Fredag 5 oktober.\nVi kører fra Assens kl. 15 - forude venter 1 uges efterårsferie ved Mosel.\nRegnen siler ubønhørligt ned, men det ødelægger nu ikke glæden ved igen at være afsted med campingvognen.\nVi har planlagt at nå på den anden side af Hamborg, inden vi stopper for en overnatning, men da vi nærmer os Elbtunnellen, advares der om 17 km stau.\nDet har vi nu ikke lige lyst til at bruge et par timer på, så vi ændrer planer, og vælger istedet at tage en overnatning på Knaus Campingpark Hamburg, der ligger bag det store Ikea ved A7.\nAnkommet til Knaus Campingpark Hamburg.\nOs der kun skal have en enkelt overnatning bliver placeret på nogle lange smalle transitpladser, hvor det ikke er nødvendigt at spænde fra.\nRegnen siler ned, så vi hygger indendøre med ribbensteg og en god rødvin.\nImens tikker en sms ind fra Joan. De er på vej hjem fra Alsace, og vil lige ønske os god ferie. Hyggeligt - tak for det Joan\nLørdag morgen er vi tidligt oppe, i håb om at slippe gennem Elbtunnellen, inden den store morgentrafik sætter ind. Vi får afregnet i receptionen, og må slippe 29,30 euro for en overnatning Ups, så er den overnatning da godt nok også betalt.\nKl. 8, det regner stadig, men vi suser under Elben uden ret megen trafik, og så går det ellers videre via A1 mod Mosel.\nEfter at have kørt i regnvejr det meste af dagen klarer det endelig op da vi, sidst på eftermiddagen, ankommer til camping Rhein Mosel i Koblenz. http://www.camping-rhein-mosel.de\nSå er vi på plads - på første parket\nUdsigten fra vores plads op til fæstningen Ehrenbreitstein.\nCampingpladsen vi bor på, ligger lige hvor Rhinen og Mosel løber sammen. Vi har fået en plads i første række, og har en fantastisk udsigt til Deutsche Eck med den store rytterstatue af Kejser Wilhelm 1. og til Festung Ehrenbreitstein. Begge dele er illumineret efter mørkets frembrud, det er bare rigtig flot.\nDagen lang er der masser af aktivitet på vandet, hvor bl.a. kulpramme og masser af store krydstogtskibe passerer forbi i en lind strøm.\nSelve pladsen er total renoveret i 2011, og alt fremtræder pænt og velholdt. Der er en lille restaurant med stor udendørs terrasse, som er velbesøgt hver aften, god mad til rimelige penge, og med udsigt til Mosel.\nDer er mulighed for at bestille morgenbrød i receptionen, og derudover er der gode indkøbsmuligheder i nærheden, da der ligger et velassorteret Netto supermarked med bager afd. kun 5 minutters gang fra pladsen.\nReception og restaurant. De hvide plastik pavilloner pynter nu ikke på de ellers flotte nye bygninger.\nSanitetsbygningen er også af nyere dato, og rengøringen OK.\nI dag vil vi over og kigge lidt på Koblenz Altstadt. Den ligger ovre på den anden side af Mosel, men det er nu ikke noget problem, for lige udenfor campingpladsen kan man tage med den lille båd Liesel. Den sejler i fast rutefart dagen lang og for den beskedne sum af 1 euro, kommer man lige over til Deutsche Eck.\nNemt, billigt og så behøver man ikke bekymre sig om bytrafik, parkering osv.\nFähre Liesel sejler i fast rutefart mellem campingpladsen og Deutsche Eck.\nDer sejles non stop mellem kl.8 og 19.\nOverfarten tager et par minutter og koster 1 euro pr. person.\nDeutsche Eck med det enorme (37 m høje) monument af Kejser Wilhelm 1.\nDeutsche Eck, hvor Rhinen og Mosel løber sammen. Ovre til venstre ses "vores" campingplads.\nEt kig fra Deutche Eck ned ad Mosel.\nBasilika St. Kastor er den største kirke i Koblenz.\nHøsten fejres med et en flot kæmpe dekoration med alle tænkelige grøntsager og frugter.\nKoblenz er en af Tysklands ældste byer, grundlagt af romerne, og desværre hårdt medtaget af 2. verdenskrig. Heldigvis har en del af de smukke gamle huse overlevet.\nJamen en karnap eller to må man da have.\nEn af byens smukke barokke karnapper.\nFra Deutsche Eck tager vi med kabelbanen op til Festung Ehrenbreitstein.\nFra Ehrenbreitstein har man den fantastiske udsigt til hjørnet hvor Rhinen og Mosel løber sammen, og man kan med det blotte øje se, hvor vandene skiller.\nMørke skyer trækker truende sammen over det store fæstningsanlæg, heldigvis blev det ved truslen.\nVores første tur ned langs Mosel går til Beilstein. Den lille by med sine 136 indbyggere, skulle efter sigende være en af Mosels absolutte perler, og den er virkelig meget charmerende.\nHer er små kringlede gader, snørklede trapper, hyggelige baggårde og ovenover det hele troner borgruinen Mettermich.\nAnkommer til den lille hyggelige by Beilstein.\nBaggårde med bindingsværk, vinranker og overdådige pelargonier,\njamen det er da den rene idyl.\nSmalle brostens belagte stræder,\nselv gadebelysningen holder stilen.\nKig indenfor i Galleri 13, eller nyd solen på den røde bænk.\nBeilstein har skam også sit eget "strygejern".\nTrods sin beskedne størrelse er her mange hyggelige spisesteder og vinoteker.\nSpisestederne lokker med de liflige dråber i de grønne flasker\n- auch zum mitnehmen.\nIdag vil vi køre en tur til Cochem, som er en af de lidt større og mest besøgte byer ved Mosel.\nEn køretur langs Mosel er bare så smuk, stejle skråninger med velplejede vinmarker, hyggelige byer, gamle borge og campingpladser ligger som perler på en snor.\nSå er vi igen på vej ned langs Mosel.\nTransporten af druer fra de stejle skråninger, klares med en special konstrueret tandhjulsbane.\nMarkedspladsen i Cochem.\nByens barokke rådhus er fra 1700 tallet.\nVi nyder det gode vejr, og årstidens store specialitet -\nFederweisser mit zwiebeltorte.\nSå er det tid til at se på et af byens mange vin udsalg.\nPå besøg i et af byens mange Weinverkauf, og man er ikke fedtede med smagsprøver\nHøjt hævet over Cochem troner byens vartegn, borgen Reichsburg.\nMan kan vælge at tage den strabaserende tur derop på gåben, eller den mere magelige med det lille turist tog - vi valgte det sidste\nReichsburg blev bygget i 1000 tallet, ødelagt af franske tropper i 1689, og igen genopbygget i 1868.\nMan kan kun komme ind på borgområdet og ind i selve borgen, ved at tage med på en guidet rundtur. Trods vore relative beskedne tysk kundskaber var det faktisk en ret spændende rundvisning.\nPå vej op til Reichsburg.\nReichsburg blev bygget i 1000 tallet.\nTårne, spir og karnapper i massevis.\nInteriøret er mørkt og rustikt.\nUdsigten ned over Cochem og Mosel er formiddabel.\nIdag går turen ned langs Mosel til Bernkastel-Kues. Som mange andre byer langs Mosel har byen et dobbeltnavn, som skyldes at den består af to bydele beliggende på hver sin side af Mosel og forbundet via en bro.\nByen har en stor vinproduktion, og er kendt for sine fine Riesling vine.\nIsær bydelen Bernkastel er unik med sine maleriske bindingsværkhuse i de smalle gader.\nAllerede ved ankomst til Bernkastel, får man et praj om, hvad der venter af bindingsværks idyl.\nBernkastel anno 1640.\nBernkastels 400 år gamle markedsplads.\nPå hjemvejen lægger vi lige vejen forbi Traben Trarbachs karakteristiske byport.\nI dag tager vi så feriens sidste tur over til Koblenz. Vi slentrer lidt rundt i Altstadt, får lige checket strøgbutikkerne en ekstra gang, og nyder en sidste Federweisser på en cafe i Rådhusgården.\nBarokke huse med flotte karnapper.\nButik med kunsthåndværk, nøjedes dog med at kigge\nDer er gang i handlen på grønttorvet.\nEt af byens gamle huse.\nHer kan man se, hvor højt vandet har stået ved de oversvømmelser, der af og til rammer området.\nPå Rhinpromenaden ligger denne pompøse bygning.\nHermed slutter vores campingsæson så for i år.\nTak til alle jer, der har haft lyst til at læse med\n- måske vi ses igen næste år ?\nSå er det blevet tid til at sige farvel til Mosel. Sådan en uges ferie går jo bare alt for hurtigt, vi må desværre hjem til campingpladsen og pakke ned.\nMosel har været et dejligt bekendtskab.\nKoblenz er nok ikke lige det mest centrale sted at bo for udflugter til Mosels hyggelige byer, men camping Rhein-Mosel er en rigtig dejlig plads med en fantastisk skøn beliggenhed.\nTurens længde - vi har ialt kørt 2018 km.


