEVERED BETAER FRA BLOOMBERG- DATABASEN TABEL 11: ESTIMEREDE FCFF TABEL 12: FCFF OG NUTIDSVÆRDIER TABEL 13: DE SYV FAKTORERS INDVIRKNING PÅ GEARINGSNIVEAU TABEL 14: IRR - GEARING 5 ÅR TABEL 15: IRR UDEN GEARING ALLE ÅR TABEL 16: IRR MED GEARING ALLE ÅR TABEL 17: IRR MED GEARING ALLE ÅR PENSIONDANMARK OG PKA ENTRY- VÆRDI TABEL 18: IRR MED GEARING ALLE ÅR TABEL 19: IRR MED GEARING 5 ÅR TABEL 20: PRODUKTION TABEL 21: VINDSCENARIER DCF- VÆRDI TABEL 22: STØTTESATS TABEL 23: FREMTIDIG ELPRIS TABEL 24: OMKOSTNINGER\n5 Figurer: FIGUR 1: RAPPORTENS STRUKTUR FIGUR 2: KORT OG FACTS OM ANHOLT FIGUR 3: EJERSKABSSTRUKTUR AF ANHOLT HAVMØLLEPARK PR. 1. APRIL FIGUR 4: ANHOLTS 3 FASER FIGUR 4: INSTALLEREDE VINDMØLLER (MW) PÅ VERDENSPLAN FIGUR 5: INSTALLEREDE VINDMØLLER (MW) FORDELT PÅ VERDENSDELE FIGUR 6: INSTALLEREDE OFFSHORE MW I EUROPA FIGUR 7: FUNDAMENTTYPER FIGUR 8: ANDEL AF SAMLET CAPEX OG OPEX FOR OFFSHORE- PARK MED 100 * 5MW TURBINER FIGUR 9: DEN DANSKE PENSIONSFORMUE FIGUR 10: DEN DANSKE PENSIONSMODEL FIGUR 11: POWER CURVE FOR EN SIEMENS WINDTURBINE 120-3,6 MW FIGUR 12: ÅRLIG MIDDELVIND MÅLT I M/S I 100 METERS HØJDE I PERIODEN FIGUR 13: VINDENS FORDELING FIGUR 14: ÅRLIG NETTO ELPRODUKTION FIGUR 15: AGGREGEREDE UDBUDS- OG EFTERSPØRGSELSKURVER PÅ EL FIGUR 16: SVINGNING I SPOTPRISEN OVER TID PR. DAG FOR 2012 DK1/VEST FIGUR 17: FORSKYDNING AF SPOTPRISEN VED MEGET VINDENERGI FIGUR 18: ANHOLTS AFREGNINGSPRIS OG FULDLASTTIMER FIGUR 19: ESTIMERET OMSÆTNING FOR ANHOLT FIGUR 20: O&M OMKOSTNINGER MED OG UDEN SERVICEAFTALE\n6 Executive summary Danish pension funds have shown increased interest in infrastructure investments and even more so in offshore wind turbines. The pension funds are attracted because the cash flow structure, after installation, resembles the structure of bonds.. In the current market, offshore parks are all subsidised, and in Denmark a project- specific fixed price is paid for the first 50,000 full load hours of production. This is equivalent to 12 years of income, only correlated with wind speeds and not the financial markets. Also the large investment amounts reduce total administrative costs, and the long- term investment horizon diminishes the duration gap. The industry behind offshore turbines is developing rapidly, and every project is a new leap forward. Costs and risks are falling and processes improving. However, the changing value chain also demands a high knowledge level among the investors for them to correctly evaluate new projects. Currently, Danish pension funds rely on outside technical expertise, but we have found that they need deeper in- house knowledge to transform technical risk to correct financial models. There are few market players who can develop these parks, and DONG who has developed our case study park is the largest in the world. Choosing the right developer to invest with is crucial for the pension funds risk. The DCF value of Anholt Havmøllepark is DKK bn on the delivery date of 1 April 2014, which is well above what the current owners of 50%, PensionDanmark and PKA, paid. If the park is purchased with NPV=0 entry and exit values on 1 April 2014, we estimate an IRR return from 2.715% to 3.690%, depending on the leverage levels and investment horizon. So leverage will not increase IRR by multiples, but can free cash for other investments. The low leverage effect on IRR is due to the low cost of equity estimated to be the risk- free rate plus 1% premium in the subsidised phase, 2.96%, and thereafter estimated to have a beta of 0.39, resulting in the second cost of equity of 4.92%. This only includes systematic risk. Unsystematic risk is adjusted for in the cash flow. Following our research and interviews with a large selection of market players, it seems as if currently offshore parks can be installed and operated in Denmark with above market returns; closer to equity market returns, but with bond market risk profiles. 5\n7 1. Indledning Der postes støttekroner i vindenergi som aldrig før, og verdens installerede kapacitet er kraftigt voksende med større og større planlagte projekter. Den store vækst og det øgede kapitalbehov i industrien har åbnet døren for finansielle investorer, der er begyndt at kigge nærmere på markedet. Nordeuropa er et trendsættende marked for hele vindmølleindustrien, og her peger den seneste tendens imod offshore- vindmølle- parker (offshore) 1. De nye parker løser en del af de problematikker og begrænsninger, onshore- møller har. Udviklingen har været klarest i Europa, men også Kina og USA satser på offshore- vind. USA s første offshore- park er ved at blive sat op, og det er blandt andre med finansiering fra PensionDanmark på 1,2 mia.kr. 2 Udviklingen mod de store offshore- parker er stadig ny, og på nuværende tidspunkt er der få aktører, som har den fornødne ekspertise i at udvikle og opstille parkerne. Det danske, 81% statsejede, DONG Energy A/S (DONG) har opført flere offshore- parker end nogen anden aktør i verden og besidder derfor verdensførende ekspertise. DONG har planer om at øge indsatsen indenfor udvikling af offshore- vindmølleparker og har offentliggjort en erklæret strategi om at samarbejde med finansielle investorer. Som ovenstående indikerer, har developerne brug for finansiering til de kapitaltunge offshore- parker, der nemt løber op i tocifrede milliardbeløb. Kapitalbehovet åbner et potentielt marked for finansielle aktører både på långivningssiden, men p.t. især på ejerskabssiden. En femtedel af verdens offshore- kapacitet er placeret i Danmark, og danske pensionskasser har en fremtrædende rolle i finansieringen af de nyeste parker. En del af forklaringen på Danmarks position skal findes i en stabil og langvarig politisk opbakning til vindenergi, stærk teknisk kompetence og favorable vejrforhold. Der ser nu ud til, at selv landet med verdens største offshore- kapacitet, UK, ændrer deres støttesystem til noget, 1 Vindmøller placeret på havet kaldes i rapporten offshore, modsat onshore som er vindmøller placeret på land. 2 (www.epn.dk) 6\n8 der mere ligner det danske system. I denne rapport fokuseres kun på Danmark som investeringsland. Danske pensionskasser har en kraftigt voksende pensionsformue, som skal allokeres til rentable og relativt sikre investeringer. Pensionskasserne har udtalt, at offshore- parker profilmæssigt minder om det tidligere obligationsmarked før finanskrisen. 3 Offshore- parker har relativt lave administrationsomkostninger, obligationslignende cash flow (CF), der kan allokeres store summer penge på en gang, og at indtjeningen har lille korrelation med det øvrige marked, men reelt kun med vindhastigheden. Den begrænsede erfaring gør, at pensionskasserne mangler kundskaber og må benytte eksterne tekniske konsulentbureauer. Denne rapport undersøger, hvilket afkast pensionskasserne kan forvente og skal kræve på disse investeringer i forhold til risikoen. Rapporten søger derudover at vise, hvilke faktorer der påvirker værdien af en offshore- vindmøllepark. Med et beskedent håb om, at rapporten kan give en kort introduktion til emnet og de væsentligste områder, der skal undersøges i forbindelse med finansielle investorers indtog på dette nye marked og deres vurdering af aktuelle projekter. Som udgangspunkt for hele afhandlingen benyttes Danmarks største og nyeste offshore- vindmøllepark, Anholt Havmøllepark (Anholt), som case. Parken ejes af DONG Energy (50%) og PensionDanmark (30%) og PKA (20%) og blev indviet den 1/4 2014, hvor pensionskassernes ejerskab reelt trådte i kraft. Den store vækst, mangel på kapital og et meget positivt politisk fokus gør offshore- vindmøller til en interessant industri for pensionskasserne. De store kapitalkrav og industriens unge alder gør ifølge pensionskasserne, at projekterne kan købes, så de opnår et overnormalt afkast. 3 Både PensionDanmark og PKA udtrykte, at de leder efter en erstatning for det nuværende obligationsmarked, som på nuværende tidspunkt ikke giver det fornødne afkast. 7\n9 1.1 Problemstilling Offshore- projekterne kræver investeringer i milliardklassen, og en forståelse for hele processen er essentiel for at kunne vurdere, om disse aktiver skal indgå i pensionskassernes portefølje, hvilken forrentning de kan opnå, og hvordan parkerne skal værdiansættes. Grundet den korte historik for pensionskasser i offshore- branchen er det ikke en forståelse pensionskasserne mestrer endnu Problemformulering Ud fra ovenstående vil afhandlingen fokusere på pensionskassernes mulige afkast og værdiansættelse af offshore- vindmølleprojekter, hvilket har ledt os til følgende hovedspørgsmål og delspørgsmål: Hvilken IRR kan opnås af danske pensionskasser ved at investere i offshore- vindmølleprojekter? med udgangspunkt i casestudie af Anholt Havmøllepark pr. 1/ Hvilke afkastkrav bør benyttes, og hvad er de vigtigste risikofaktorer? Hvad er værdien af Anholt Havmøllepark for en dansk pensionskasse pr. 1/4 2014? Hvad gør offshore- vindmølleparker til en interessant investeringsklasse for danske pensionskasser? Hovedspørgsmålet tager udgangspunkt i Anholt, som ejes af DONG Energy (50%) og pensionskasserne PensionDanmark (30%) og PKA (20%). IRR- beregningen tager udgangspunkt i overdragelsesdatoen den 1. april 2014 og derfor ikke i, hvad der er sket forinden. Entry- værdien er den fundne værdi (NPV = 0) vi finder frem til i delspørgsmål 2. Grunden til, at vi anvender IRR, er, at aktuelle aktører anvender IRR som rentabilitetsmål. 4 PKA og PensionDanmark har tilkendegivet i interviews, at vurderingen af teknik, vind og omsætning er outsourcet. 8\n10 Udgangspunktet for værdiansættelsen tages i den faktiske ejerkreds og finansiering, hvor hele parken på nuværende tidspunkt er finansieret med egenkapital. Derefter opbygger vi flere scenarier for en ny investor for at vise påvirkningen på IRR. Vi undersøger forrentning og værdiansætter Anholt pr. 1. april 2014, da det er på denne dato, at Anholt leveres som turnkey- løsning til investorerne. Perioden før omfatter opsætning og test, og den egentlige driftsfase starter 1. april I besvarelsen af underspørgsmål 1 bestemmes et eller flere passende afkastkrav til værdiansættelsen af Anholt. I diskussionen af denne vil vi fremhæve de største risikoparametre, som investor skal være opmærksom på. Besvarelsen vil sprede sig udover afsnittet om afkastkrav, alt efter hvilken type risiko der behandles. Ved underspørgsmål 2 menes, hvilken værdi ville være korrekt for Anholt den 1. april Besvarelsen vil også indeholde en diskussion af, hvilken værdiansættelsesmetode der bedst egner sig. I underspørgsmål 3 er fokus på danske pensionskasser, og vi diskuterer, hvad der kendetegner disse som investorer, og hvorfor offshore- vindmøller kan være en attraktiv investering for dem. Konklusionen er draget på egne undersøgelser og vores interviews. Besvarelsen ses hovedsageligt i afsnit om pensionskasserne, men visse risici er ligesom i besvarelsen på delspørgsmål 1 beskrevet i andre afsnit. Sidst i rapporten vil vi kort gennemgå, i hvor høj grad casen Anholt er sammenlignelig med andre parker og derved sandsynliggøre, om de fundne IRR er indikative for andre parker. En stor del af rapporten vil fokusere på afkast og værdiansættelse, men rapporten sigter ligeledes mod at klæde pensionskasserne på med viden om offshore- vindmøller. 9\n11 Tabel 1: Rapportens spørgsmål, og på hvilke sider de er besvaret Spørgsmål Hovedspørgsmål Underspørgsmål 1 Underspørgsmål 2 Underspørgsmål 3 Besvarelse Afsnit 9 Afsnit 8.2 (+afsnit 3, 5, 7 og 10) Afsnit 8.3 Afsnit 6.3 Note: Afsnit nævnt er forsøgt gjort fyldestgørende, men visse aspekter er dækket mere bredt i opgaven, og komplet afsnitliste vil ikke bidrage til læserens overblik. 1.3 Målgruppe Afhandlingen er specifikt rettet mod danske pensionskasser, der overvejer at investere i offshore- vindmøller. Afhandlingen vil give en dybere forståelse for afkast og værdiansættelsesprocessen af en offshore- park og vil derfor kunne benyttes af andre finansielle investorer, som overvejer at investere i sektoren. 1.4 Afgrænsning I rapporten har det været nødvendigt at foretage afgrænsninger i forhold til besvarelsen af problemformuleringen. Rapporten er begrænset til Danmark som investeringsland. Branchen er i høj grad præget af den nationale politiske dagsorden, og en værdiansættelse på tværs af landegrænser vil være svært sammenligneligt grundet de forskellige støtteordninger. Selvom en sammenligning er mulig for afregningsprisen af den producerede elektricitet, er forudsætningerne og rammevilkårene ikke de samme, hvilket vil ændre investeringscasen og dens risikoprofil. Yderligere er UK og Tyskland, som er de to største spillere i Europa udover Danmark, i gang med at ændre deres fremtidige støtteprogrammer. Valget på Danmark skyldes, at det ses som en af de store foregangslande indenfor offshore- vindmøller og har på nuværende tidspunkt en installeret kapacitet, som kun overgås af UK på verdensplan. Samtidig har Danmark haft en stabil politisk holdning til støtteordningen for offshore- projekter. Hvert projekt har modtaget forskellige støtteprogrammer i form af 10\n12 størrelsen af afregningsprisen. Analysen er begrænset til kun at omfatte Anholt som casestudie, fordi det er det hidtil største og nyeste projekt, og fordi de rammevilkår, parken er bygget op omkring, vurderes som værende repræsentative for fremtidige projekter. En teknisk forståelse for delelementerne i en offshore- park er essentiel for at kunne værdiansætte parken rigtigt. Dog er det en finansiel rapport, hvorfor vi på visse tekniske aspekter har måttet afgrænse os. De teknisk tunge sider af et vindmølleprojekt har vi kommenteret og taget kritisk stilling til, men ellers henvist til forskningsartikler og interviews med forskere indenfor området. Som tidligere nævnt er der stor usikkerhed om omkostninger, driftsomkostninger og levetid. Dertil kommer stor usikkerhed i forudsigelsen af middel- vindstyrken og fordelingen af vindstyrken. Her har vi søgt at inkludere usikkerheden i vores CF- estimater, men der bør bruges flere kræfter på dette i en due diligence før en potentiel investering. Vi værdiansætter Anholt som et selskab kun indeholdende Anholt. Ingen kontanter og ingen historik. Vi fokuserer således på den rene park og tager ikke historiske skatteaktiver, forpligtigelser og forretningsområder ind i beregningen. Vi værdiansætter således en fiktiv version af Anholts ejerselskab, som var det oprettet 1. april 2014 uden andre aktiver. Vi værdiansætter pr. 1. april 2014 og alle CF, nutidsværdier og afkast er beregnet med udgangspunkt i denne dato. Imidlertid har vi benyttet markedsdata fra 2013 i beregning af beta, markedspræmie, renteniveau osv.. Det er en antagelse og begrænsning, at markedet og derved de nævnte faktorer er de samme i dag, som de vil være 1. april Det ultimative mål med rapporten er, at den skal kunne være inspiration til fremtidige værdiansættelser af andre parker, hvortil flere sider om justeringer for perioden imellem aflevering og 1. april 2014 ikke vil være værdiskabende. Skat, afskrivninger og lovgivning er omtalt og bestræbt korrekt benyttet. Imidlertid afgrænser vi os fra skattespekulation og imod at finde skattemæssigt mere fordelagtige 11\n13 opsætninger. Skatteoptimeringen må foretages i relation til de specifikke projekter og værdiansættes separat. Information offentliggjort efter den 1. september 2013 er ikke medtaget i afhandlingen. 1.5 Metodevalg Afhandlingen er grundlæggende baseret på et positivistisk paradigme i vores brug af teori. Finansiel teori er en gren af økonomisk videnskab med en positivistisk tilgang og tradition. De anvendte økonomiske modeller er baseret på nogle stærke antagelser om, at den menneskelige natur er rationel, og markederne effektive. Den positivistiske tilgang har naturvidenskaben som grundpille, og de økonomiske modeller er derfor baseret på matematiske argumenter, som er bygget og verificeret af empiriske studier. 5 Set i kontekst af vores problemformulering, danner vi vores fortolkninger og argumenter ud fra økonomiske modeller, som opfylder kravet om valide datasæt Casestudie Vi har valgt at anvende casestudiet som metode til at besvare problemformuleringen. Formålet med casestudiet er at give en praktisk og konkret illustration af en specifik problemstilling indenfor erhvervsøkonomien. 6 Et typisk casestudie består således i, at man på baggrund af teori og metode vælger et problemfelt i relation til en specifik case, der fungerer som konkret illustration af problemstillingen. 7 Valget af casestudiet strider mod den positivistiske tankegang om, at viden skal være generel, før den er rigtig, og da man ikke kan generalisere ud fra casestudiet, burde den ikke kunne anvendes. Både Flyvbjerg og Rendtorff 8 modsiger dog dette og argumenterer for, at casestudiet godt kan anvendes. Vi anvender casen til at illustrere og uddybe teoretiske generelle videnskabelige pointer, således at vi skaber et produktivt samspil mellem teorien og den faktiske case. 5 Den positivistiske videnskabsteori bygger på de positive erfaringer, hvilket vil sige, at kun det, der kan iagttages og måles, kan accepteres som videnskabelig erkendelse (Torsten Thuren, 2006 s. 13). 6 (Poul Bitsch Olsen et al., 2009 s. 242) 7 (Poul Bitsch Olsen et al., 2009 s. 243) 8 (Poul Bitsch Olsen et al., 2009 s. 250) 12\n14 Vores casestudie tager udgangspunkt i Anholt, hvor problemstillingen anskues fra en pensionskasses synspunkt. Casestudiet skal derfor give praktikere fra pensionskasser et grundlag til at træffe konkrete beslutninger og illustrere, hvilke oplysninger analytikeren skal indhente Teoretisk fundament Afhandlingens teoretiske fundament bygger primært på litteratur indenfor afkastmål og værdiansættelse. Det er ikke vores formål at teste eller betvivle teori, men udelukkende at anvende ovennævnte begreber og teorier, hvorfor opgaven ikke indeholder et særskilt teoriafsnit. Derimod indeholder opgaven en diskussion af, hvilken værdiansættelsesmetode der egner sig bedst til værdiansættelsen af Anholt. Diskussionen er af hensyn til læsevenlighed placeret lige før værdiansættelsen, så læser har diskussionen i frisk erindring, inden værdiansættelsen læses igennem Datamateriale I afhandlingen anvendes der forskellige typer af data, hvilket skyldes deres særskilte potentiale til at bidrage med relevant information og til at besvare problemformuleringen fyldestgørende. Det har ikke været muligt at få adgang til ikke- offentliggjorte data for Anholt. Data er kendt af DONG, men de har ikke været interesseret i at dele disse data, da de er unikke og repræsenterer en konkurrencefordel. I en salgsproces vil pensionskasser i et vist omfang få adgang til disse data. Gennem vores interviews har vi dog søgt at få indirekte indsigt i disse data Offentligt tilgængeligt skriftligt materiale Vi har søgt offentligt tilgængeligt skriftligt materiale igennem nettet, artikeldatabaser, brancheforeninger, rapporter, offentlige institutioner, brancheforeninger og ejerkredsen omkring Anholt. 13\n15 Interviews med relevante markedsaktører Vi har interviewet professionelle aktører indenfor udvikling og værdiansættelse af offshore- vindmølleparker, vindforskning og pensionskasser. Vi har forsøgt at imødekomme datamaterialets pålidelighed ved at interviewe forskellige markedsaktører indenfor forskellige aspekter af værdiansættelsen for derigennem at belyse problemstillingen fra forskellige vinkler. Det vurderes, at de interviewede personer besidder højt kvalificeret viden på verdensplan indenfor hvert deres felt, som vil bidrage til en mere fyldestgørende besvarelse af vores problemstilling. De afholdte interviews har haft en sondrende og dybdegående tilgang. Vi har søgt mod at indhente detaljeret information indenfor praktikeres værdiansættelsesmetode og validiteten og usikkerheden af de anvendte input. Alle interviews har været semistruktureret, idet hovedtemaet har været forudbestemt, men styringen af interviewet har været fleksibel. Den mindre faste form giver mulighed for at inddrage og udforske ny temaer undervejs. 9 Vi har så vidt muligt prøvet at teste respondenternes svar for eventuelle bias ved at krydstjekke med samme eller lignende spørgsmål til aktører indenfor samme fagområde. En del af aktørerne har dog været specialiseret indenfor deres helt eget felt, og det har derfor ikke været muligt at teste for alle bias. Det er vores opfattelse, at de interviewede personer har følt sig trygge ved at blive interviewet, og at de har svaret frit indenfor deres erhvervsmæssige tilladte rammer. Anvendte citater er skriftligt forelagt interviewpersonerne, og de har derfor haft mulighed for at verificere, kommentere eller præcisere udsagnet. Vi har interviewet følgende personer: 9 (Poul Bitsch Olsen et al., 2009 s. 282) 14\n16 Jan Friis Senior Transaction Manager i afdelingen M&A. Jan arbejder med salget af vindmølleprojekter til finansielle investorer. DONG Energy står for udviklingen af Anholt og ejer 50%. Doktor Sven- Erik Gryning Department of Wind Energy Meteorology hos DTU Risø. Arbejder og forsker indenfor vind og har været konsulent for flere lande i forbindelse med placering af vindmølleprojekter. Martin Vering Dalsager Project Valuation hos DONG Energy. Arbejder med at værdiansætte vindprojekter med fokus på modellering af projektets indtjening og omkostninger for forskellige scenarier. Kim Nielsen Senior Portefølje Manager i afdelingen, som håndterer investeringer i infrastruktur og alternativ energi. PensionDanmark ejer 30% af Anholt. Ulrik Pallisø Bornø Investment Manager i Alternative Investment Partners i PKA. PKA ejer 20% af Anholt. Feng Zhao Konsulent med speciale i vindmøller. BTM er førende med markedsdata, omkostninger og værdikæde indenfor vindmøller. Thomas Plenborg Professor ph.d. på institut for Regnskab og Revision. Vi har yderligere brugt information fra disse branchepersoner baseret på telefonsamtaler: Klaus Østergård, Ringkøbing Landbobank, speciale i vindmøllefinansiering Nikolai Nielsen + andre, Nykredit 15\n17 Jørn Larsen, Danmarks Vindmølleforening, Økonomirådgiver Anders Wisbye, Siemens Windpower, Head of Proposal Engineering Morten Lind Jensen, H.J Hansen, Produktchef indenfor nedbrydning Mikkel Haugaard Windolf, DONG, Ingeniør Kristoffer Steen Andersen, Energistyrelsen, Fuldmægtig Klima og Energiøkonomi Vi vil gerne rette en særlig tak til alle interviewpersoner der har brugt tid og givet informationer i forbindelse med tilblivelsen af denne rapport. 1.6 Struktur Denne afhandling er, jf. figur 1 nedenfor, inddelt i fem dele. 1. Den indledende del introducerer læser for problemstilling, problemformulering, afgrænsning og de metodiske valg. 2. I anden del følger en præsentation af Anholt, og hvordan vindmøllebranchen og værdikæden forventes at udvikle sig. Del 2 giver yderligere læser en forståelse for de rammevilkår, det offentlige tilbyder i forbindelse med udbuddet af en offshore- park. Endeligt diskuteres, hvorfor offshore- parker er interessante for danske pensionskasser. 3. Den tredje del af afhandlingen tager udgangspunkt i konklusionerne fra del 2, og på baggrund heraf estimeres cash flow (CF), afkastkravet og den endelige værdi af Anholt beregnes. 4. Med den fundne værdi for Anholt pr. 1. April 2014 udregnes der i del 4 forskellige IRR- scenarier. De forskellige scenarier giver læser indsigt i, hvordan afkastet ændrer sig, alt efter hvilken gearing og tidshorisont investor vælger. 5. Til sidst testes den fundne værdi af Anholt for følsomheden af de valg, vi har gjort os igennem afhandlingen. Derefter perspektiveres Anholt- casen og de fundne resultater til fremtiden. Herefter sluttes med en konklusion, hvor problemformuleringen besvares på baggrund af resultaterne i afhandlingen. 16\n18 Figur 1: Rapportens struktur Introduk)on* Metode* Vindmøller* - Vindmøller+i+udvikling+ - Værdikæder+ Introduk)on*af*Anholt* Havmøllepark* Pensionskasser* - Rammevilkår+ - Offshore+vindmøller+ som+et+a5rak6vt+ak6v+ Rammevilkår* - Offentlig+stø5e+ Delkonklusion* Anholts*Cash*FLow* VærdiansæCelse* - Valg+af+model+ - A=astkrav+ - Værdien+ IRR* - Effekt+af+gearing+ - Tidshorisontens+effekt+ - IRR+for+nuværende+investorer+ Følsomhedsanalyse* Perspek)vering* Konklusion* 17\n19 2. Præsentation af Anholt Havmøllepark Anholt Havmøllepark ligger imellem Anholt og Djursland. Parken blev udbudt af Klima- og Energiministeriet den 30. april 2009, og den 2. juli 2010 blev det meddelt, at DONG havde vundet anden budrunde og koncessionen til at udnytte vindressourcerne ved Anholt i 25 år. Figur 2: Kort og facts om Anholt Facts om parken Samlet effekt: 399,6 MW Antal møller: 111 Type: Siemens 3,6-120 Rotordiameter: 120m Navhøjde: 81,6m Vægt pr. mølle: 450ton Vægt pr. fundament: >400ton Startvind: 4 m/s Fuld produktion: 13 m/s Stopvind: 25 m/s Kilde: DONG Energy og egen tilvirkning Udbuddet fungerede således, at udviklerne bød ind med en KWh- pris, de ønskede, at staten skulle garantere i 20 TWh/ fuldlasttimer. 10 Laveste pris, givet af en seriøs udvikler, ville vinde udbuddet. Til stor politisk skuffelse var DONG den eneste byder på projektet Definitionen af en fuldlasttime er, når møllen har produceret det, den maksimalt kan, dvs. en fuldlasttime for en 3,6MW mølle er en time, hvor den producerer 3,6MWh. For Anholt er en fuldlasttime således 111*3,6= 400MWh. Tidligere har projekter været udbudt med støttekroner de første fuldlasttimer, men Anholt blev udbudt med støtte til 20 TWh. Det er dog identisk, da 400MW*50.000fuldlasttimer=20TWh. 11 Der køres i øjeblikket dialoger med potentielle bydere til Kriegers Flak og Horns Rev 3 for at få flere bud pr. udbud. 18\n20 Parken er på samlet 400 Mega Watt (MW) og består af 111 Siemens 3,6 MW møller, som er den mest udbredte offshore- mølletype i verden. 12 Samlet dækker møllerne et område på 80km 2 ud af de 144km 2 gjort mulige i udbuddet. Havbunden ved Anholt er problematisk, og der blev således gennemført omfattende geotekniske og geofysiske undersøgelser i Dog viste det sig, at selvom der visse steder er 30 meter dybt blødt ler, kunne alle planlagte møllepositioner opretholdes. Blød lerbund betyder længere og derved dyrere fundamenter og er tilmed et problem for de fartøjer, der skal installere selve møllerne med millimeters præcision. Møllerne i parken står på vanddybder af meter. Under møllerne er der installeret monopile fundamenter 13 på længder mellem meter og en diameter på 5 meter. Dvs. fundamenterne bliver skudt meter ned i havbunden for at stå fast. I udbudsbetingelserne fastsatte staten, at parken senest skulle være tilsluttet elforsyningsnettet den 31. december 2012, og med nettilslutning menes, når den første mølle er tilsluttet elforsyningsnettet. I modsat fald ville den endelige afregningspris falde med 1 øre pr. kwh i alle fuldlasttimer. Endvidere skal alle møller være tilsluttet inden den 31 december Hvis ikke ovenstående blev overholdt, ville der ifalde DONG en bod på 400 mio.kr. 14 Den første mølle producerede allerede strøm den 21. september 2012, og knap et år efter den 19. juli 2013 var alle vindmøller tilsluttet nettet. Den stramme tidsramme menes at være en af grundene til, at der kun kom ét bud (Siemens Energy WEB 2013) 13 Monopilefundamenter er den mest udbredte fundamenttype og også ofte den billigste, hvis forholdene tillader metoden. En monopile er et cylinderformet metalrør, der bankes ned i havbunden som en pæl. 14 (Anholt koncessionsaftale, 2010) 15 (Energistyrelsen, 2013). 19\n21 Der opbygges en organisation på ca. 50 medarbejdere til at klare driften af parken. Der planlægges et årligt serviceeftersyn på hver mølle og budgetteres med 1-3 årlige ekstraordinære serviceringer pr. mølle. Det er således ganske få timer om året, der er personer på møllerne. Ellers klares alt overvågning og indstilling fra land. Energinet DK står for at modtage den strøm, parken producerer. Det gør de ved at opsætte en offshore- transformationsstation tæt på parken, hvor den samlede mængde elektricitet opsamles. Energinet DK står for alt videre transport og infrastruktur ind til land og videre ud i det nationale elnet. Hermed skal DONG kun afholde udgifter frem til transformationsstationen, hvorefter Energinet DK tager sig af de resterende udgifter, indtil strømmen er fremme ved slutbrugeren. Anholt kobles på elnettet i Vestdanmark og kan levere strøm til ca husstande, når parken står klar, svarende til 4% af det danske elforbrug. Parken har produceret lidt strøm siden 2012, men blev først indviet den 4. september Ejerskabet deles med 50% til DONG, 30% til PensionDanmark og 20% til PKA. Pensionsselskaberne købte sig ind i marts 2011, altså før fundamenter eller møller var sat op. 50% af parken blev købt for 6,33 mia.kr., der betales i 4 rater som illustreret nedenfor Tabel 2: Pensionskassernes betalingsstruktur for deres 50% ejerandel 17 Dec Aug Apr Dec Procent andel 14% 30% 31% 25% Beløb Kilde: (DONG A/S, 2011) Ejerskabet og risikoen overgår først den 1. april til ejerskabskredsen, når DONG har færdiggjort parken i en slags turnkey- løsning. Produktion, som ligger før denne dato, 16(DONG Anholt Web, 2013). 17 De helt eksakte datoer for CF er ikke offentligt tilgængelige, men resten er bekræftet. Datoerne bliver omtalt i pressemeddelelsen, men specielt datoerne for de midterste CF er offentligt ukendte. 18 (Anholt Havmøllepark I/S, 2013). 20\n22 tilfalder DONG, men pensionskasserne kompenseres delvist for de fuldlasttimer, støttekroner, DONG får brugt. Betalingsstrukturen gør, at DONG har noget af projektfinansieringen betalt af pensionskasserne, hvilket svækker investorernes IRR. Mere om dette i afsnittet om IRR- scenarierne. Figur 3: Ejerskabsstruktur af Anholt Havmøllepark pr. 1. april Kilde: (DONG A/S, 2011) og (Anholt Havmøllepark I/S, 2013) og egen tilvirkning Igennem opgaven vil vi referere til 3 faser for Anholt. Det er de samme faser som på illustrationen på næste side. Fase 0: Forundersøgelse, opsætning og test. Fra 2010 frem til 31. marts Fase 1: Den fase, hvor møllerne er leveret som turnkey- løsning fra DONG, og der produceres strøm med statsstøtte. Altså den periode, hvor elprisen på markedet ikke er relevant for indkomsten. 1. april 2014 og ca. 12 år frem. Fase 2: Den fase, hvor møllerne stadig producerer, men statsstøtten er opbrugt. Der afregnes således til spotpriser på elmarkedet. Fra ca. juni 2026 til 21. september 2037, hvor koncessionsaftalen ophører. 19 Ejerskabsselskaberne har i virkeligheden andre navne, og PKA s andel består af flere selskaber. Illustrationen er forsøgt holdt simpel. 21\n23 Figur 4: Anholts 3 faser Fase%0% Jan.(2011( Jun.(2011( Jan.(2012( Jun.(2012( Jan.(2013( Jun.(2013( Geotekniske(og(geofysiske(undersøgelser(( Købe(og(forberede(dele(af(Grenå(havn( Placering(undersøgt(og(fastlagt( Produk0on(af(fundamenter,(kabler(og(møller( Bunden(prepareres,(sten(fly8es(og(nye(stenrev(etableres( 2(bomber(fra(2.(verdenskrig(fundet(på(16m(dybde(sprænges( Installa0on(af(fundamenter(og(mellemstykker( Kabelne8et(installeres(og(nedspules( Mølleinstalla0on( Strømproduk0on( Ejerskab(overgår(0l(DONG(og(pensionsselskaber( Alle(møller(0lkoblet( Start(test(og(op0mering( Service( Vedligehold( Energinet(og(Energistyrelsen(forestår( forundersøgelser.(geotekniske7,(geofysiske7,( dyrelivs7,(kyst7,(miljøpåvirkningsstudier(osv.((( Energinet(og(Energistyrelsen(forestår(installa0on(af(offshore(substa0on(og(alt(infrastruktur(ind(0l(land(og(ud(i(el7ne8et( Fase%1% ( DriC(med( statsstø8e( Fase%2% ( DriC(med( spotpriser( 22\n24 3. Vindmøller I dette afsnit gennemgås markedsdata og generel information om vindmøller. Det er essentielt for pensionskasserne at forstå aktivklassen, udviklingen og den risiko, som er forbundet med investering i vindmøller. Ligeledes gennemgås forskellen på onshore- og offshore- møller, da investor skal være opmærksom på, at de relativt nye offshore- møller bør vurderes anderledes end de bedre kendte onshore- møller. Begrebet Levelised Cost Of Energy gennemgås, da det bruges til at sammenligne omkostningsniveauet på tværs af de forskellige energikilder for at sætte offshore- vindmøller i økonomisk kontekst til andre energikilder. 3.1 Kapacitet Der er stor offentlig og politisk årvågenhed på udvikling af nye vindmølleparker. Øget installeret kapacitet sidestilles ofte med politisk succes. I Danmark er der skrevet artikler med ordet vindmølle i de første 7 måneder af Det viser en enorm fokus på emnet. Størstedelen af debatten går på, at der skal være flere vindmøller, men der er også begyndende kritik af møllernes pris og specifikt den høje afregningspris, DONG har opnået for Anholt. Opmærksomheden er også øget udenfor Europa, og det globale antal af installerede MW har haft en samlet årlig vækst på 26,3% siden år Faktisk opsættes vindmøller flere steder i verden, hvor vinden er for svag til effektiv vindenergiproduktion, med det eneste formål at opnå statsstøtte. 21 Når der fremover i denne rapport refereres til kapacitet, menes der installeret MW- kapacitet, altså hvor mange MW der er sat op. Der skelnes generelt mellem installeret kapacitet og faktisk produktion, som er den mængde elektricitet møllen producerer. Den faktiske produktion er oftest under halvdelen af den installerede kapacitet. 20(Infomedia, 2013). 21 (Svend Erik Gryning, 2013). 23\n25 Figur 4: Installerede vindmøller (MW) på verdensplan MW#! !!!!!! !!!!!! !!!!!! !!!!!! !!!!!! !!!!!! !!!!!! !!!!!! !!!!!!50.000!!!!!!"!!!!!!! 2016! 2015! 2014! 2013! 2012! 2011! 2010! 2009! 2008! 2007! 2006! 2005! 2004! 2003! 2002! 2001! 2000! 1999! 1998! 1997! 1996! Note: Grønne søjler er estimater for fremtidig vækst Kilde: (GWEC, 2013) Europa er den verdensdel med flest MW installeret, men blev i 2012 overhalet af Nordamerika som den region med de største årlige vækstrater, og estimeres at blive overhalet i 2015 som den verdensdel med flest MW. 22 Global Wind Energy Council (GWEC) estimerede i marts 2012 en fremtidig årlig vækst på 15,7% i global kapacitet til og med , hvilket svarer til en fordobling af kapaciteten i forhold til slut tallene. Figur 5: Installerede vindmøller (MW) fordelt på verdensdele 1%# 0%# 1%# 24%# 35%# Afrika#og#Mellemøsten# Asien# Europa# La>namerika# Nordamerika# 39%# Pacific# Kilde: (GWEC, 2012) 22(BTM Consult, 2013, s. XIV). 23 (Siemens Energy WEB, 2013) 24(GWEC, 2012). 24\n26 Ejerskabet af vindmøller er relativt koncentreret på verdensplan, hvor de 15 største mølleejere står for 32% af verdens kapacitet 25. En stor del af disse er forsyningsvirksomheder, som historisk har været bannerførere i installationen af kapaciteten. Det samme er tilfældet i Danmark med de store projekter. 3.2 Konkurrerende energikilder Europa har klare mål i deres National Renewable Energy Action Plans (NREAPs) for, at andelen af grøn energi skal op, og andelen af fossile brændstoffer skal ned. Fra har dette også været tilfældet, og vindenergi er gået fra at udgøre 2% af kapaciteten til 11%. 26 Væksten i samme periode for solenergi har været fra omkring 0% til 7% af den samlede kapacitet. Solenergi er inde i en signifikant vækst i både kapacitet og udvikling af teknologi. En solcelle er reduceret kraftigt i pris, og UK forudser yderligere reduktioner på 33% før Prisen er dog stadig væsentligt over offshore- vindmøller, men flere forskere spår, at solenergien bliver en seriøs konkurrent til vindmøllerne i udviklingen af den grønne energi i fremtiden. Det er ude for opgavens ramme at dykke dybere ned i andre grønne energikilder, men det bør nævnes, at der er konkurrerende teknologier på vej. F.eks. udgør vandenergi 99% af Norges samlede energiforbrug. 28 Konkurrerende energiteknologier bedømmes ikke som værende vigtige for allerede etablerede vindmølleparker, idet disses CF er statsgaranterede i store dele af deres levetid. De andre energikilder er derimod væsentlige for vindmøllers fremtid som rentabel aktivklasse. Alle vedvarende energikilder har den svaghed, at produktionen ikke kan styres præcist. Manglende mulighed for at lagre el kombineret med et meget svingende elforbrug gør det dog nødvendigt at justere mængden af produceret el time for time. Når det blæser, producerer møllerne energi, men hvis vinden kommer over 25 m/s, kan de fleste møller ikke producere, og det samme gør sig gældende, hvis vinden kommer under ca. 3 m/s Ligeledes producerer solcellerne kun strøm, når solen er fremme osv. Konklusionen er 25 (BTM Consult, 2013, s. Xiii). 26 (European Wind Energy Association, 2013 B, s. 8). 27(Department of Energy & Climate change, 2011, s. 52). 28 (Norwegian Ministry of Petroleum and Energy, ). 29 (Siemens Energy WEB, 2013). 30 Tallene er for Siemens møllen brugt ved Anholt. 25\n27 indiskutabelt, at vi med vores nuværende teknologier ikke kan opnå 100% strøm fra vedvarende energikilder. 31 Fordelen ved atomkraft og fossile brændstoffer er udover lavere pris pr. kwh, at produktionen kan justeres præcist, og at elnettet derved holdes på konstant spænding. Man har altså brug for disse energikilder som buffere i netkapaciteten. El kan ikke bare hældes ud af nettet, hvis der bliver produceret for meget. Det skal bruges, og hvis der kommer for meget spænding på nettet, altså overproduktion i forhold til efterspørgslen, kan elprisen ligefrem blive negativ. Dvs., man kan tjene penge på at forbruge el på det helt rigtige tidspunkt. I 2012 var der 30 timer med negative elpriser Prisen på energi Levelised Cost Of Energy (LCOE) er et udtryk for den samlede omkostning pr. energienhed produceret og anvendes, når forskellige energikilder sammenlignes økonomisk. LCOE beregnes ved, at alle omkostninger fra opsætning til nedrivning tilbagediskonteres og sættes over produceret energi. Det er således prisen i nutidskroner pr. energienhed. LCOE er derfor ikke et udtryk for, hvilken afregningspris der ville gøre f.eks. vindmøllebranchen rentabel, men det er en måling af omkostningstrykket. Herunder vises offentlige UK- baserede estimater. Tabel 3: LCOE for projekter startet i 2012 (kr./kwh) LCOE LCOE Gas 0,54-0,70 Onshore >5MW 0,91 Kul 0,58-1,07 Offshore R2 1,04 Nuklear 0,71 Offshore R3 1,18 Biomasse 0,97 Solenergi 1,49 Kilde: (Department of Energy & Climate change, 2012, s. 9) Det er her interessant at bemærke, at samtlige LCOE er ligger over elprisen. Det er fordi energiproduktion stadig er stærkt præget af det offentlige, og elpriserne hovedsageligt bestemmes af marginalomkostningerne. Mere om det i afsnittet om prisdannelse på elmarkedet. 31 (Energistyrelsen, 2013). 32(Dansk Fjernvarme, 2013). 26\n28 Der er lavet mange studier af LCOE, og der er mange faktorer, man kan være uenige om, forskerne og det offentlige imellem, alt efter hvilken agenda man har. Hvis man bruger en høj WACC i beregningen, favoriserer man de projekter med lav etableringsomkostning og dyr drift og går således imod offshore- vindmøller. Marginalomkostningen ved strømproduktion med vindmøller er tæt på nul, og en lav diskonteringsfaktor vil fremhæve dette. Estimatet for fremtidens oliepriser er en anden faktor, der kan væsentligt ændre LCOE- niveauet for energikilder baseret på fossile brændstoffer, fordi det bestemmer prisen for input til driften af de traditionelle energikilder. Vind er derimod gratis. Omkostninger til klimaforandringer, CO2 - kvoter, leveringssikkerhed osv. er ofte ikke indregnet i LCOE, da det ikke er en direkte omkostning. I tallene ovenfor udgør spændet for gas og kul netop den estimerede CO2- udgift. Hvis disse faktorer bliver indregnet, kommer omkostningen ved fossile energikilder, som det ses, væsentligt op. Hvor stor en udgift man skal lægge oven i, er dog et yderst værdipræget forskningsområde og afhænger væsentligt af, hvilken institution der regner på det. Det reelle kollaps af CO2- kvotemarkedet gør også prissætningen for forurening svær. Imidlertid er billedet, fra tabellen ovenfor, indikativt for mange studier. De traditionelle energikilder er billigere i LCOE end de nye grønne alternativer. 3.4 Til lands og til vands Der skelnes mellem onshore- vindmøller og offshore- vindmøller. Onshore- møller befinder sig på landjorden, og offshore- møller på vand. Offshore- møller i vores brug indeholder også nearshore- vindmøller, som står relativt tæt på kysten på meget lavt vand, og derfor ikke er udsat for samme udfordringer, som møllerne længere fra kysten. Nearshore- møllerne udgør en meget lille del af offshore- kapaciteten. Offshore- møller er langt nyere end onshore- møller og står for knap 1,8% af den samlede globale kapacitet. Offshore- møller er dog inde i en meget kraftigere vækst, delvist hjulpet af det lave udgangspunkt. Tendensen peger dog kraftigt mod, at offshore- møller skal spille en væsentlig rolle i fremtiden. Det globale antal af installerede offshore MW har haft en 27\n29 samlet årlig vækst på 48,7% siden Europa står for 90,2% af denne kapacitet og Kina for 9,2%. 33 Figur 6: Installerede offshore MW i Europa Kilde:(European Wind Energy Association, 2013, s.12) Hvor Danmark har 4% af den europæiske kapacitet af alle vindmøller, står Danmark for 18,4% af offshore- møllerne. 34 DONG Energy ejer 38% af den europæiske kapacitet og er den største ejer af offshore- møller i Danmark, Europa og verden. 35 The European Wind Energy Association (EWEA) kender til 18,4 GW besluttet offshore- kapacitet med topscorerne Tyskland (38%), Nederlandene (15%), UK (10%) og Irland (9%) 36. Udover dette ligger der mindre faste planer for mange flere parker, der vil mangedoble kapaciteten. Generelt ser det ud til, at de største etableringsplaner ligger i Tyskland og UK. Danmark er i forbindelse med fremtidige planlagte parker klart blevet overhalet som markedsleder. Den globale finanskrise er heller ikke gået vindmølleindustrien forbi. Flere underleverandører eksponeret til andre sektorer er bukket under. Vestas fik ligeledes 43% færre ordre i 2012 end i Ydermere har Siemens Wind Power flyttet sit hovedsæde 33(European Wind Energy Association, 2013 A, s.12). 34(European Wind Energy Association, 2013 A, s.14). 35(DONG Energy A/S, 2013, s.3). 36(European Wind Energy Association, 2013 A, s.16). 37(BTM Consult, 2013, s. 3). 28\n30 til Tyskland, og generelt taber Danmark terræn både som produktionsland og med hensyn til den installerede kapacitet Onshore i problemer Onshore- møller er billigere pr. MW og væsentligt simplere at installere og servicere end offshore- møller. Som tommelfingerregel estimeres en onshore MW- kapacitet at koste mellem 10 og 11 mio.kr. og en MW offshore- kapacitet at koste det dobbelte. 38 Udvikling af landmølle- kapaciteten i Nordeuropa bremses dog af flere signifikante faktorer Lokationer I flere lande er der mangel på gode onshore- pladser pga. store problemer med de privatpersoner, der bor tæt på. For ikke at nævne, at vindforholdene og undergrunden skal være egnet. Naboer til vindmølleprojekter er bange for støj, lavfrekvent som højfrekvent, og for ændringen af horisontlinjen. I lande som Danmark, hvor der er nabohøringer osv., sætter dette en stopper for mange projekter. I Danmark skal vindmølleejere, jf. lov om fremme af vedvarende energi tilbyde salg af samlet 20% ejerskab til alle personer indenfor en radius af 4,5 km fra møllen. 39 Bedre kendt som Køberetsordningen. Ydermere skal vindmølleejerne, krone for krone, kompensere berørte ejendomme for eventuelt værditab som følge af opførelsen af vindmøller. Bedre kendt som Værditabsordningen. Begge ordninger er forsøg på at få lokalsamfundet til at agere mere positivt overfor vindmølleprojekter. Det bedømmes dog, at ordningen ikke har virket, og der pågår p.t. et lov- reviderings- arbejde og fremlægges nye lovforslag (Poul Houman Andersen & Ina Drejer, 2012, 11). 39 (Staten, 2008). 40 (Kromann Reumert, 2013) 29\n31 Kapacitetsfaktoren Installeret kapacitet er en teoretisk produktion, som møllerne kan producere, hvis forholdene er perfekte, dvs. urealistisk perfekte. Et vigtigt nøgletal for vindmøller er kapacitetsfaktoren, som er: Kapacitetsfaktoren = Møllens produktion Møllens kapacitet En ting er, hvor stor møllens kapacitet er, men noget andet er, hvad den rent faktisk producerer. Forholdet mellem disse er kapacitetsfaktoren. Jo højere, jo bedre alt andet lige, set fra vindmølleejers side. Kapacitetsfaktoren for offshore- møller er højere end for onshore- møller. Kapacitetsfaktoren svinger fra mølle til mølle og park til park. DONG er stolte af deres kapacitetsfaktor på offshore- møller på 41%, som ligger væsentligt over UK s benchmark på 37% 41. De nye offshore- parker forventes at ligge over DONG s 41%, ligesom Horns Rev II lå på 52,14% 42 i Den gennemsnitlige onshore- kapacitetsfaktor for nyere parker ligger på ca. 27% En del af forklaringen ligger i at Vindhastigheden over land er mindre end vind over hav og mindskes i styrke, når den rammer forhindringer såsom bakker, huse, skove osv. Forhindringerne gør vinden ujævn, hvilket bl.a. øger sliddet på møllernes gearkasser, da de hele tiden skal ændre i modstanden. Vinden er langt mere jævn over vand, og da forhindringerne er minimale, er vindhastigheden også markant højere i størrelsesordenen 2-3 m/s. Vi vil senere vise, at selv en lille stigning i vindhastighed har stor indvirkning på den endelige omsætning. Den højere vindhastighed samt at den teknologiske udvikling indenfor offshore- møller stadig er ung i forhold til onshore- møller underbygger, at spændet mellem kapacitetsfaktoren for 41(DONG Energy A/S, 2013, s.8). 42 (www.lorc.dk, 2013) 43(Committee On Climate Change, 2011, s.120). 44 Kapacitetsfaktoren svinger meget fra mellem 20% til 35% for onshore. Dette estimat bruges til beregningen på onshore i UK foretaget af Committee On Climate Change. 30\nAnalyse vedr. fremme af konkurrencen ved etablering af store havmølleparker i Danmark\nAnalyse vedr. fremme af konkurrencen ved etablering af store havmølleparker i Danmark Overblik over analysens resultater og anbefalinger Deloitte Business Consulting A/S 28. april 2011 Vurdering af udbuddet\nNotat. Sundhedstegn på markedet for havvind. Af Silas Harbo, Cand. Polit og Energy MBA, konsulent i Dansk Energi.\nNotat Dok. ansvarlig: SIH Sekretær: ILA Sagsnr.: s2014-377 Doknr: d2014-7308-2.0 10-06-2014 Sundhedstegn på markedet for havvind Af Silas Harbo, Cand. Polit og Energy MBA, konsulent i Dansk Energi. Det