Koldtåge desinficering Covid-19 – Aktiv Pro Rengøring\nHvordan sikre i Jeres virksomhed og ansatte når Danmark åbner op igen?\nVi tilbyder også daglig rengøring af toiletter, overflader, gulve med godkendt sæbemidler. Kort fortalt:\nHigh Level Desinficering.\nVed hjælp af produktet BioCid kan vi på eliminere op i mod 99,999 procent af alle vira, svampe og bakterier på alle overflader.\nEffektiv overfor et bredt spektrum af patogener inklusiv mycobacteria, vira, bakteria, svampe, gærsvamp og skimmel, inklusiv MRSA, Hepatitis B og C.\nBioCid sprøjtes ud med en koldtågemaskine.\nBioCid er godkendt af Fødevarestyrelsen og er hverken skadeligt for mennesker, dyr eller miljøet. Produktet er ikke ætsende og virker akut og forebyggende ved at lægge en beskyttede hinde over de overflader, det bliver påført.\nDesinfektion med BioCid er den ideelle løsning til at nedbringe risiko for smittefare!


I do, or not. - Alexei. - Page 2\nEmne: Re: I do, or not. - Alexei. Tirs okt 30, 2018 4:43 pm\nHan betragtede hende, mens han lyttede til hendes ord. Hendes mor havde altså været en Adara. Det måtte have været en forfærdelig følelse at få taget sin mor fra sig på den måde, blot fordi hun ikke var en Redwood. Alexei var også vokset op uden en mor, men det havde trods alt været på grund af omstændigheder, der ikke kunne ændres. Nogle kvinder døde i barselssengen, det var desværre en fare ved at føde børn. Men Emelia havde ikke mistet sin mor af naturlige årsager. Hun var blevet revet fra hende, fordi slægterne ikke kunne eksistere sammen. Det gav derfor også kun mening, at hun selv ønskede at se slægterne leve sammen i fred. Det ønskede han ganske vist også selv, men hun havde en meget personlig grund til at være af den holdning.\nHan kommenterede ikke på noget af det, men lod hende blot tale videre. Det var ikke svært at gætte, at Hr. Aurums nye ægteskab også var arrangeret, nej. Men altså, hvem ville dog også gifte sig med den mand, hvis de havde et andet valg. Specielt en kvinde på Nanjas alder, som burde kunne finde en husbond, der var tættere på hendes egen alder, end Hr. Aurum. En mand, som ikke havde børn på hendes alder eller endda ældre. Hvilket også gjorde det mærkeligt for børnene, så han kunne da såmænd godt forstå, hvorfor Emelia måske havde lidt svært ved at acceptere en stedmor, som var på hendes egen alder. Han nikkede, men bød ikke ind med noget endnu, da hun ikke var færdig med at fortælle om sig selv.\nHun gik fra at tale om sin familie til sit syn på deres slægt. Han tænkte tilbage på, hvad hun var gået igennem med sin mor, allerede i en så ung alder. Endnu en gang tænkte han, at det kun gav god mening, at hun var af den holdning. Og endelig åbnede han munden.\n"Jeg er ked af at høre om din mor. Jeg er selv vokset op uden en mor, så jeg ved hvor svært det er. Specielt når man har en far, der ikke er godt for noget." Han rystede svagt på hovedet. På de to punkter, mindede deres opvækst egentlig meget om hinanden. Han havde bare været enebarn og faren havde aldrig fundet en ny kone. Desuden var han død for mange år siden, så Alexei havde ikke levet under hans tortur indtil nu. "Jeg vil bestemt ikke kalde dem 'skøre indfald'. Det er kun fornuftigt at sætte spørgsmålstegn ved verden omkring én. Jeg ville ønske, at flere folk tænkte på den måde." Og ikke kun Redwoods. Deres slægt havde ikke behandlet de andre slægter godt, men det var de nu ikke ene om. Faktisk, havde alle slægterne behandlet hinanden dårligt. Noget, som Alexei inderligt gerne så stoppet. Det måtte være muligt at leve sammen i harmoni.\nEmne: Re: I do, or not. - Alexei. Tirs okt 30, 2018 5:18 pm\nHun var overrasket over hvor opmærksomt han lod til at lytte til hende, hun var van til at blive afbrudt til diverse lejligheder og få fortalt en eller anden andens persons historie eller lignende indfald. Hun smilede varmt og ligeledes overrasket over at han ikke fandt hendes skøre indfald så skøre endda. Måske der var håb for at slægterne en dag kunne finde sammen til en fredelig harmonisk hverdag? Men hvad ville det ikke kræve? Undskyldninger fra flere sider, så meget var hun sikker på. Men hvor mange ville undskylde? Og så især for noget som deres forfædre havde gjort, ikke mange tænkte hun dystert. Hendes hjerte følte med Alexei da han nævnte hans forældre. Så han havde ligeledes mistet sin mor, og en far som ikke duede til noget godt. På sin vis kunne Emelia snildt forestille sig sådan en far. Hendes egen far var ganske vidst et giftig element og havde været det igennem hele hendes liv, men hans navn bragte dog en del tryghed til familien, der var aldrig nogen som havde antastet hende, eller kommet med upassende bemærkninger. Hun vidste at andre ikke var lige så heldige. " Det gør mig ondt at høre." sagde hun medfølende og klappede venligt hans ene hånd. " Måske en dag i fremtiden at folk vil være mere åbne for det? Måske på vores børn eller børnebørns tid vil folk være stoppet med at tænke i deres sædvanlige baner. Men det vil kræve arbejde fra alle slægterne, og undskyldninger for det vores forfædre har gjort, og måske de fleste slægts ledere eller i hvert fald de ældste fra slægterne føler sig for stolte til at give sådan en undskyldning." sagde hun tankefuldt. Det var spændende at kunne diskuterer det med ham på denne måde, uden at blive mødt med et fordømmende blik eller et bedrevidende smil. Men i stedet at kunne diskuterer det med ham, som var det en hverdags samtale.\nEmne: Re: I do, or not. - Alexei. Ons nov 07, 2018 12:44 am\nAlexei var altid en opmærksom lytter. Selv, når folk ikke talte til ham, lyttede han opmærksomt til sine omgivelser og sugede alle de informationer til sig, som han kunne. Det var naturligvis fordelagtigt at vide så meget, som muligt, når man var i en magtposition. Viden var magt. Så han havde i mange år lært at suge alt til sig. Hvilket kun gjorde ham til en god lytter. Folk syntes naturligt at åbne op til ham, da han lyttede og forsøgte at rådgive efter bedste evne. Der var dog nogle emner, som han bedre kunne rådgive i, end andre. Han havde ikke erfaring med kærlighed, men havde rigeligt erfaring med begær, så det var lidt to sider af den samme mønt, hvorpå han kun kunne rådgive ordentligt om halvdelen.\nDa hun klappede hans ene hånd, skævede han kort ned til den med et lille smil. Et lille smil, der også blev vendt mod hendes blik, så hun kunne se, at han værdsatte hendes ord. Den uskyldige berøring gjorde også, at hendes ord føltes mere oprigtige end sådanne ord ofte kunne være. Specielt hvis man hørte dem mange gange, begyndte de så småt at miste betydningen lidt. Nogle folk sagde også ofte den slags per automatik, snarere end nogen dybfølt mening. Han nikkede sammen med det lille smil. "Tak."\nHan lyttede til hendes ord med en tænksom mine i ansigtet. Det var selvfølgelig ikke sige, da han personligt ikke kendte nogen, som kunne forudse fremtiden, men han håbede da så sandelig inderligt, at det kunne lykkes. Han ville ønske, at han ville leve til at se en tid med absolut fred blandt slægterne, men han kunne ikke vide sig sikker på dette. Men det behøvede heller ikke at ske i hans levetid, så længe der var en udsigt til, at det nok skulle ske engang i fremtiden. Om end hurtigst muligt naturligvis ville være at foretrække. "Desværre har du nok ret i, at mange slægtsledere ikke vil kunne få sig selv til at udstede undskyldninger for fortiden, men vi kan jo kun håbe på det bedste. Håbe på, at vi kan lære vores børn en accept og tolerance, som vores forældre ikke har lært os, men vi har måtte finde selv." Han trak lidt på skuldrene og fandt et let smil frem. Håb var magtfuldt, så det gjorde aldrig noget at håbe.\nEmne: Re: I do, or not. - Alexei. Fre feb 15, 2019 1:41 pm\n" Vi kan håbe, og hvis muligt forsøge at bane vejen for dem så godt som muligt. " sagde hun tankefuldt, og så ud omkring dem. Der var ved at være stille men man kunne stadigvæk høre den dæmpede snakken fra købstaderne et stykke derfra.\n" Jeg beklager at min far kom med hans forslag. Han har ikke altid føling med tingene. Men jeg er nu glad for at du kom, det gav mig muligheden for at møde dig, og det har været en fornøjelse at møde dig Alexei" smilede hun varmt.\nEmne: Re: I do, or not. - Alexei. Søn feb 17, 2019 1:55 am\nAlexei nikkede med et diskret smil på læben. "Ja, lige præcis." Hans blik gled mod hende, som hun så rundt omkring. Hun havde et smukt ansigt, som på en eller anden måde både udstrålede uskyld og en indre styrke. Hendes ydre kunne såmænd sagtens fange hans opmærksomhed i sig selv, men hendes indre var endnu bedre i stand til dette. Det var meget nemmere at finde kvinder, der var smukke udvendigt, end kvinder, der var smukke indvendigt. Derfor ønskede han også at holde fast i hende. Han havde ikke nogen intentioner om at have det samme forhold til hende, som han sædvanligvis havde med unge, smukke kvinder. Det ville heller ikke være passende, efter at have afvist et ægteskab med hende, selv hvis han ikke ønskede at dyrke et venskab med hende.\nHan lyttede til hendes næste ord og lod hendes varme smil reflektere over hans egne læber ligeså. "Du har intet at beklage. Det var et smigrende forslag." Han sendte hende et af sine mest charmerende smil. "Jeg er også glad for, at jeg kom. Fornøjelsen er min, Emelia." Han tog blidt hendes hånd og gav håndryggen et let kys. "Jeg håber, at jeg kan få lov at have fornøjelsen igen, i den ikke alt for fjerne fremtid."\nEmne: Re: I do, or not. - Alexei. Man feb 18, 2019 1:28 pm\nHun nikkede med et muntert smil " Jeg vil se frem til det Alexei. Men nu må jeg desværre forlade dit selskab. Jeg har en fars ego der skal plejes" grinede hun skælmsk inden hun rejste sig fra bænken og vinkede farvel til ham inden hun begav sig tilbage til huset, hvor hun hørte hendes fars halv hidsige stemme som diskuterrede med hendes stedmor.\nHun sukkede tungt og vendte sig en sidste gang mod solen, og nød dens varme stråler inden hun gik tilbage ind i huset.\nEmne: Re: I do, or not. - Alexei. Man feb 25, 2019 3:26 pm\nHan nikkede lidt dystert. Han ville ønske, at hun ikke var nødt til at gå tilbage ind til den mand. Hr. Aurum var tydeligvis ikke en særlig rar eller åbensindet person. Alexei havde aldrig synderligt brudt sig om snæversynede mennesker og Emelias far var ingen undtagelse. Han havde indtil videre ikke givet ham den mindste grund til at bryde sig om ham, og virkede heller ikke til at ændre på dette i fremtiden. "Held og lykke, Emelia." Han sendte hende et diskret smil og besvarede hendes vink med et lignende. Han betragtede hende derefter, som hun bevægede sig tilbage mod familiens hus. Da hun var ude af syne og kommet hjem, begav han sig selv hjemad.


Theraband Band Without Latex 22 M Blå køb og tilbud, Traininn\nTilbage til forrige side | Hjem fitnessudstyr Træningselastikker\nKøb dette produkt og tjen 99 CoINNs / $ 1.12\nTheraband - fitnessudstyr - Træningselastikker\nDe theraband ™ Latex Gratis Professional Resistance Bands blev formuleret til at matche pull kræfter i vores eksisterende Latex Resistance Bands! Den nye formel leverer også ingen duft og ingen pulver til ultimativ komfort og tilfredshed.\nDe eneste Latex Gratis Professional Resistance Bands, der matcher markedets førende theraband ™ System af Trusted Progression. Tilsammen udgør disse produkter udgør et system, der opfylder alle patientens behov.\nOpfylder behovene for patienter og praktikere med latex allergi.\nDen bedste mulighed for anlæg og hospitaler med en "ingen latex" politik.\nEr du interesseret i Theraband Band Without Latex 22 M? Så skynd dig ind til traininn, her får du den bedste pris og altid via en sikker betalingsportal. Her kan du finde information omkring Theraband Band Without Latex 22 M. Theraband er det bedste indenfor fitness. Eksklusive fitnessudstyr, der passer perfekt til dig og dine behov.\nBæredygtighed Theraband Band Without Latex 22 M


December: "Langtursdrømme på SU" – Bådkurser.dk\nDecember: "Langtursdrømme på SU"\nVariant Standard Billet Studerende m. studiekort\nStandard Billet - Udsolgt Studerende m. studiekort - Udsolgt\n1. december kl 19:30 hos Bådkurser.dk\nTrine og Vitus fra Ayla Sailing har de seneste år budt deres godt 9.000 instagramfølgere ombord på deres båd Ayla. De startede som helt grønne, og har nu opbygget hele rammen om deres eventyr, nemlig deres fine båd Ayla. Alt dette har de formåede at gøre sideløbende med deres studier og med en økonomi på SU. Derfor er det os en stor fornøjelse, at byde dem velkommen, så de kan gøre dig klogere på hvordan man får enderne til at mødes, når man er hel ny sejler med store drømme på et lille budget!\nKan man spare op til både sejlbåd og langtur mens man er på SU? - Svaret er ja! Uden nogen sejlerfaring købte Vitus og Trine deres båd AYLA for alle deres SU-penge og er nu ved at gøre den klar til et længere eventyr. Sommeren 2021 kaster de fortøjningerne for at udleve deres drøm om langturssejlads. Ruten går fra København til Afrika, hvorefter de krydser Atlanterhavet for at sejle og opleve det smukke Caribiske øhav. Herefter går turen retur over Nordatlanten via Canada, Grønland og Island.\nKom med til en spændende aften, når Vitus og Trine fortæller om forberedelserne til eventyret, de mange udfordringer de har mødt undervejs men også hvilke tips og tricks der har været med til at gøre hele projektet og rejsen muligt.\nForedraget foregår hos Bådkurser.dk på adressen: A.P. Møllers Alle 55, 2791 Dragør.\nStandard Billet: 199,-\nStuderende m. studiekort: 149,-\nI tilfælde af øgede restriktioner grundet COVID-19 vil de først tilmeldte have prioritet. Der er fuld tilbagebetaling ved aflysning af event eller reducering af pladser.\nVi glæder os til at se jer til en hyggelig aften med to inspirerende unge sejlere!


Video, video, vi-de-o | Berlingske Business\nJens Brixtofte og gruppen Brixx vandt i 1982 Dansk Melodi Grand Prix med »Video, video«. 35 år senere er teksten mere aktuel end nogensinde. Foto: Bent K. Rasmussen\nMedia. Ved udgangen  af 2017 vil onlinevideo udgøre næsten 75 procent af den samlede internettrafik. Det skaber nye muligheder for marketingfolket, men stiller også større krav til kvalitet, originalitet og aktivering af indhold.\nAf Tobias Høgsberg, managing director og partner i kommunikationsbureauet Eiffel CPH\n»Video, video, vi-de-o, den kører nat og dag,« skrålede Jens Brixtofte (bror til den afdøde Farum-borgmester) tilbage i 1982. Dengang the World Wide Web, som vi kender det i dag, stadig blot var en spæd tanke i hovedet på videnskabsfolk som sir Tim Berners-Lee.\nOver 35 år senere er ordene fra Brixtoftes ørehænger mere sande end nogensinde.\nVideo, mere specifikt online-video, er blevet det primære format, vi som forbrugere benytter os af i vores endeløse konsumering af information og underholdning.\nFlere digitale statistikker anslår, at onlinevideo ved udgangen af 2017 vil udgøre rundt regnet trefjerdedele af den samlede internettrafik (kilde: Cisco/Syndacast). Hvor YouTube for få år siden var den dominerende videoplatform i den vestlige verden, er mængden af videoindhold eksploderet på tværs af digitale platforme, så det nu også er det primære indhold på platforme som Facebook, Instagram, og Snapchat.\nDermed er video blevet et essentielt element i markedsføringens værkstøjskasse. Fra blot at være et af flere redskaber er onlinevideo de seneste år blevet omdrejningspunktet i enhver virksomheds digitale indholdsstrategi. Men med de massive mængder af indhold, der hver dag uploades og aktiveres, følger også en forbrugermæthed og videoblindhed. Det stiller stadig større krav til kvaliteten og originaliteten af videoindholdet. Og ikke mindst stiller det krav til, hvordan og i hvilken kontekst, du arbejder med det.\nAt skabe involverende videoindhold er en kunst i sig selv, og mulighederne er mange. Jeg har dog alligevel forsøgt at samle tre gode råd.\n1. Gå strategisk til værks\nRyggraden i enhver onlinevideoindsats er, at den er funderet i en klar indholdsstrategi. Opstil klare målsætninger og KPIer, så alle er klar over, hvad formålet er, og hvad I gerne vil opnå. Er det engagement? Trafik? Brand awareness? Eller noget helt fjerde?\n2. Vær altid i beta\nPlatformene og formaterne ændrer sig hele tiden, så mulighederne er mange, og der kommer hele tiden nye til. Mål på indsatserne og lær af erfaringerne. Konkurrencen er hård, så man skal være indstillet på konstant at optimere indholdet og justere på tilgangen for at opnå resultater. Mindsettet skal være »always in beta«.\n3. Fang opmærksomheden\nDet simpleste, men også mest udfordrende råd til sidst. Ifølge et studie lavet af Microsoft er den digitale forbrugers gennemsnitlige attention span faldet til otte sekunder, hvilket vil sige, at vi faktisk mister koncentrationen hurtigere end en guldfisk (ni sekunder).\nMed andre ord er det afgørende, at dit indhold er fængende fra start, så du har en chance for at fastholde målgruppens opmærksomhed.