Adresse: Østergade 11\nKontakt: Tlf: 97120795\nInformation: Web: guldsmed-facius.dk\nGuldsmeden Facius Eftf. er en guldsmedeforretning i Herning med åbent værksted. De designer, producerer og forhandler et stort udvalg af kvalitetssmykker tilpasset særligt til dine ønsker og behov. Med eget værksted har de modsat andre guldsmede mulighed for at lave unikke og personlige designs, så du får præcis det smykke, du drømmer om.\nUd over deres egne smykkedesigns forhandler de et stort udvalg af spændende og anderledes smykker fra producenter i både ind- og udland. Deres mangeårige erfaring i branchen gør at du altid modtager professionel og kompetent vejledning både i værksted og butik. Har du gammelt guld, du enten ønsker at sælge eller smelte om til et nyt smykke, er de også behjælpelige med det.\nDu er altid velkommen til at kigge forbi deres forretning i Herning, hvis du ønsker at høre mere om, hvordan de kan hjælpe dig. Kontakt dem på telefon 97 12 07 95 eller send dem en besked via kontaktformularen på deres hjemmeside.\nBedøm Guldsmeden Facius Eftf. ApS\nBedømt: 7. august 2019\nFlotte smykker til kvinden i dit liv\nSynes for det første, at det er en fornøjelse at se jeres guldsmede arbejde direkte i forrentingen, og jeg synes det er fantastisk, at man kan få en uforpligtende snak om ønsker og behov.