Svært at undgå svinerester i maden - Helsenyt\nFødevarestyrelsen udgav i 2009 en revideret pjece, der skal informere om svinerester i mad.\nMen trods pjecen, der skal hjælpe vegetarer og andre, som vil undgå svinefedt og andre rester fra dyr i deres mad, kan Fødevarestyrelsen fortsat ikke garantere forbrugere mod rester af svin i fx is, slik og mad. “Nej, vi kan ikke garantere, at forbrugeren ikke fortsat kan møde fx svinerester i sin mad,” lyder det fra styrelsen.\nResterne af dyr skjuler sig især i stabilisatorer, emulgatorer, fedtsyrer og andre former for tilsætningsstoffer, som ifølge loven altid skal mærkes med oplysninger om samtlige ingredienser, der er brugt til at fremstille en fødevare.\nHerudover tilsætter fødevareindustrien også ofte de såkaldte ‘tekniske hjælpestoffer’ og ‘bærestoffer’ i sammensatte og forarbejdede fødevarer. Disse særlige stoffer behøver industrien ikke at oplyse forbrugeren om, og det betyder altså ifølge Fødevarestyrelsen, at man som forbruger fortsat kan møde skjulte dyrerester. “Vi kan ikke gå ud over loven, og loven siger, at hjælpestoffer og bærestoffer ikke skal deklareres. Så hvis man vil være 100 % sikker, må man henvende sig til madens producent eller importør og de lokale fødevarekontroller”.\nSå tilbered din mad udelukkende med uforarbejdede råvarer og spis økologisk. Her er der nemlig kun ét tilsætningsstof (E 422), man skal være opmærksom på. Resten af de tilsætningsstoffer, der kan være fremstillet af dyr, er ikke tilladt i økologiske fødevarer.


Indholdsfortegnelse. Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 1 - PDF\nIndholdsfortegnelse. Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 1\nDownload "Indholdsfortegnelse. Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 1"\n1 Indholdsfortegnelse Indledning 3 Problemfelt 4 Problemformulering 5 Temaramme 7 IKT og kommunikation i en kulturel kontekst 7 Kurser og mål 7 Metode 9 Videnskabsteori 9 Struktur til metode 9 Projektets gyldighed 10 Teori 15 Skabelsen af den refleksive selvidentitet 15 Systemteori 21 Empiri 27 Kvalitativt interview 27 De etiske retningslinjer 34 Analyse 37 Coaching 37 Coachens rolle 40 Tillid i coachingsituationen 43 Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 1\n2 Indholdsfortegnelse Foreløbig forståelse 44 Interviewanalyse - Asbjørn Simonsen 45 Interviewanalyse - Mette Larsen 50 Interviewanalyse - Mie Bendsen 57 Vores forståelse af coaching 67 Coaching og selvidentitet 73 Coaching i systemteoretisk perspektiv 81 Metode- og validitetsrefleksioner 85 Konklusion 85 Perspektivering 93 Litteratur 97 Internetsider 98 Kurser/ Forelæsninger 99 Procesbeskrivelse 103 Evaluering 105 Bilag 107 Interviewguide 107 Transskription Asbjørn Simonsen 109 Transskription - Mette Larsen 124 Transskription Mie Bendsen Lifecoaching\n3 Indledning I den offentlige bybus hænger en reklame fra McDonalds. Men det er ikke BigMac eller McChicken, der skal sælges. De leder efter salgschefer; Bliv leder og coach for 25 medarbejdere på 2 år. Det lyder jo næsten for godt til at være sandt. Ikke alene kan man blive leder for burgervendere og friturestegere, nej man kan også coache dem. Og alle ved, at det er helt fantastisk - også selv om det langt fra er lige så mange, der ved, hvad en coach er, og hvad de gør. Det er måske heller ikke det nemmeste at finde ud af, for variationerne er mange: rygecoach, eksamenscoach, hundecoach, lattercoach, ressourcecoach, lykkecoach, sportscoach, muligheds- og umulighedscoach, sygecoach, velværecoach, problemcoach, essentiel coach, krisecoach, NLP-coach og nu også McDonaldscoach - coaching er blevet hvermandseje. Vi indsætter coaching i enhver mulig sammenhæng, og bruger det, som i McDonaldsreklamen, som en indikator for innovation. Det er ikke kun i jobsammenhænge, at man søger til en coach. Også coaching indenfor privatlivet er blevet mere populært. Men hvorfor er der dette åbenlyse behov for coaching? Vi undrer os over forskellige aspekter ved coaching og finder mange spørgsmål omkring coaching interessante. Hvorfor det er nødvendigt at søge professionel hjælp for at forbedre sit liv? Man burde være i stand til at finde ud af, hvad man vil med sit liv uden hjælp fra en betalt livsprofessionel For en coach behøver ikke en lang uddannelse. Alligevel kan man se på coachen som en ekspert inden for sit felt. Burde man ikke selv kunne se, hvad der skal gøres for at nå sit mål eller burde ens familie og venner ikke kunne fortælle det? Der er selvfølgelig nogle psykiske problemer, som det i nogle tilfælde kan være bedst at få professionel hjælp til. Men coaches arbejder ikke som sådan som en psykolog, og hvad skal man så bruge dem til? Hvad mener coachene selv, at de kan? Og hvad er coaching egentligt? Coaching har udviklet sig fra at være en relativt ukendt trænermetode til i den seneste tid at danne grundlag for en hurtigt voksende institution, der ombefatter uendelig mange forskellige problemstillinger endda nogle som man måske ikke havde overvejet som et problem. Som vi ser det, er der overordnet tre former for coaching: lifecoaching, organisatorisk coaching og sportscoaching. Lifecoaching indebærer problemstillinger i forbindelse med privatpersoner. Organisatorisk coaching arbejder med erhvervslivet og hjælper i forbindelse med at fremme effektiviteten, arbejdsmiljøet eller lignende på en arbejdsplads. Yderligere har coaching også en funktion inden for sportens verden, hvorfra den oprindeligt stammer. Her bruges coaching til at fremme resultater i form af fremskridt, medaljer og sejrer. Sideløbende med og forud for denne udvikling, har samfundet også gennemgået en rivende udvikling fra det førindustrielle over det industrielle og til den nuværende samfundsform, der er forsøgt beskrevet gennem en lang række af begreber såsom det Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 3\n4 Indledning postindustrielle samfund, det postmoderne samfund og senmoderne samfund. Kort sagt en udvikling, der har medført, at det enkelte individ er blevet fritstillet til nu selv at kunne forme sit liv. Hvor man tidligere blev født ind i en identitet primært givet ud fra samfundets normer og traditioner, er det nu muligt selv at vælge både familie, erhverv og bosted. Der er altså sket et skred, hvor normer og traditioner er blevet skiftet ud med muligheden for fri selektion hos den enkelte. En udvikling, der ikke blot har givet et hav af muligheder, men som også danner ramme om en problemstilling, som hedder sig, at hvert valg er ensbetydende med fravalg, samt at hvert valg har konsekvenser. I dette samfund er det måske blevet så svært selv at træffe beslutninger, at man desperat har brug for hjælp, og det er måske her coachen kommer ind i billedet. Til hver problemstilling findes en coach, og man er måske ikke længere ene om at træffe valget - eller er man? Lifecoaching er endnu et nyt og uetableret begreb i Danmark. Der findes ingen egentlig definition af, hvad begrebet indbefatter. Alt afhængigt af, hvor man søger efter en klarlæggelse af, hvad lifecoaching er, forekommer der ingen entydig definition af begrebet. Dette har vakt vores nysgerrighed samt en undren over, hvad det er, og hvad det egentligt kan bruges til. Vi havde alle forskellige indtryk af, hvad lifecoaching er, både aspekter hvor vi var enige og uenige. Derfor syntes vi, at det kunne være spændende at arbejde med, og forsøge at undersøge et nyt fænomen i Danmark. Problemfelt Coaching berører en lang række meget forskellige problemstillinger. De tre hovedretninger; lifecoaching, organisatorisk coaching og sportscoaching indeholdende hvert deres fokus, indbefatter i bund og grund materiale til tre vidt forskellige projekter. Vi har overvejet de forskellige aspekter af coaching, og vi har fundet frem til det, som vi finder mest interessant nemlig lifecoaching. Coaching indbefatter mange emner man kan koncentrere sig om, og kan belyse mange forskellige menneskelige aspekter, og det ville kræve et langt og meget omfattende projekt at sætte sig ind i alle emnerne. Vi har valgt lifecoaching på baggrund af en undren over, hvad dette relativt nye og ukendte begreb egentlig indebærer. Derudover vil vi gerne kunne forstå, hvordan lifecoaching passer ind i samfundet i dag, og hvordan det kan have betydning for det enkelte individ. Vi vælger at fokusere på lifecoaching som begreb, frem for f.eks. at se på hvilke kommunikative værktøjer en coach bruger, eller hvordan interaktionen i en coachingsession foregår. Ved hjælp af empiriske interviews vil vi danne os et indtryk af, hvordan coaching skal forstås i forhold til problemstillingerne i det moderne samfund. Udover at beskrive lifecoachings rolle i samfundet vil dette projekt forsøge at belyse, hvordan samspillet mellem det moderne individ og coaching udspiller sig i dag. Kan coaching løse de problemstillinger, der forekommer for mennesket i dag? 4 Lifecoaching\n5 Problemformulering Vores overvejelser har ført os frem til følgende overordnede problemformulering: Hvordan kan begrebet lifecoaching forstås, og hvordan kan lifecoaching samt det at gå til lifecoaching ses i forhold til det moderne samfunds problemstillinger? I denne overordnede problemstilling er der indlejret en række underspørgsmål, hvor vi vil kigge på følgende: Hvad er lifecoaching? Hvilke muligheder og begrænsninger ligger der i at søge hjælp hos en lifecoach? Hvilke problemstillinger findes der i det moderne samfund? Hvordan kan lifecoaching bruges i forbindelse med individets identitet? Hvordan kan man se coaching i forhold til det moderne individ? Problemformulering Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 5\n6 Indledning 6 Lifecoaching\n7 Temaramme IKT og kommunikation i en kulturel kontekst Temarammen for dette års projekt er IKT 1 og kommunikation i en kulturel kontekst [Studieordning for Humanistisk informatik, 2.semester, adm.aau.dk]. Kommunikation er blevet nøgleord for dette semesters temaramme og projekt, med særligt henblik på grundlaget for det moderne samfunds eksistens. Konteksten for vores projekt med emnet lifecoaching er det moderne samfund. Vi ønsker igennem vores projekt at få indsigt i, hvordan mennesket bruger lifecoaching i det moderne samfund. Hovedvægten for vores semester har været kommunikation og formidling i et kulturelt og samfundsmæssigt perspektiv. Dette har givet os nogle retningslinjer, for hvordan vi kan udforme vores projekt. Lifecoaching er et begreb, der kan beskrives i forhold til en kontekst, hvilket som sagt vil sige det moderne samfund. Kurser og mål Vi har haft stor gavn af kurserne på 2. semester, som alle har givet os inspiration til vores projekt. Vi har her skitseret de kurser, som vi føler, er relevante for vores projekt. Kurserne indbefatter 1 Informations- og kommunikationsteknologi læringsmæssige mål, som omhandler at forbedre den studerendes færdigheder. Gennem kurserne har vi fået større indsigt i betydningen af kommunikation. Alt afhængigt af, hvordan vi tager kontakt til coachene og formulerer os, kan dette have indflydelse på, hvordan coachene vil opfatte os; seriøse eller useriøse studerende. Ved interviewsituationerne har kommunikationen været en væsentlig del, som har haft betydning for interviewenes forløb. Bevidstheden om kommunikationens betydning har også gjort sig gældende i forhold til vores gruppearbejde. Fagrelateret videnskabsteori Dette kursus har været en opfølgning på videnskabsteori, som vi havde på 1. semester. Fagrelateret videnskabsteori har givet os viden angående metodiske og erkendelsesteoretiske problemstillinger. Vi har fået udvidet vores kendskab til hermeneutik og fænomenologi. Den hermeneutiske tilgang har betydning for, hvordan vores projekt bliver udformet. Dette vil sige, hvordan vi forstår og fortolker givne områder. Den fænomenologiske metode er relevant for at danne en baggrundsviden, ud fra hvilken vi kan vurdere de enkelte interviews. Teknologi, Medier og Kultur I dette kursus er vi blevet introduceret til forskellige betydningsfulde sociologer fra det 19. og 20. århundrede; heriblandt Anthony Giddens og Niklas Luhmann. Vi har her fået indsigt i, hvordan de forholder sig til det moderne samfund og mennesket, hvilket er relevant i forhold til vores projekt. Systemer, selvidentitet, refleksivitet er blot nogle af de relevante begreber, vi har fået kendskab Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 7\n8 Temaramme til igennem kurset. Disse begreber vil vi gøre brug af for at blive klogere på lifecoaching i forhold til samfundet. Teknologidelen fra kurset kunne have været relevant, hvis vi havde omformuleret vores problemfelt. Vi kunne have valgt at lægge fokus på coachingsessions via teknologiske medier, da flere coaches også gør brug af telefonsessions. Her er teknologien en forudsætning for, at denne form for session kan lade sig gøre. Mediedelen havde været relevant i forhold til, at se på, hvor meget medierne har reklameret for coaching som begreb. Kvalitativ metode og kulturanalyse Forelæsningerne har givet os kendskab til kultur som et videnskabeligt begreb og empirisk fænomen. Kultur alene skal ikke forstås som noget, der er, men noget der gøres. Kultur er altså noget, der skabes på baggrund af mennesker og deres handlinger. Nogle af ordene, som her hører ind under faget, lyder som følger: ritual, myte, symbol, krop, oplevelse samt interview. Vi skal lære, hvordan man forholder sig til at forholde sig til noget, og få åbnet øjnene for, hvordan givne omstændigheder hænger sammen. Forelæsningerne, som har omhandlet den kvalitative metode, har bygget på, hvordan vi skal udforme spørgeguider til interviews, samt hvordan vi skal udføre selve interviewet og efterbehandle det. Et interview omhandler tilsyneladende ikke kun om at lytte, men også at mærke efter, hvordan den interviewede har det og føler. Formålet er at nå frem til den interviewedes livsverden. Vi har lært, hvor vigtigt det er, at forberede sig grundigt, og være velovervejede i forhold til udformning af spørgsmål. Jo bedre forberedelse jo bedre resultat. Hvis forberedelsen er i orden, vil det ligeledes være lettere at styre et interview i en ønsket retning og huske interviewets formål. Via kurset har vi fået faglig indsigt, som danner grundlag for at kunne analysere vores empiri. Kvantitativ metode Vi har gennem kurset kvantitativ metode tilegnet os viden omkring undersøgelsesformen spørgeskemaer samt brugen heraf. Det er ikke bare at flette spørgsmål sammen til et spørgeskema - der ligger langt flere overvejelser bag; både med hensyn til layout, udformning af spørgsmål og målgruppeovervejelse. Vi er blevet præsenteret for forskellige systemer, som kan være behjælpelige med at udforme spørgeskemaer; blandt andet hjemmesiden hvorfra det er muligt at oprette spørgeskemaer. 8 Lifecoaching\n9 Metode Videnskabsteori I projektet benytter vi videnskabsteoretiske metoder som fremgangmåde for vores analyse. Videnskabsteorier bruges i akademisk arbejde for at opnå en tilnærmelsesvis dækkende sandhed. Man kan opdele videnskab i tre overordnede kategorier: naturvidenskab, samfundsvidenskab og humanvidenskab, men hvordan definerer man en videnskab? Der er mange forskellige svar på spørgsmålet, men der findes ikke en fast definition. Vores svar på overstående spørgsmål er ikke en præcis definition på videnskab, men blot vores tanker og overvejelser omkring den. Videnskab danner som sagt grundlag for akademisk arbejde, men det gennemsyrer også hele verden. Dermed mener vi, at videnskaben har dannet grundlag for vores viden og dermed også samfundet. Man kan sige, at videnskaben er fundamentet for det moderne samfund. Endvidere er videnskab meget eftertragtet, fordi den viden, som videnskaben frembringer, er med til at forbedre menneskets levevilkår [Faye, 2006, s. 9]. Viden inden for medicin har haft en enorm betydning for mennesket vi lever længere og længere, fordi vi er i stand til at identificere sygdomme og helbrede dem. Videnskaben har dog også en bagside, og har skabt ting ud fra en videnskabelig viden, som ikke forbedrer menneskets vilkår f.eks. atombomben. Samtidig er videnskab med til at kortlægge og systematisere naturen, som igen gavner mennesket. På denne måde får mennesket indsigt i de kræfter, som de ikke selv kan kontrollere, så som orkaner eller jordskælv. Man kan dermed kalde videnskab for en meta-disciplin, der ligger til grund for al viden. Med metadisciplin mener vi, at vi kan tilegne os viden om fænomener, som vi ikke selv er i stand til at undersøge og iagttage som f.eks. palæontologi eller jordens oprindelse. Dermed er denne viden unaturlig, fordi vi ikke, uden videnskaben, ville have haft den viden. Videnskab er altså en måde at anskue verdenen på. Vores beskrivelse og perception af videnskab som et generelt begreb er, at videnskab har dannet grundlag for den seneste tids acceleration af den menneskelige udvikling. Alle videnskabelige felter udvikler sig hele tiden, og der skabes ny uopdaget viden. Derfor vil interessen for videnskab aldrig forsvinde, fordi den viden, som der bliver produceret er yderst brugbar for mennesket. Videnskaben skaber bedre menneskelig forståelse og vilkår. Struktur til metode Dette afsnit er ment til at give en overordnet beskrivelse af, hvordan vi vil nå frem til en besvarelse af vores problemformulering samt give et indblik i gyldigheden af denne besvarelse. Dette vil blive gjort ved først at fremsætte en overordnet beskrivelse af den valgte struktur i opgaven. Der vil altså blive forklaret det overordnede forløb, der ligger til grund for opgavens røde tråd. Derefter vil vores materialebehandling blive beskrevet i et videnskabsteoretisk perspektiv for derigennem at kunne afgøre gyldigheden af den egentlige kerne i vores projekt nemlig at finde frem til, hvad Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 