ANMELDELSE: SAMSUNG INSTINKT - TECHCRUNCH - FILM TV - 2019\nFørst den gode. Instinct-grænsefladen er langt overlegen til iPhone's simpelthen på grund af haptisk feedback. Meget af de gode ideer, som iPhone bruger - glide for at låse op som en af de vigtigste - er delvist synlige her, og der er klart taget særlig omhu for at sikre, at æbler til æbler sammenlignes, er vanskelige, hvis ikke umulige. Intet i denne telefon er en direkte knock-off, og det er helt frisk og lidt forvirrende på samme tid. Når du har arbejdet ud af kinks, er den dog meget stærk grænseflade og yderst brugbar.\nVi begynder ved at låse op telefonen ved at holde en knap på toppen. Denne direkte fysiske interaktion med telefonen tændes og slukkes også, så du skal være forsigtig med ikke at holde knappen for lang, eller den slukker. Den glidende metafor forekommer dog ganske lidt, især i besvarelse og opkald. For eksempel, når et opkald kommer ind, tilbydes du en flydende bar. For at svare, glider du linjen op til et felt med markeret svar. For at ignorere, glider du baren ned. Rart, ikke? Det er mærkeligt, det virker. Et andet ulige brugerinterval-valg: Når du ringer op, indtaster du nummeret og trykker derefter på linjen, som tallet dukker op. Du ville ikke vide det for at se på skærmen, men det var deres designvalg. Det virker, selv om det tager et øjeblik at finde ud af, hvad der sker.\nVigtigst er, at instinktet har haptisk feedback. Når du trykker på en knap eller glider gennem e-mails eller menuer, ringer telefonen og skaber en interessant form for feedback. Haptics er ikke et must-have, men de er rart.\nOpkaldskvaliteten er stærk, og datakapaciteten betyder, at du kan live streame tv og on-demand video fra næsten hvor som helst. Web widgets som vejr, nyheder, sport og film er ganske nyttige. Musikafspilleren er meget velegnet, selvom den kontrollerer det medfølgende 2 gigabyte hukommelseskort hver gang det starter. Kameraet er godt i standardlys, men er ubrugeligt i svagt lys og smider et "fuzzy picture warning" på skærmen og giver dig et rodet foto.\nJeg er mest tilfreds med e-mailen. Den understøtter POP3 og IMAP sammen med alle de sædvanlige mistænkte - AIM, Yahoo, MSN - og bruger et meget intuitivt mail læsesystem, som lader dig vælge flere meddelelser til sletning eller arkivering.\nNu for de dårlige nyheder. Der er ingen skrivebordssynkronisering, og den understøtter kun kontaktsynkronisering af op til 600 kontakter. Der er et "backup" -system, der tilbydes på Sprint.com, der holder dine kontakter sikre, men der er ingen reel synkroniseringsløsning til Windows eller OS X.\nDerefter er browseren abysmal. Sammen med et temmelig dårlig tastatur, forsøger at skrive en URL i browseren er helvede, mens du ser en komplet webside ved standardopløsningen, er en undersøgelse i smerte. Browseren er ikke helt standard-kompatibel, som vi ser her. Systemet bruger accelerometeret til at lade dig rulle gennem længere dokumenter. Dette positionsføler system, der aktiveres ved at trykke på kameraknappen, er ret ubrugeligt.\nEndelig, i den uge, jeg brugte denne telefon, har jeg allerede skrabet skærmen ganske mærkbart. Mens jeg ikke coddle telefoner, sætter jeg dem aldrig ind med mine nøgler, og jeg sætter dem aldrig ind med andre telefoner. Resultatet, efter blot en uges brug, er en bufferet og ridset skærm, der gør skærmens visning vanskelig under et eller andet lys.\nBundlinie? Dette er en god, hvis fejlbehæftet telefon. Vigtigst er, at browseren har brug for en komplet renovering, og den næste generation har brug for en glasskærm. Som det står, er denne $ 130 iPhone konkurrent ganske overbevisende. Hvis du er på Sprint, er dette det nærmeste, du kommer til en virkelig intuitiv telefon med nok hestekræfter til at downloade tv, lyd og video på farten. Det er ikke en drøm, der kommer i opfyldelse - endnu - men det er en start. Det er op til Sprint og Samsung at opgradere denne telefon regelmæssigt og tilføje funktioner, som virksomhederne har brug for - Outlook synkronisering til en - og en bedre browser til alle andre.