9\n10 lifecoaching er. Yderligere vil det blive behandlet, hvordan og hvorfor de to sociologer Niklas Luhmann og Anthony Giddens bliver anvendt i forhold til besvarelsen af vores problemformulering. enkelte individ. Derefter vil det være muligt at overveje og diskutere, hvorvidt det kunne være givtigt for den enkelte fokusperson at anvende coaching i forhold til de problemer, der forekommer i moderne samfund. Metode Overordnet rapportstruktur Som det fremgår af problemformuleringen er denne rapports formål at finde ud af hvad lifecoaching egentlig er, samt hvordan det at gå til lifecoaching, kan ses i forhold til det moderne samfunds problemstillinger. Det vil sige, at rapporten indledningsvis har to emner, der skal behandles før vi kan nå frem til en egentlig besvarelse af vores overordnede problemformulering. Nemlig hvad er lifecoaching? og hvilke problemstillinger findes der i det moderne samfund? Hvad er coaching? vil blive forsøgt besvaret gennem dels litteratur skrevet om og af coaches og dels gennem empiriske undersøgelser i form af interview. Afsnittet vil være bygget op ved først at skabe en forståelse for coaching gennem det fundne litteratur skrevet af: Josef Guldager, Kim Gørtz, Reinhard Stelter og Sofia Manning. Derefter vil den derigennem skabte forståelse danne baggrund for en analyse af de tre interviews af henholdsvis Asbjørn Simonsen, Mette Larsen og Mie Bendsen. Gyldigheden af denne analysestrategi vil som sagt blive omtalt senere. Gennem en teoretisk gennemgang af Anthony Giddens på baggrund af bogen Modernitet og selvidentitet vil det være muligt at besvare vores spørgsmål om, hvordan det moderne samfund er, og hvilke problemstillinger der findes i det. Dette vil blive gjort med henblik på at kunne klarlægge, hvilke krav, der bliver stillet til det Ydermere vil vi anskue lifecoaching i et systemteoretisk perspektiv for derigennem at få et nyt perspektiv på det. På den måde vil det være muligt at analysere, hvordan en lifecoach, gennem de forskellige retningslinjer, der ligger i denne form for hjælp, kan påvirke en fokusperson til et andet tankemønster. Denne undersøgelse vil altså give os mulighed for at besvare vores spørgsmål fra problemformuleringen, om hvordan lifecoaching kan ses i forhold til det enkelte individ. Med den opnåede forståelse af lifecoaching og det moderne samfund, vil det være muligt for os, i en analyse, at gå ind og vurdere, hvordan lifecoaching forekommer som en del af samfundet. Der vil altså med andre ord blive set på, hvordan begreberne fra henholdsvis Luhmanns systemteori og Modernitet og selvidentitet kan sammenholdes med coaching. Yderligere vil der blive set på, hvilke problemstillinger det medfører i forhold til coaching som behandlingsform. Med ovenstående struktur mener vi, at det vil være muligt at fremsætte en i høj grad fyldestgørende besvarelse af vores problemformulering. Projektets gyldighed Kernen i dette er projekt er som tidligere omtalt at finde frem til, hvad lifecoaching er. Det er det, der er det primære udgangspunkt for projektets problemstilling. For at sikre den størst mulige sandhedsværdi i forhold til denne forståelse, har vi i forhold til viden- 10 Lifecoaching\n11 skabsteoretiske retninger valgt at anvende henholdsvis fænomenologi og hermeneutik. Derfor finder vi det hensigtsmæssigt først at fremsætte en gennemgang af disse. Fænomenologi Fænomenologi er en videnskabsteoretisk retning, der fra starten af 20. århundrede har udviklet sig til nu at omfatte en lang række forskellige retninger fremkaldt af de mange forskellige personer, der på en eller anden vis har taget stilling hertil. Her kan eksempelvis nævnes Edmund Husserl, Martin Heidegger, Maurice Marleau- Ponty. I forhold til fænomenologi er det først og fremmest væsentligt at forstå, hvad der inden for fænomenologien menes med fænomener. Fænomenet er det, som viser sig ved sig selv, det som manifesterer sig, det som åbenbarer sig. [Køppe, 2007, s. 127] På den måde er fænomener altså ikke blot at forstå som noget, der viser sig for en person. Derimod bliver det noget, der viser sig selv for nogen på genstandens egne præmisser. Det medfører også, at fænomenologi ikke blot er studiet af en genstands beskaffenhed i form af, den substans, hvoraf det er dannet. Det er derimod et studie af de mulige måder, hvorpå en genstand kan vise sig, samt den måde genstanden opfattes af nogen. beskrivelse af tingene, således som de repræsenteres i vores erfaring, samt endvidere en beskrivelse af vores erfaring. [Gørtz, 2003, s. 51] Som det ses i ovenstående bliver fænomenologien altså en videnskabelig retning, der i høj grad inddrager det uundgåelige førstepersonsperspektiv. På den måde kommer det til at stå i opposition til naturvidenskaber, hvis ideal bestod i at beskrive den objektive sandhed. Altså en alment gyldig sandhed, der fremstår uafhængigt af den måde, hvorpå verden opfattes. På den måde tager fænomenologien afstand fra den kantianske opfattelse af en todimensionel verden, der er givet dels ud fra den måde verden beskues og dels ud fra den måde, som verden virkelig er. [Gørtz, 2003, s. 48] Umiddelbart kunne fænomenologien godt komme til at fremstå som en overfladisk videnskab, der udelukkende forsøger at begribe det, der umiddelbart viser sig for den enkelte, at den enkelte subjektive verdensopfattelse danner grundlag for sandheden. Dette er imidlertid ikke tilfældet, da det kræver en proces at opnå det, som Husserl kalder en noematisk beskrivelse af et objekts fremtræden. Det kræver, at der bliver sat parentes om hele det forhåndskendskab, man har til verden, hvorefter objektet kan vise sig i sin egentlige form [Zahavi, 2003, s. 204] Dette kan gøres ud fra en trinvis blotlæggelse af objektet. Først sætter der parentes om det, de opfattelser, der står i vejen for den rene oplevelse. Dernæst skal objekternes variation samles til enheder med almene, invariante egenskaber. Slutteligt skal det begribes, hvordan objektet nu opfattes i bevidstheden. [Gustavson, 2001, s. 70] Tilbage findes til sidst kun jeget med dets opfattelser som indhold [Gustavson, 2001, s. 70] Hermeneutik Hermeneutik betyder oprindeligt at fortolke, at opnå en forståelse af betydning [Faye, 2006, s. 108] eller læren om forståelsen af kulturen og menneskets ånd. Hans-Georg Gadamer mener, at fortolkning og menneskelig forståelse er et grundvilkår for den menneskelige eksistens [Fuglsang, 2004, s. 322] For at mennesket kan opnå forståelse, må vi sætte vores fordomme på spil. Ifølge Gadamer Projektets gyldighed Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 11\n12 Metode skal fordomme ikke forstås som noget fordømmende, som dette begreb normalt kendes som, men herimod skal fordomme anses som afsæt for fortolkning. Fordomme skabes i forbindelse med oplevelser af verden, gennem kulturel arv, historie og traditioner - hvilket betyder, at fordomme er en naturlig del af vores forståelse. Forståelse skabes på baggrund af blandt andet fordomme. Ud over fordomme har begrebet forforståelse ligeledes betydning, når mennesket skal fortolke. Begrebet forforståelse gør det muligt at fortolke og forstå en tekst eller en situation, og vil sige den forståelse, vi har i øjeblikket. Det er på baggrund af vores forståelse, at mennesket tolker. Forståelse skal altså anses som værende et todelt aspekt - nutidigt samt fremtidigt. Vores forståelse bliver grundlag for fremtidige fordomme, hvorfra det igen er muligt at fortolke. Forståelseshorisont og ny viden Fortolkning sker ud fra en aktuel forståelsesramme og ud fra et givent perspektiv, som Hans-Georg Gadamer kalder forståelseshorisonten [Faye, 2006, s.110]. Denne varierer fra person til person, eftersom forståelseshorisonten er dannet på baggrund af private oplevelser, både i forhold til sig selv og kollektiver. Ligeledes har det historiske og kulturelle aspekt betydning for udformning af menneskets forståelseshorisont. Når mennesket fortolker på baggrund af forståelse og deres forståelseshorisonter og støder på andres horisonter, vil der opstå en horisontsammensmeltning [Faye, 2006, s. 111]. Vi vil altså både besidde vores egen oprindelige forståelse, samtidigt med at vi vil tilegne os ny viden. Herved vil der forekomme en horisontsammensmeltning og der vil opnås en større forståelse inden for det givne område. Hvert enkelt gruppemedlem besidder forskellige forståelseshorisonter, og har på forhånd forskellige forståelser og antagelser om, hvad coaching er. I projektet vil vi lave vores egen definition af en coach. Under udarbejdelsen af denne definition vil vores forståelser og antagelser ikke spille nogen rolle. For uanset hvilke antagelser, vi har på forhånd, vil det ikke kunne påvirke definitionen af en coach. Uanset hvilke antagelser vi må have ved projektets påbegyndelse, vil udfaldet være det samme, for antagelser har ingen betydning for hvad de praktiserende coaches siger