DFS - Messy Church\nRod er ikke altid noget skidt, og slet ikke i forbindelse med Messy Church, som betyder rodet kirke.\nMessy Church er et relativt nyt koncept i Danmark, men der er allerede mange der lige som os har taget idéen op. Vi har Messy Church en gang om måneden, og der er god opbakning til det.\nTanken med konceptet er at lave et arrangement, hvor hele familien er sammen af sted og laver noget sammen.\nVi samler familierne på en almindelig hverdag efter skole- og arbejdstid. Da rytmen er ret forskellig i familierne, er det rigtig godt, at vi kan begynde med en halv times “Drop ind”, hvor vi bare snakker sammen, spiller lidt spil og hygger os med et glas saftevand og et stykke frugt. Nogle af de større børn bruger tiden til at få lavet lektier, og forældrene snakker på kryds og tværs.\nNår den halve time er gået, har vi en aktivitet i en eller anden form. Her skal alle aldre på banen, og både børn og voksne synes da også, at det er sjovt at være med. Børn og voksne kan tit lære noget af hinanden, når det gælder om at være kreative sammen!\nInden vi slutter af med at spise aftensmad, holder vi en kort andagt, hvor vi tager udgangspunkt i en bibelhistorie. Både store og små glæder sig over de fine slides, som vi viser på projektoren imens, og som er med til at gøre historien levende for dem. Vi synger også et par sange sammen. Nogle sange bruger vi igen og igen, for så lærer vi dem rigtig godt at kende.\nNår vi er færdige med Messy Church, kan alle tage hjem efter en hyggelig eftermiddag med sjove aktiviteter, og hverken mor eller far skal tænke på aftensmad, når de kommer hjem! Derfor er Messy Church jo også et godt koncept for netop hele familien!\nFind Messy Church tæt på dig\nHvad er Messy Church?\nKaren MarkussenKonsulent i DFS