eller for den sags skyld, hvad vores valgte teoretikere mener. Vi vil altså blot få udvidet vores forståelse, og der vil ikke ske det, som Gadamer kalder horisontsammensmeltning. Når vi i vores analyse vil gå ind og vurdere, hvad en coach egentlig er og kan, vil der derimod ske en horisontsammensmeltning. Vores forforståelse vil spille en væsentlig rolle i analysen, eftersom vi er de analyserende. Vi vil samtidigt få en større forståelse for emnet, da vi via coachenes egne forklaringer vil få ny viden og herved vil der ske en horisontsammensmeltning. Vi vil altså hele tiden tilegne os ny viden, og vil i de tilfælde, hvor vores forståelseshorisont ikke spiller en rolle for udfaldet, få en bredere forståelseshorisont. I de tilfælde hvor vores forforståelse spiller en rolle, vil der ske en horisontsammensmeltning. Via analysen og på baggrund af vores forforståelse, teori og empiri, vil vi forsøge at besvare vores problemformulering. Den hermeneutiske cirkel Inden for hermeneutik findes begrebet den hermeneutiske cirkel [Faye, 2006, s. 110], som beskriver, hvordan mennesket opnår forståelse. Den hermeneutiske cirkel er en vekselvirkning mellem del 12 Lifecoaching\n13 og helhed. For at forstå vekselvirkningen og samspillet mellem del og helhed kan et eksempel være forholdet mellem skuespiller og skuespil: For at forstå et skuespil er man nødt til at forstå de enkelte skuespillere. Samtidig er man nødt til at forstå skuespillerne for at forstå skuespillet. Aktørerne i skuespillet er dele, som alle er med til at skabe helheden. Igennem livet vil mennesket konstant stå overfor nye valg og situationer, som medfører, at vi opnår ny forståelse, og derfor kan det siges, det aldrig er muligt, at opnå en fuld og endelig forståelse. Den hermeneutiske cirkel viser ligeledes en cirkularitet mellem forforståelse og forståelse. Vi opnår via vores valgte teoretikere en forforståelse inden for lifecoaching og samfund. Der vil forekomme en vekselvirkning mellem vores forforståelse og kommende forståelse, som processen skrider frem. Vi vil ligeledes se på fokusperson og lifecoach, samt lifecoaching i forhold til samfundet, og hvilken vekselvirkning der forekommer imellem disse instanser. Ved brug af hermeneutik som metodetilgang, vil det betyde, at vi på forhånd ikke helt ved, hvordan vores projekt vil forme sig. Vi er bevidste om, at vores projekt kan forme sig anderledes undervejs, og at vi løbende kan risikere at nå frem til et andet resultat, end vi umiddelbart forventer. Ved valg af hermeneutik som videnskabsteoretisk metode, er det ikke er muligt at nå frem til en entydig og endelig konklusion, da det er muligt konstant at analysere og viderefortolke. Vi vil derfor stoppe vores fortolkning, når vi føler, at vi har opnået en tilfredsstillende besvarelse af vores problemformulering. Videnskabsteori i projektet I dette projekt handler det om at begribe begrebet lifecoaching, hvilket ligger naturligt op til et fænomenologisk studie af dette som objekt, hvorved man vil komme frem til, hvordan coaching udleves i virkeligheden. Der er imidlertid flere problemstillinger forbundet med dette. For det første vil det kræve en stor mængde ressourcer til empirisk dataindsamling, hvilket ikke er til rådighed i forhold til projekt. Yderligere er begrebet lifecoaching som sagt ikke en beskyttet titel, hvorfor det efterhånden har udviklet en stor vifte af underkategorier. Underkategorierne vil ifølge vores opfattelse til tider falde så meget uden for de grundlæggende begreber, der knytter sig til begrebet lifecoaching, at de på trods af sin betegnelse ikke kan siges at være indeholdt i denne kategori. Grundet disse problemstillinger med en fænomenologisk fremgangsmetode har vi set os nødsaget til at vælge en anderledes tilgang til projektet. Den fænomenologiske del af vores arbejde bliver studiet af indhentet litteratur. Altså litteratur fra de fire coaches; Josef Guldager, Kim Gørtz, Reinhard Stelter og Sofia Manning. Vi vil forsøge at gå noematisk til værks med denne primære litteratur, hvorfor vi godt mener, at det kan stå i stedet for en egentlig fænomenologisk fremgangsmåde. Litteraturen er valgt i forhold til sin tilknytning til den oprindelige betydning af lifecoaching, hvorved underkategorierne vil blive sorteret fra. Vi vil derved have en beskrivelse af de mest grundlæggende begreber inden for lifecoaching. Det vil gøre det muligt for os, i den efterfølgende hermeneutiske analyse af empirisk datamateriale, at betragte det i forhold til disse kriterier, hvorved vi dels kan sortere de informationer fra, som ikke falder inden- Projektets gyldighed Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 13\n14 Metode for det, at være lifecoach og samtidig udvide begrebet til også at omfatte de legale nuancer indenfor begrebet, hvorved vi kan skabe en mere dækkende forståelse for fænomenet. Hermeneutik i forhold til empiri Hermeneutik er egentlig fortolkning af færdige tekster [Kvale, 1997, s. 57], men når det gælder interviewet spiller hermeneutikken en rolle på to andre planer. For det første har den hermeneutiske tankegang indflydelse på selve interviewet, nemlig i form af den dialog, der producerer teksten. For det andet har den indflydelse på fortolkning af det nedskrevne interview, hvilket kan ses som en dialog med teksten. [Kvale, 1997, s. 56]. Man bruger altså ikke hermeneutikken som decideret tolkning af tekster, men som en dialogform mellem interviewer, tekst og interviewede. Vi vil forsøge både før, under og efter interviewet at være bevidste om, at vi har en forforståelse, men samtidig vide, at vores forståelseshorisont vil ændres undervejs. Dette vil den gøre, fordi vi gennem hele undersøgelsen vil tilegne os ny viden. Denne viden vil vi bruge videre i projektet, så vi hele tiden vil forsøge at komme med en bedre besvarelse på problemformuleringen og få en ny forståelse for emnet. Som sagt vil vi altså fortsætte vores analyse gennem en hermeneutisk fortolkning af vores interviews. Vi ønsker at få indsigt i lifecoachenes livsverdener, for derved at kunne blive klogere på begrebet coaching. Hermeneutikken beror sig også på, at det er nødvendigt at inddrage kontekst for at opnå viden inden for et givent område. Det er ikke muligt at fortolke noget uden at inddrage den begrebsverden, mennesket er en del af og derfor finder vi det relevant at inddrage en analyse af samfundet. Valget af teoretikere Med den ovenfor beskrevne metodiske fremgangsmåde vil vi altså stå med en bred forståelse af, hvad lifecoaching er, hvorved det er muligt at se denne som en del af det moderne samfund. Gennem hele opgaven vil vi gøre brug af Anthony Giddens begreber omhandlende det moderne samfund. Vi har valgt, at arbejde med Giddens som en af vores teoretikere, fordi han beskriver forskellige aspekter ved, og specielt den refleksive selvidentitetssøgning i, det moderne samfund. Nogle af disse aspekter vil blive forsøgt klargjort med henblik på at vise, hvordan lifecoaching passer ind i det moderne samfund og hvilken betydning det har for menneskets selvidentitetsproces. Vi vil bruge Giddens teorier til at analysere vores empiri, og vil blandt andet se om det den viden vi får om lifecoaching, via resultat i analysen, er indeholdt i Giddens teori om valg, forhold, eksperter og autoriteter samt terapi. Det er hensigten med afsnittet om systemteori at klarlægge, hvordan det er muligt for en coach at påvirke sin fokusperson gennem det, Niklas Luhmann kalder et socialt system. Derfor vil vi først gennemgå grundtrækkene i Niklas Luhmanns systemteori med det henblik at forstå de forskellige typer af systemer der findes samt deres indvirkning på hinanden. På den måde vil denne teori altså komme til at danne baggrund for besvarelse af vores problemstillings underspørgsmål omhandlende samspillet mellem lifecoaching og individet. 