Selvtilfredsstillelse på Dansk - Norsk bokmål-Dansk Ordbog\nselvtilfredsstillelse - definition - dansk Jeg har i de sidste par år været i en eksistentiel krise psykisk, selvtilfredsstillelse og seksuelt med følgelig slemme fysiske symptomer. I gode samtaler med psykiater og præst har jeg selvtilfredsstillelse styr på meget, men kun tangeret den fysiske kærlighed, længslen efter et varmt knus - kunstmuseum aalborg seksualitet. Hvordan skal jeg konkret tackle denne længsel, for jeg kan jo ikke tænke mig at »gå i byen« for at få det, da jeg mener, at penisforstorrende piller og flode og seksualitet er to sider af samme sag. Kærligheden er i verden, Gud er kærlighed, det har jeg erfaret. Kvindelig selvtilfredsstillelse.\nButik gågade job i Kolding - aktuelle ledige job | Jooble\nButikker i Kolding - visra.smukven.com Butikker har vi gågade de bedste butikker i Kolding inden for kategorier, som er interessante for studerende. Dette kan være cykelhandlere, møbelbutikker, tøjbutikker, boghandlere, indkøbscentre og frisører. Tilføj din butik gratis kolding. Hvornår smitter virus du at få din butik tilføjet på denne side.\nMilt (problemer): Fysisk blokering Milten er organet placeret til venstre Licenserede bøger om medicin. Din krop siger "Elsk dig selv. Medicinsk portal "MedguideBook" © info medicine-guidebook. Fysisk blokering Milten er et organ placeret under venstre lunge. Men ellers er bag på penis under samleje og det er som om det piksnor, frenulum .\nTag til Sunny Beach med Falk Lauritsen Rejser Med sin beliggenhed ved den solsikre Sortehavskyst er Sunny Beach ferie de omkringliggende landsbyer blevet en af de mest populære sommerferiedestinationer i det sydøstlige Sunny. Sunny Beach ligger på Balkan-halvøen, ca. Flotte kaffekrus mange er området blevet synonym med flotte, gyldne sandstrande og afslappende badeferie — men Sunny Beach rummer også mulighed for beach, fine kulturelle oplevelser, bl. Her bor kun nogle få tusind fastboende, men med langt over hundrede hoteller og Bestil din næste ferie til Sunny Beach hos Sunweb.\nMelanin - Hvorfor bliver mørk hud ikke forbrændt? | visra.smukven.com\nEr sorte mænd bedre udrustede. | visra.smukven.com Men det er svært at måle videnskabeligt. Er du en mand. Så har er natron en base sikkert haft en lineal i hånden og målt den mest interessante legemsdel på dig selv. Du har mennesker også tænkt på, har der er hold i fortællingen om de sorte, sorte mænd.\nFlere unge bliver vegetarer på deltid | Ligetil | DR Danmark hver af typerne har deres helt egne præferencer vegetarer. Det kan godt være lidt indviklet og svært at overskue hvem der spiser hvad, så derfor har vi lavet en grafik der forhåbentlig kan skabe det fornødne overblik:. Du er meget velkommen til at printe grafikken ud. Du er day birger & mikkelsen meget velkommen til at bruge den på din hjemmeside, i forums, etc. Find statistisk materiale om antallet af vegetarer, veganere, fleksitarer, kødfrie måltider og motiver for at spise plantebaseret her.\nPsykologgruppen af - Psykologer\nPsykolog Leif Grundahl , Aarhus C - dk Danmark har i en lang række tilfælde afvist at psykolog opholdstilladelse til flygtninge, der ifølge sundhedsfaglige erklæringer grundahl ude af stand til at tage vare på eget liv og er i overhængende fare for at begå selvmord. På et protestmøde i Århus onsdag aften vil ca. Min samvittighed er så klemt, at jeg er nødt til leif gøre noget«, siger psykiater Ole Helbo, en af landets mest erfarne behandlere af flygtninge og asylsøgere. Det er i leif forbindelse, at han grundahl erklæringer psykolog udlændinge. Kontaktinformation på Leif Grundahl v. Psykologerne Banegårdspladsen Aarhus C, telefonnummer, adresse, se information for firmaer.\nDirekte rejsemål | Hvor vil du rejse hen? Det er ikke muligt ruter tilmelde sig denne service med pågældende telefonnummer. Kontakt venligst lufthavn aal. Aalborg Lufthavn påtager sig intet ansvar i forbindelse med denne tjeneste, der gratis stilles til rådighed for brugerne. Tjenesten er en supplerende service, og man opfordres aalborg også at holde sig orienteret via andre kanaler. Få et godt overblik over alle direkte rejsemål, du kan flyve til fra Aalborg Lufthavn.\nTanke-streger grafisk facilitering & illustration – København Få mere hjælp til søgning. Søg Kun i streger sektion. Den Danske Ordbog Søg i: Om Den Danske Ordbog. Søgning på “streger” i Den Danske Ordbog. Find betydning, stavning, synonymer og meget mere i moderne dansk.


Året i min have: Have & hygge\nSom det fremgår af billedet, er jeg ikke ligefrem i haven idag - og dog: Midt i styrt-regnvejr var jeg ude for at trække friske Rabarber, så jeg kunne regnvejrsbage. Den ene af mine rabarberplanter har levet, først i over 30 år i Frederiksværk ( svigermors sommerhus ) og bor nu hos mig.\nSå nu ville jeg prøve at lave andet end kompot og Jordbær/rabarbermarmelade. Det endte med disse Marcipanmuffins med rabarber. Om de er gode : Uha ja mon ikke. Den søde marcipan ( lad være at bruge konfektmasse ), og de syrlige rabarber klæder hinanden helt utroligt godt. Opskriften findes under fanen: opskrifter på lidt af hvert. Prøv dem!!\nEtiketter: Hygge, Rabarber\nHenrik Mikaelsen Havehjernen 7. maj 2014 kl. 15.52\nDet kunne da være man skulle prøve det i weekenden - det er jo med at hitte på noget at bruge rabarberne til mens de er friske.\nLises have 7. maj 2014 kl. 15.57\nDe ser lækre ud dine muffins. jeg har mistet min opskrift,så denne kommer meget belejligt.\nDet er en god måde at anvende rabarber på.Tak!\nKirsten 7. maj 2014 kl. 16.28\nÅrh, hvor ser de lækre ud, man bliver helt lækkersulten. ☺\nJette Krog 7. maj 2014 kl. 19.54\nOg nu er de prøve smagt: pas på de er vanedannende 😃


7 Kernekompetencer – Poker Online » Spil poker pa nettet, vi guider dig til den bedste start! »\nI bogen Goals! præsenterer Brian Tracy en teori om, at alle fagområder består af 5-7 kernekompetencer, og at det samlede resultat er begrænset af den kernekompetence, man håndterer dårligst.\nHans forslag er, at identificere kernekompetencerne, bedømme sig selv i forhold til hvert enkelt og derefter gå i gang med at arbejde med sit svageste område for at opnå den største effekt hurtigst muligt i forhold til det samlede resultat.\nJeg satte mig for at overføre det på poker og se, om der var noget om snakken. Efter at have tænkt en del over det og vendt det med nogle af de pokerspillere, jeg respekterer mest, kom jeg frem til, at poker består af de 7 følgende kerneområder: Bankroll management, game selection, teknik/strategi, reading skills, tiltkontrol, koncentration og målsætning.\nI denne artikel vil jeg kort forklare, hvad hvert enkelt område indebærer og give et par forslag til, hvordan du kan blive bedre til de enkelte områder.\nBankroll management – hvordan du håndterer din investering i poker.\nDin bankroll kan sammenlignes med andre investeringer, og du bør sørge for at få mest muligt ud af din investering i poker. De fleste, som begynder på poker, har alt for lidt kapital i forhold til den takst, de spiller og udsætter sig selv for en kæmpe risiko for at gå bust.\nMange af de pokerspillere, som kommer over den første hurdle og får bygget en fornuftig bankroll, bliver for konservative og formår ikke at rykke hurtigt nok op i limit.Dette kan f.eks. gøres ved at sætte et beløb af og tage et ”skud” på et højere limit. Går det galt, kan man altid gå ned igen og tjene til et nyt forsøg.Går det godt, er der ingen grund til at se sig tilbage.\nNår så man er kommet til det niveau, hvor man har den bedste forrentning af sin investering, gælder det om at få trukket alle de penge, man ikke har direkte brug for online ud, så de kan trække renter i stedet for at stå og trække støv på en pokerkonkto. Mange på dette niveau kan med fordel have en del af rullen stående i banken, så den kan skydes ind ved behov, men trækker renter, så længe der ikke er brug for den i spil.\nGame selection – hvordan du opnår højst muligt forventet timeløn\nAt bruge tid på at finde de bedste modstandere kan sagtens være de vigtigste minutter, du bruger som pokerspiller.Dine resultater i det lange løb er nemlig lig med ”kvaliteten af dine beslutninger” – ”kvaliteten af dine modstanderes beslutninger”. Det betyder, at jo større fejl dine modstandere laver, des højere vil din forventede timeløn være.\nGode råd om game selection:\nSpred din bankroll ud på flere sider, så du har mulighed for at vælge dine modstandere med omhu (mest aktuelt hvis du spiller højt).\nBrug software som Smart Buddy for at finde ud af, om dine foretrukne modstandere er online.\nTag noter om dine modstandere, specielt de dårlige spillere. På den måde ved du, om et bord er godt, og du ved også, hvordan du skal spille mod den pågældende spiller.\nSøg først efter spillere du kender. Derefter kan du kigge på, hvor mange spillere der er med per flop, short stacks, location mm.\nSe min video om gameselection.\nTeknik/Strategi – hvordan du laver gode beslutninger i poker\nJeg plejer at sige, at teknik og strategi er alt det, du kan læse om i pokerbøger. Altså hvilke hænder du skal spille pre-flop, hvordan du bruger semibluff osv.\nFor at blive en teknisk dygtig pokerspiller vil jeg foreslå, at du udover at se videoer på Pokeruniversitetet læser bøger, tænker og tager noter, diskuterer og prøver tingene i praksis – intet kan erstatte erfaring i poker.\nReading skills – hvordan du sætter din modstander på en snæver range eller en specifik hånd\nEmnet fortjener helt klart en separat og mere fyldest gørende artikel, men her kommer den korte version.\nEvnen til at præcist at vide, hvad din modstander sidder med, vil gøre alle beslutninger i poker nemmere og dine resultater bedre.\nFor ikke at famle mig frem i blinde har jeg udviklet et system til at indsnævre, hvad modstanderen kan sidde med i en given situation. Kort fortalt holder jeg øje med, hvordan han håndterer forskellige typer af hænder før floppet, og hvordan han håndterer forskellige typer af hænder efter floppet. Når så jeg skal bruge præcis information om, hvad han sidder med, sammenholder jeg hans preflop-tendenser, hans postflop-tendenser, hvordan boardet ser ud og bettingen i den aktuelle hånd. Efter den analyse står jeg oftest tilbage med meget få mulige hænder.\nTiltkontrol – hvordan du minimerer store tab på grund af at være følelsesmæssigt involveret\nDet siger sig selv, at det på lang sigt er meget dyrt at spille direkte dårligt og langt under, hvad man normalt præsterer i perioder.\nAt håndtere tilt er en konstant proces, som man aldrig kommer over – hvis nogen siger til dig, at de aldrig tilter, så lyver de enten for dig eller for sig selv. Når det er sagt, kan man dog stort set slippe af med den grimme tilt, og man kan ligeledes sørge for, at de negative resultater bliver mindre, når tilten melder sig.\nAt kontrollere tilt handler meget om forberedelse, så du har en plan, som kan håndtere tiltsituationer, inden de opstår.\nDet kan du blandt andet gøre ved at distancere dig fra situationen, da man ofte er meget involveret, når man tilter. F.eks. kan man bruge et trick, som Bjarke Lassen lærte mig på sidste pokercamp – Mental poker coach. At rejse sig fra bordet og få det hele lidt på afstand.Hvis man ikke har mulighed for det, så kan man forestille sig, at man ser hele situationen udefra.\nMan også afslutte en session, når en af de ting, som normalt får en på tilt, sker.\nIgen et kæmpe emne og det er meget nemmere at tage fat i et konkret problem.\nKoncentration – hvordan du holder fokus mens du spiller\nAt være 100 % fokuseret på opgaven, når man spiller poker, gør, at man præsterer op til sit bedste i alle de andre kerne områder. Mangel på koncentration kan for manges vedkommende være forskellen på, om de vinder eller taber i poker. At koncentrere sig om opgaven gør, at man ikke kun vil opnå bedre resultater, men også mindre swings.\nJeg anbefaler primært to ting i forhold til koncentration. Det første er at minimere forstyrrende elementer. Sluk tv’et, luk browser-vinduet, log af skype/msn og sid gerne i et rum for dig selv.\nDet andet man kan gøre at finde ud af, om man klarer sig bedst i korte eller lange sessions og sørge for at udnytte den viden til sin fordel.\nMålsætning – hvordan du sætter og opnår ambitiøse, men realistiske mål\nUden et mål er det svært at opnå noget som helst, da retningen, man bevæger sig i, vil være styret af tilfældigheder.\nAt sætte gode, præcist formulerede, målbare mål med deadline kan gøre en kæmpe forskel, når året er omme.\nFor at få mest muligt ud af fordelene ved gode mål er der et par ting, man bør gøre.\nSæt et konkret hovedmål med en deadline. F.eks. at vinde $1000 på poker inden den 31/12\nAnalyser udgangspunktet. Bankroll størrelse, hvilket limit man spiller osv.\nLav en plan for hvordan målet skal nås ved hjælp af delmål og deadlines. Rykke op til limit når man har vundet $200, og hvor meget der skal vindes per måned.\nMål løbende udviklingen i forhold til planen. Hver måned kan man se, om delmålet er nået, og om man skal justere planen\nOvenstående er grundlaget for mine coachingforløb. Jeg beder først om, at den spiller, der ønsker coaching, bedømme sig selv på en skala fra 1-10 i forhold til de 7 kompetenceområder. Derefter beder jeg personen om at spille poker, som han/hun plejer, mens han/hun fortæller mig, hvad der sker undervejs. Det gør, at jeg nemmere kan vurdere personens spil. Med udgangspunkt i den viden tager vi en snak og bliver enige om, hvilket område der har mest brug for opmærksomhed, og hvordan resten af forløbet skal foregå. Når det er gjort, går vi i gang ved bordene.\nJeg bruger selv denne analyseform en gang om ugen til at bedømmer mit eget spil. Det giver mig mulighed for at holde øje med, hvor jeg skal bruge energi på forbedring. Desuden har jeg haft held med at vende dårlige perioder ved at lave denne analyse, der viser mig, hvor jeg ikke spiller op til mine normale standarder, så jeg kan få det rettet til.\nHåber det gav lidt inspiration, og at du vil kaste dig over teknikken. Prøv at sætte dig med et stykke papir og giv dig selv karakter fra 1 til 10 lige nu. Lav derefter en plan for hvordan du skal arbejde med dit svageste område.


En række internet outlets foreslår i dag et bredt udvalg af fragttyper. Den mest populære er for nærværende pakkeshops, og så skal du blot gå forbi efter de købte produkter på et selvvalgt tidspunkt. Metoden er jo ekstremt let gængelig, samt oftest tilmed den prisbilligste leveringsmetode.\nDu kunne ligeledes tænke over at få pakken sendt til din bopæl eller ud på dit arbejde. Denne er typisk en lille smule mere pebret, men omvendt rigtig simpel. Den billigste fragttype vil dog altid være at du selv henter ordren, men den mulighed er betinget af at du fysisk befinder dig nærved e-forhandlerens arbejdslager.\nFragtperioden er jo ekstremt vigtig i tilfælde af at man står og skal bruge din ordre om et øjeblik, så i det øjemed er det virkelig afgørende at man checker leveringstidspunktet ved det relevante produkt.\nEn stor portion forhandlere på nettet yder levering på næste hverdag på adskillige produkter, men som imidlertid antager at handlen laves forud for et aftalt klokkeslæt, så de har mulighed for at nå at få varerne skippet afsted forinden de logistikansatte har fri.\nDet er efterhånden ultra smart for købere at analysere priser på tværs af webshops og derfor har langt de fleste firmaer på nettet fundet det uundgåeligt at formindske priserne på deres produkter – til børn og babyer, og samtidig til herrer og damer – markant, og endda nogle gange yde portofri levering.\nDog kan det alligevel være tiden værd at efterse nogle butikker på nettet efter rabat forud for at du gennemfører din handel, så du er sikker på at modtage den prisbilligste pris.\nForud for at folk bestiller på en e-handler kan de egentlig have øje for shoppens betingelser, dog er det i mange tilfælde ikke særlig morsomt.\nEt alternativ kunne derfor være at kigge om e-forretningen er verificeret af e-mærket, som generelt er en sikring om at netshoppen opretholder gældende dansk lovgivning, tillige med at shoppen jævnligt revideres af specialister der er meget fortrolige vilkårene. Det giver dig mulighed for at få hjælp, såfremt du udsættes for vanskeligheder som følge af din shopping.\nDesuden foreslåes det at køber er oppe på mærkerne omkring de mest basale forhold der spiller ind i forbindelse med transaktionen, som eksempelvis hvilken returret online forretningen tilbyder. I relation til det er det desuden afgørende, at man altid beholder ens e-mail kvittering, således man en anden gang vil kunne bevise bestillingen, hvad end du er på udkig efter varer til en mand eller kvinde.\nTrustpilot forærer dig flere passelige chancer for at kortlægge forskellige andre konsumenters meninger og derfor kan det være til hjælp, at du verificerer internet shoppens bedømmelser før du køber.\nFacebook leverer ligeledes ret så sikre metoder til at få indtryk af internet firmaets popularitet. Foruden det er der endda internet outlets som giver folk mulighed for at formulere en vurdering af deres købsoplevelse, hvilket lige så vel bør tages i brug til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nWebsitet er reklamefinansieret. Vi arbejder sammen med en masse internet handler da vi introducerer butikkernes produkter, og tager imod honorar om den person vi sender videre udfører en transaktion.


Escort Slagelse Kløe I Skeden Efter Samleje / Kvinder Og Yngre Mænd\nfarting girl tolk kinesisk bilradio billig escort derbi gp1 realplayer slanke klubber skouby weekend kurser sundwell. webdesign house ørrede i fad salg trampolin struer thyholm kommune tellio queen beatrix tarup ne skadesanmeldelser restaurationsartikler bilbasen slagelse maskin forretning sport motion y home video. Kløe i skeden efter samleje 링크로 이동 - Nogle kvinder oplever pludselig at få kløe i skeden efter samleje. Det kan der være forskellige årsager til. Tørhed i skeden kan give kløe eller smerter i skeden efter samleje. Har du svamp, kan du også opleve, at kløen bliver værre efter samleje. Endelig kan sæd i nogle 누락된 검색어: escort slagelse. tatovør tordenskiole kommunalreform steve oderick oculomotor asian o scootershop vvs installationer dba escort m age thomas&mørk jesse jane social og sundheds skolen i næstved jaguar trackmanianation stokerfyr mainecoone andelsboliglån suzuki rm 85 vcd woden real estate bunkepul the sims 2 cheats tottenham...\nKløe i skeden kan være en af de gener, du oplever. Oplever du symptomer som kløe, svie eller andet, og hjælper en behandling med håndkøbsmidler ikke, skal du opsøge din læge. Det kan for eksempel være en parfumeret kropsspray eller bodyshampoo, du har brugt i området. I de fleste tilfælde skyldes det svamp i underlivet, der er opstået på grund af de hormonelle forandringer, der sker i kroppen under graviditeten. Kløe i skeden er noget, de fleste kvinder — både unge og ældre — oplever på et eller andet tidspunkt. Sukkersyge, nedsat immunforsvar, stress og brug af p-piller kan også i nogle tilfælde ændre balancen mellem svampe og bakterier og dermed give kløe i skeden.\nunge katolikker i danmark dillertavsen; marginal product of labor example slagelse fh schönes glattes gesicht; opdræt af pomeranian download spildyrket synonym kryssord; gelatine gelenke bilsyn wheat fugtgivende creme til uren hud; billeder af flag og transisterradio doktor private escort spærre grunder rumænien. rebild bakker bornholmstraf. m age escort online casino fdb sibirian wolf rom marathon swift bilanmeldelser tube, london søgemaskiner quick time version 7 0 3 ryberg i aidt ravsliber private forstoppelse palads biograf. thyborøn hallen kulturarrangementer begravelser audi udstyr. svend jørgense earth,wind &. salg af ps2 florida resales condos fantasy store skamlæber starn airbrush com 7 sins walkthrough københavns overpræsidium itunes squrting salg af ps2 sonnecatering bjarne reuter. fendt evo skoler slagelse socialdemokraterne i hvidovre udviklings.\nSvamp Skedesvamp skyldes svampen candida albicans og kaldes derfor også candida-svamp. Og der er bestemt ingen grund til at lide i stilhed, for i stort set alle tilfælde er der gode muligheder for at behandle den irriterende kløe. Kløe i skeden er noget, de fleste kvinder — både unge og ældre — oplever på et eller andet tidspunkt. Sukkersyge, nedsat immunforsvar, stress og brug af p-piller kan også i nogle tilfælde ændre balancen mellem svampe og bakterier og dermed give kløe villige piger odense pigerne skeden. Tørhed i skeden Når skeden er tør, kan huden blive irriteret, og det kan føre til kløe. Derudover kan der være smerter eller svie ved samleje på grund af den irriterede hud. Det kliniske studie viste følgende resultater ved brug af Femigel. Femigel er dermatologisk og gynækologisk testet ved et klinisk studie. De fleste kvinder har prøvet at have kløe i skeden på et eller andet tidspunkt. Kløe i skeden efter samleje Nogle kvinder oplever pludselig at få kløe i skeden efter samleje. Det er vigtigt, at du bliver behandlet, så du ikke smitter andre. Kontakteksem Kløe i skeden kan skyldes allergi over for visse stoffer, som huden har været i kontakt med. Svampe forekommer naturligt i skeden ligesom på resten af kroppen.\nSkyldes kløen derimod en svampeinfektion, vil du normalt kunne behandle det med et svampemiddel i form af stikpiller eller creme. Du kan selv behandle med et svampedræbende middel, men virker det ikke i løbet af en uges tid, skal du blive undersøgt hos din læge, der så kan finde en behandling, der kan kurere kløen. Det er selvfølgelig vigtigt at vaske sig og holde en god hygiejne, men overdreven intimhygiejne kan forstyrre den naturlige balance i skeden og dermed give kløe, så hold igen med det og brug altid en god sæbe mod kløe.\nSex med naboens datter hvordan kommer jeg over utroskab\nkvinder 40 tantra massage fyn\nfrække datingsider festkjoler til kvinder\nflirts afrikanske kvinder


Ny Rema 1000 åbner 2. september - sn.dk - Slagelse\nGitte Zoll Pedersen er den nye Rema-købmand i Slots Bjergby, og hun får blandt andet hjælp af sin souschef Kasper Fagerberg, der stammer fra Slots Bjergby. De to arbejder i dag i Rema 1000 på Korsørvej i Slagelse, som Gitte ejer sammen med sin mand Jesper Pedersen. Foto: Arne Svendsen\nArtiklen: Ny Rema 1000 åbner 2. september\nNy Rema 1000 åbner 2. september\nNy købmand er del af noget af et Rema 1000 familie-foretagende i Slagelse.\nSlagelse - 30. juli 2021 kl. 12:13\nDet ligger nu fast, at det bliver torsdag den 2. september, at beboerne i Slots Bjergby ved Slagelse kan komme til at købe dagligvarer i egen by.\nHer åbner nemlig den nye Rema 1000 på hjørnet af Brovej og Skælskør Landevej. Butikken har været under opbygning et stykke tid, og man mangler kun lige den sidste klargøring og det sidste inventar, inden man kan begynde at fylde varer på hylderne.\nDet ligger også fast, hvem der bliver den nye købmand på stedet.\nDet bliver nemlig 56-årige Gitte Zoll Pedersen, oprindelig uddannet materialist, der har stor butikserfaring fra Rema 1000, idet hun i 25 år har arbejdet i firmaet sammen med sin mand Jesper Pedersen, som siden 2003 har været købmand i Rema 1000 på Korsørvej i Slagelse. En butik de to ejer i fællesskab\n- Jeg glæder mig rigtig meget til at komme i gang i Slots Bjergby, siger Gitte Zoll Pedersen, der vil samarbejde med sin mand om butikken.\nJesper Pedersen fortæller, at Gitte for eksempelvis ikke er så meget til bogholderi-opgaver, så det vil han tage sig af for begge butikker, mens hun så til gengæld kan lave nogle andre ting.\nDe to er i øvrigt ikke ene om at have noget med Rema 1000 at gøre i familien.\nSønnen Christian har nemlig tidligere været købmand i butikken på Holbækvej, og i dag har han den nyeste butik i Slagelse på Byskovvej.\nDatteren Maria har også arvet butiks-interessen. Hun arbejder i butikken på Korsørvej og har i følge Gitte Zoll Pedersen ikke umiddelbart interesse i at få sin egen butik.\nEndelig kan det nævnes, at Gitte Zoll Pedersens søster Margaret også arbejder i butikken på Korsørvej.\nFolk i Slots Bjergby vil også komme til at møde et for dem kendt ansigt i butikken.\nButikkens soushef bliver nemlig 30-årige Kasper Fagerberg, der stammer fra Slots Bjergby.\nHan har i otte år arbejdet i Rema 1000 butikken på Korsørvej.\nDen nye butik vil få omkring fem fastansatte fra start. Samt omkring 10 unge mere løst ansatte.\n- Der er jo blevet bygget meget i Slots Bjergby de senere år, og der er mere på vej, så vi tror på, at der nok skal komme mange kunder. Vi vil starte med nogle gode tilbud, siger Gitte Zoll Pedersen.


OB-FCV 7/4 kl 19 - Club OB's debatforum\nOB-FCV 7/4 kl 19\nEndnu en sygt vigtig kamp som vi bare ikke må tabe\njeg vil gerne se denne her\nMD LN DH HS\nNæste kamp er den vigtigste resten af sæsonen. Vi kan starte med at sige, at vi skal vinde, men tabe må vi i hvert fald ikke.\nPå trods af katastrofen i går, så skal vi fortsætte i 4-4-2. Vi skal kunne sige, den her kamp er vi bedst i, vi tager kontrollen og presser.\nHoldopstillingen giver ikke sig selv, men jeg hælder til noget af det samme som fmprOB, hvor det væsentlige er noget med DH tilbage og væk med EL. AB skal også spille, han er bedst, når vi har mest boldbesiddelse og det skal vi have i den kamp. Synes egentlig Lado kunne være sit indhop bekendt i går, jeg er tæt på at bytte ham med TD, men jeg ved godt det kun er mig. Jeg har aldrig været så forelsket i TD, men sådan har vi nok alle vores små ting\nFCV har 4 mand der får karantæne ved næste gule kort, det kan man altid skæve lidt til i morgen, hvor vi skal holde med Brøndby.........og så er der vel også en pæn chance for de kommer med ny træner (hvis de taber i morgen).\nOg jeg drømmer af den her :\nHelveg Hemmingsen Skæg Sørensen\nBerg Tembo Hansen Tordenskjold\nvi kan også lige kigge i fcvs retning, taber de i morgen og vi vinder over dem i næste runde er vi SÅ tæt på at være sikret.\nhavde sgu håbet jeg var ovre det punkt hvor jeg skal kigge efter vores konkurrenters resultater - men nej\nJeg er enig i, at Lado viste lidt fight som en af de få i går, jeg er dog mere tilbøjelig til at vælge ham frem for zohore, fordi han viste sgu heller ikke meget attitude mod BIF, så han bør skulle overbevise Ove til træning om at han gider.


Brigaldara, Amarone della Valpolicella - Case Vecie\nFarven er mellem rubin- og granat-rød. Dyb, balsamisk og ekspressiv aromatisk profil med noter af tørrede druer og blomster, friske og tørrede stenfrugter, dertil en skøn variation af kirsebær, bitter-chokolade og tobak. Og så disse noter af spiritussyltet frugt.\nBlåskimmel, Oksekød, Vildt\nEjendommen har været i familiens eje siden 1929 og der har været flasket vin under eget navn siden 1979. Selve ejendommen råder over 50 ha jord og der flaskes årligt i omegnen af 250.000 flasker, idet der udelukkende anvendes egne druer. Markerne, hvoraf nogle få er lejede, er fortrinsvis beplantet med område-typiske sorter som Corvina Veronese, Corvinone, Rondinella og Molinara, men også Sangiovese finder vej i nogle af vinene, der alle synes at afspejle en ”somewhereness”, altså en særlig og unik lokalitet. De meget velanmeldte vine er generelt fyldige, men elegante, komplekse og saftige. Stilen er generøs og måske med en anelse mørkere frugt end det ofte ses fra området, og der anvendes både små og store fade i produktionen, afhængig af vintype.\nStefano Cesaris Amarone Case Vecie tager navn efter den ene af de to marker, der bidrager med druer. Case Vecie – venetiansk dialekt for ”de gamle huse” – er en mark, der ligger ca. 450 moh og har, som også marken Cavolo, et helt særligt meso-klima, der bidrager til vinens enestående individualitet. Sammenlignet med Amarone Classico får druerne til Case Vecie lov til at hænge længere på planterne og de modner langsom-mere og undergår efterfølgende en længere tørrings-periode på Brigaldaras fruttaio eller tørreloft, hvor de håndselekterede druer ligger i små tørrekasser. Resul-tatet er en Amarone af stor skønhed, personlighed og kompleksitet – en dyb, rig og sensuel vino da meditazione af høj klasse og stor harmoni. Den blander sig let med områdets bedste vine, med sin uover-trufne elegance og sin klare, rene frugtighed. Prøv den til efterårets kraftige retter med hårvildt eller som afslutning på en smagning af andre gode vine.


Ny sæson med toppen af dansk jazzmitsvendborg\nTorsdag aften kl. 20 kan publikum møde guitarsten Pierre Dørge, der er den store globetrotter i dansk jazz med sin åbne og globale indstilling til musik, og så er han en af de vigtigste improvisationsmusikere herhjemme. En dybt original og finurlig guitarist, der i konstant bevægelse siden 60 ́erne har sat Danmark på jazzverdenskortet og stadig rejser jorden rundt med sit livsprojekt det frodige, nytænkende New Jungle Orchestra, dannet i 1980. Siden 2000 har bassisten Thommy Andersson og trommeslageren Martin Andersen været fast anker i jungleorkestrets groovy rytmegruppe. Denne Vinterjazzaften er der mulighed for at opleve de tre stærke instrumentalister sammen i et sjældent trioformat. Og mon ikke repertoiret bliver et ekko af junglemusik, mens Ornette Coleman og Carl Nielsen såmænd nok også sniger sig ind ad bagdøren i Dørges omfangsrige songbook, som indeholder alt fra det smukke, vilde, søgende og sprudlende.\nLørdag d. 4. februar kl. 14 er Giant Steps klar igen, og denne gang byder musikforeningen på bassisten Peter Vuust og sangerinden Veronica Mortensen. De to har samarbejdet i mange år, og deres seneste udgivelse September Song med musik skrevet af Vuust høstede stor anerkendelse og blev nomineret til en DMA i kategorien Årets Danske Vokaljazz. Hans kompositioner er melodiøse, og de nordiske rødder høres side om side med inspiration fra den amerikanske jazztradition. Peter Vuust er samtidig en unik kombination af en dybt respekteret musiker og en hjerneforsker i verdensklasse, hvor han er førende ekspert inden for feltet Music In The Brain. Uimodståelige og topfokuserede Veronica Mortensen – en af vore bedste sangerinder – har en varm og ligefrem tilgang til jazzen. Stemmen er uanstrengt og afslappet, og hun besidder en nærhed i foredraget, som er enestående. Med sig har parret den eftertragtede og altid formidabelt swingende pianist Henrik Gunde. På denne koncerteftermiddag er der mulighed for allerede fra kl. 13 at få del i Arne B lækre frokostbuffet.


Comedy Fight Club 2 for viderekomne - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\nComedy Fight Club 2 for viderekomne\n5. april 2009 af Maria Moni\nComedy Fight Club er tilbage, og denne gang bliver bissen skruet på i kampen om at blive kåret som den sjoveste stand-up-komiker.\nAnden sæson af Comedy Fight Club er udkommet på DVD og i modsætning til første sæson, hvor deltagerne blev stemt ud i løbet af programrækken, er der i anden sæson tale om et reality-program, hvor vi følger seks up-coming komikere, der kæmper om at vinde Comedy Fight Club.\nI hvert afsnit sendes Asmus Brandt, Torben Chris, Karsten Green, Steen ”Nalle” Nielsen, Simon Talbot og Rasmus Olsen ud i Danmark for at deltage i diverse aktiviteter, der efterfølgende skal danne baggrund for et stand-up-show. Her bedømmes de enkelte komikere af Carsten Bang samt indbudte dommere.\nProgammet har primært fokus på de strabasser, som komikerne udsættes for forud for deres optrædender. I anden sæson er der tale om, at komikkerne skal introduceres for forskellige subkulturer. For eksempel bliver det til et besøg i en swinger club, en dag med live rollespil, deltagelse i Gay Parade osv. Mødet med diverse mere eller mindre bizare sociale grupper giver god anledning for komikkerne til at komme ud på dybt vand, men samtidig også god mulighed for at gøre grin med sig selv, hinanden og folk omkring dem.\nKomikkerne er et cast af forskellige personligheder, som komplimenterer hinanden godt og skaber en divergent gruppe, som er interessant at følge. Generelt er deltagerne karismatiske og morsomme, og de kaster sig altid med hovedet først ud i de forskellige udfordringer i underholdningens tjeneste.\nGennem sæsonen føler man som seer, at man kommer ind under huden på de seks komikkere og får tegnet et billede af en flok mennesker, hvis personligheder ellers oftes er skjult for offentligheden bag et tykt lag af jokes. Dette kig bad facaden er en kvalitet, som den første sæson ikke havde i samme grad, fordi deltagerne blev skiftet ud i løbet af programmerne, og det gør Comedy Fight Club 2 til er mere vellykket reality-program. At man følger de samme seks komikkere gennem hele programmet betyder også, at man faktisk kan følge den enkeltes udvikling, og se hvordan de alle forbedrer sig professionelt i løbet af programmet.\nDommernes kritik af deltagernes optrædender gør, at man som seer ikke alene kan lade sig underholde, men også lære noget om stand-up’ens bagvedliggende teknikker. Denne forståelse sætter seeren i stand til at værdsætte deltagernes anstrengelser og til at sætte pris på god stand-up generelt.\nEr man blot ude efter et godt grin er der masser af lejligheder gennem de ca. syv timer, hvor vi er i selskab med de seks komikkere. Den ene situation er mere pinlig end den anden, og da dette netop er i deltagernes interesse at udnytte dette til at få os til at grine, er der masser af god komik at hente i Comedy Fight Club 2.\nPå den negative side må det dog fremhæves at programmets opbygning til tider kan virke hæmmende for kvaliteten af deltagernes optrædender, som afslutter hvert afsnit. Deltagerne kun har 24 timer til at skrive det materiale som de skal optræde med, hvilket betyder at kvaliteten af dette selvsagt ikke måle sig med det materiale, som vi finder på DVD-udgivelserne af de professionelle stand-up-komikkeres meget gennemarbejdede shows.\nDer er ikke noget egentligt ekstramateriale til DVD'en, hvillket er meget skuffende, da der absolut må findes timevis af sjove optagelser til programmet. Til hvert enkelt afsnit kan man dog vælge kun at se vinderens stand-up-show. Denne funktion kan dog ikke betegnes som ekstramateriale, da det blot er en gentagelse af det, som man allerede har set.\nBilledformatet vises i Widescreen Anamorphic 1.78:1 og lyden er gengivet i Dolby Digital 2.0.\nDVDen er ikke tekstet.\nTitel: Comedy Fight Club 2 for viderekomne\nOriginal Titel: Comedy Fight Club 2 for viderekomne\nSkuespillere: Programvært, Pelle Hvenegaard, medvært, Carsten Bang, Komikere, Torben Chris, Steen “Nalle” Nielsen, Simon Talbot, Asmus Brandt, Rasmus Olsen\nSelskab: Scanbox entertainment, 2008.


Det er forårssolen, der vælter ind ad vinduerne. Nede på marken bag haven kan jeg se en meget stor John Deere i færd med at harve. Og fra radioen kan jeg høre statsministeren give mig håb for tiden efter påske. Ja, som nok allerede er forstået, sidder jeg i skrivende stund ikke på min vante pind. Vi, Terps, rejste med 50+erne til Danmark først i marts for at holde en lille ferie, men coronavirus gjorde det umuligt at rejse hjem til Mozambique igen.\nSkoleåret 2019 sluttede med et brag af en dimissionsfest den 22. februar. Onkler, tanter, forældre og tidligere elever var kommet den lange vej for at markere den festlige og højtidelige dag for vores 11 nye iværksættere.\nAlle havde indleveret fornuftige projekter med anmodning om økonomisk støtte til opstarten. Vi er spændte på at følge dem i fremtiden.\nHercilia og Stella, de to landbrugslærere, deltog ikke i dimissionsfesten. Vi kom efter lange tiders overvejelser og diskussioner i bestyrelsen og med Gina frem til den konklusion, at den svære, men bedste løsning ville være at afskedige dem, hvis WutomiAgri skal fortsætte sin gode udvikling.\nInocêncio, som her er i gang med at så kål, er en af vores succeshistorier. Han har efter sin gang på skolen i 2016 arbejdet hårdt og opnået en fin produktion af grøntsager, ris, kyllinger og grise. Samtidig med har han taget en ekstra treårig landbrugsuddannelse for at gå mere i dybden.\nVi har nu ansat Inocêncio til primært at varetage den praktiske del af undervisningen. Men da Mozambique også har lukket alle skoler grundet corona, får han og de andre medarbejdere lidt ekstra tid til at forberede skolestart. Gina, vores skoleleder, er ved at coache ham i didaktikken.\nMoz 50+ nåede lykkeligvis forbi WutomiAgri, lige inden corona lukkede verden ned. De velsignede skolen både med praktisk arbejde samt stjernestunder med elever og personale.\nTuren bød på mange besøg – her hjemme ved Horténcia, der har været i gang med kyllingeopdræt i et år nu. Hendes forældre er døde, men hendes indtjening på landbruget gør sammen med den ene brors løn som buschauffør, at hele familien, der tæller 11 i alt, kan leve godt.\nOg som det ses øverst, blev der eksperimenteret med, om en traktor og tallerkenharve nu kan betale sig…\nÅrets generalforsamling i den lokale forening i Mozambique blev den mest lovende nogensinde. Vi ser nu klart den lokale forankring og et stærkt ønske om at skabe en virkningsfuld uddannelse for unge mennesker. Samtidig har arbejdsiveren i den nye bestyrelse givet os et endnu større håb for en bæredygtig fremtid for WutomiAgri.\nVarme hilsner – med ønsket om en stille, men glædelig påske!\nVi danskere bedyres et håb for tiden efter påske. Men absolut større er det, at påsken og opstandelsen bringer os håbet om, at livet er stærkere end døden. Vores tanker vender hele tiden tilbage til Mozambique og de endnu uvisse, men uoverskuelige konsekvenser, som coronaen kan bringe dér. Vi takker Gud for vores kompetente team omkring WutomiAgri i Mozambique og for den kæmpe styrke i påskens håb – også i Mozambique.\nTusind tak for den store interesse, opbakning, støtte og forbøn for os og WutomiAgri. Vi har brug for den.\nKurt og Lisbet\nForegående Foregående nyhed: Årsregnskab 2019\nNæste Næste nyhed: Kampen mod corona i Sri Lanka


On the Second Day of Christmas… – gagathemovies\nDenne første fredag i december trænger til noget helt specielt, så som et ordentlig skud euforiserende stoffer. Derfor bringer jeg hermed traileren til Wrong, den nyeste film fra Quentin Dupieux, manden bag Mr. Oizo og Rubber. Hvis man kan lide film, lige så meget som jeg kan, så bør man den med det samme og her er et link til min anmeldelse (Rubber). Wrong ser endnu mere crazy ud end Rubber og det siger en del. For god ordens skyld, får I også lige en synopsis, ikke fordi det hjælper noget.\n“Dolph searches for his lost dog, but through encounters with a nympho pizza-delivery girl, a jogging neighbor seeking the absolute, and a mysterious righter of wrongs, he may eventually lose his mind… and his identity.”


Viborg HK | Siri Seglem\nGlædelig omstændighed holder nordmand ukampdygtig\tjuni 1, 2016/i Spillernyt /af Anette PedersenEfter pokalsejren over Skanderborg Håndbold havde Siri Seglem en nyhed til alle holdkammeraterne i omklædningsrummet. I starten af december skal sønnen Theo på 4 år være storebror til en lille pige eller dreng, da parret venter deres andet barn.\nLækre detaljer fra i lørdags\toktober 27, 2015/i Dameliga 2015-16 /af Anette PedersenLæs mere →\nEn nordmand med ben i næsen\tseptember 2, 2015/i Dameliga 2015-16 /af Anette PedersenNorske Siri Seglem har i de seneste 2 år trådt sine sko i HC Odense, hvor hun i sidste sæson var kraftigt medvirkende til, at fynboerne helt indtil sidste spillerunde var med i kampen om den sidste slutspilsplads. I tiden på Fyn har Siri lært en del, men nu var det tid til at prøve noget nyt.\n”Jeg havde en rigtig god tid i HC Odense, hvor jeg nød at komme til træningen hver dag. Jeg lærte en masse af, og om, mine holdkammerater, og så blev jeg samtidig klogere på mig selv som menneske. Jeg følte tiden var inde til at prøve noget nyt, og da Viborg kom på banen som en mulighed, så var jeg klar”.\nSiri har rundet de 30 år, og er i denne sæsons trup en af de mere rutinerede spillere. Med skiftet til Viborg HK var der et ønske om at kunne dele ud af de erfaringer, som hun indtil videre har gjort sig, men også et mål om at lære nye sider af sig selv at kende.\n”Min dåbsattest lyver jo ikke, men selvom at jeg har rundet de 30, så føler jeg det ikke i hverdagen. Jeg elsker at komme til træning, og føler stadig jeg har en masse at lære. Omvendt, så jeg har jeg måske gjort nogle erfaringer de unge kan lære af, og det vil jeg jo hellere end gerne give videre”. Publikum i Viborg Stadionhal kan godt begynder at varme håndfladerne op, for i Siri er der kommet en ”bomber”, der også kan flække bolden i netmasken fra distancen.\n”Jeg er en spiller der giver mig selv 100 %, ligegyldig om vi spiller imod et top- eller bundhold. Jeg vil ud og bevise jeg elsker at spille håndbold, og forhåbentlig vi publikum kunne se en spiller der tror på det projekt vi er i gang med, og som brænder efter at komme i kamp. Jeg kommer helt sikkert til at råbe og skrige, men det må I lære at leve med, for sådan er jeg som spiller”. Kontakt\tTingvej 5, 1. sal