14 Lifecoaching\n15 Teori Skabelsen af den refleksive selvidentitet Begreber Anthony Giddens beskriver skabelsen af den refleksive selvidentitet i det moderne samfund, og hvilke processer individet skal igennem for at kunne skabe sig en sammenhængende selvidentitet. Han præsenterer nogle begreber, som behøver en definition for, at man kan forstå teoriens grundlag. Modernitet: Det samfund vi lever i i dag, kalder Giddens det høj- eller senmoderne samfund [Giddens, 1996, s. 11], men vi lever stadig i moderniteten. Giddens omtaler modernitetens institutioner, hvor der er sket en del forandringer - hvor det lokale er blevet globalt, og hvor traditioner og relationer i høj grad er noget, vi selv vælger, og ikke noget vi har arvet. Han siger at forandringerne i institutionerne både sker overordnet, men også har konsekvenser for vores hverdagsliv. Han forsøger at her at identificere nogle strukturerende karakteristika i modernitetens kerne, som interagerer med selvets refleksivitet [Giddens, 1996, s. 10] Selvidentitet: Alle mennesker har en identitet, og mange før Giddens har skrevet om den. Giddens begreb selvidentitet bygger på refleksion og valg, og skabelse af sin egen identitet. Det er dette ansvar overfor sin identitet og skabelse af den, som Giddens kalder for selvidentitet. Valg i forhold til livsforløb: Giddens taler om flere forskellige former for valg, og omtaler ikke som sådan nogle, som er vigtigere end andre. Det Giddens kalder livsstilsvalg omhandler valg, der relaterer til ens livsstil. Det kunne f.eks. være, hvilket arbejde man gerne vil have, om man vælger at leve økologisk eller hvilke prioriteter man finder vigtigst i livet. Derudover omtaler Giddens forskellige overgangsfaser i livet, og herunder bruger han begrebet skæbnesvangre valg. Det er valg af en anden karakter end livsstilsvalgene og omhandler valg, som er irreversible. Der er nogle ting, der altid vil være skæbnesvangre valg, f.eks. at vælge at få et barn, men det er individet, der definerer noget som værende irreversibelt, og dermed et skæbnesvangert valg, og derfor kunne det i princippet være alt lige fra at få en tatovering til at sige sit gamle job op. Giddens omtaler dog ikke det faktum, ikke at vælge. Dette kunne hænge sammen med, at det ikke at vælge, ikke skaber selvidentitet. Ud over valg omhandlende livsforløb omtaler Giddens også valg af forhold, intimitet og tillid. Ekspertsystemer: Ekspertsystemer bliver beskrevet som systemer bestående af enhver form for ekspertviden, der hviler på procedureregler, som kan overføres fra et individ til et andet. [Giddens, 1996, s. 277] Modernitet og selvidentitet Anthony Giddens bog Modernitet og selvidentitet omhandler det moderne menneske i det moderne samfund. Der lægges vægt på individet og dennes samspil med moderniteten. Modernitetens Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 15\n16 Teori institutioner former individet, men individet former også modernitetens institutioner. Bogen beskæftiger sig hovedsageligt med det moderne samfund, og giver et bud på, hvordan det samfund vi lever i i dag ser ud og derudover beskriver bogen, hvad moderniteten betyder for det moderne individ og dennes søgen efter og refleksion over sin egen selvidentitet. Individets selvidentitet skabes ud fra valg i mange forskellige sammenhænge; valget af forhold, livsstilsvalg og planlægning af ens selvidentitet, og tillid til både personer og systemer. Ved refleksivt at tage stilling til alle disse problemstillinger kan individet skabe sin egen sammenhængende selvidentitet, ved at reflektere over aspekter i samfund og sin egen plads i det. Skabelsen af selvidentitet er som at skrive en biografi om sig selv. Alt hvad man foretager sig gennem hele livet, må overvejes, skrives ned og medtages i biografien for at give et fyldestgørende billede af en selv. Det er altså individet som aktivt må skabe sin egen betydningsfulde selvbiografi, og sit eget betydningsfulde liv. I det moderne samfund er individet i centrum, og der hersker en udbredt opfattelse af, at ethvert menneske har en unik karakter og særlige potentialer, som muligvis kan udnyttes. [Giddens, 1996, s. 93]. Man kan udnytte sine potentialer, og finde sin selvidentitet, via de valg man træffer. Men vi lever i dag i et samfund, hvor man nærmest har en uendelig række af muligheder, alternativer og valg, og det kan være svært at finde ud af, hvilke valg der vil skabe det bedste liv for en selv. Individet vil reflektere over samfundet, men i realiteten står det, det moderne menneske frit for at vælge, uden at tage stilling til ydre påvirkninger. Det er muligt at vælge sine venner og sin familie fra og til, og man vælger selv graden af intimitet med disse. Gennem alle sine forskellige valg planlægger det moderne individ sit eget liv, og skaber dermed selv mulighederne for at opnå det vigtigste for det moderne individ; nemlig selv at skabe en selvidentitet ved at reflektere over samfundet og handle ud fra de valg, man selv har. Men man kan ikke skabe en selvidentitet, hvis man ikke også reflekterer over andre mennesker. For det er nemlig ikke muligt at skabe en sammenhængende selvidentitet ved kun at tænke på sig selv [Giddens, 1996, s. 234]. En selvidentitet skabes ud fra samfundet og de sociale miljøer man færdes i, derfor må man reflektere over både samfundet og de sociale miljøer, og tage stilling til andre mennesker for at skabe sig en selvidentitet. Hvis man ikke gør dette, og på den måde bliver overindividualiseret, så kan man overhovedet ikke skabe en selvidentitet for sig selv [Giddens, 1996, s. 234]. Som sagt handler det om, at opbygge og vedligeholde en selvidentitet, altså om kontinuerligt at skrive sin egen biografi. Det er dog ikke underordnet, hvordan denne biografi bliver etableret, da der eksisterer en overhængende fare for, på forskellig vis at forsvinde i verden. Overordnet handler det om, at skabe en vis grad af sikkerhed i forhold til sin egen identitet. Et kriterium, der imidlertid ikke er lige til i et moderne samfund, da man kan blive påvirket fra mange forskellige sider. Livsplanlægning Giddens siger, at Refleksivt organiseret livsplanlægning, bliver et centralt træk ved struktureringen af selvidentiteten [Giddens, 1996, s. 14], og mener dermed, at individet også kan strukturere skabelsen sin egen selvidentitet ved at gøre sig bevidst om sin livsstil og 16 Lifecoaching\n17 planlægge, hvordan han eller hun fremover vil leve sit liv. Livsplanlægning er dog ikke altid en nem proces, da individet i sin planlægning af sin selvidentitet bliver påvirket fra flere forskellige sider. Derfor må individet vælge ud fra mange tilgængelige meninger og udsagn. Hvis individet ikke kan udpege forskellige udsagn som værende dem, han eller hun skal følge, vil det altså være umuligt for individet at strukturere sin egen selvidentitet. Det handler altså for individet om, at skulle reflektere over samfundet og alt den viden, der er samlet i det, og ved hjælp af dette vælge den måde, han eller hun selv vil leve på. Samfundet kan altså komme til at styre selvidentiteten, og har i hvert fald indflydelse på den, og dermed også indflydelse på livsstilsplanlægningen. I individets livsplanlægning kommer modernitetens mange valgmuligheder igen ind i billedet. For individet skal ikke blot konstant foretage små valg, men er også nødsaget til at overveje og foretage livsstilsvalg omhandlende, hvordan han eller hun vil leve sit liv, og ses af andre. Livsstilsvalgene bliver foretaget på baggrund af den selvidentitet, man har, og selvidentiteten har altså indflydelse på livsstilsvalgene. Samtidig bliver det at foretage et livsstilsvalg medskabende for ens selvidentitet. Derudover bliver det at tage stilling til og planlægge sit liv et valg om organisering af sin selvidentitetsproces, og dermed også et valg af ens fremtidige selvidentitet. Man skaber altså en selvidentitet ved at foretage valg om senere at foretage bestemte valg og handle på bestemte måder. Nogle foretager også livsstilvalg og laver livsstilplanlægning for at ændre valgmulighederne i deres liv. Et livsstilsvalg er altså et valg, der kan ændre selvidentitet, men også et valg der åbner for andre og nye valg. Dog vil en livsplanlægning ikke kunne give en klar ide om, hvordan individets liv skal være i fremtiden, men udelukkende bygge på gisninger om, hvordan de fremtidige valg vil falde ud. Selvom individet planlægger sit liv og sin selvidentitet, er det altså ikke nødvendigvis sådan det vil være i fremtiden. At foretage et livsstilsvalg er generelt en positiv handling for selvidentitetsprocessen, idet den enten tvinger foretagelse af valg eller skaber nye muligheder af valg, men det er ikke nødvendigvis positivt for ens livssituation at tage et livsstilsvalg. Derfor er det at tage et valg ikke ubetinget positivt. Problemet i forbindelse med livsstilsplanlægning er, at den er blevet tingsliggjort og nu i højere grad end tidligere er styret af markedets kriterier, og knyttet til ting frem for handlinger og valg. Det moderne menneske har fået opbygget et behov for at eje varer og bliver derfor bombarderet med varer der indkredser den rigtige livsstil. Her gælder også de utallige selvhjælpsbøger, som bliver fremsat som den rigtige måde at leve livet på. Dermed har forbrugermarkedet i det moderne samfund stor indflydelse på, hvordan man skaber den rigtige selvidentitet. Det betyder at man foretager valg på baggrund af markedets meninger, og at man dermed muligvis træffer andre valg end man ville have gjort uden, og dermed får en anderledes selvidentitet. Individet kan derfor træffe nogle valg, som ikke stemmer overens med de følelser man har. Dette kan dog ende i hvad Giddens kalder en falsk identitet [Giddens, 1996, s. 75], idet man kan snyde sig selv til at tro, at valget er et rigtigt valg for en. Det rene forhold For individet i det moderne samfund har tradition og sted ikke længere lige så stor betydning, som det havde i det præmoderne samfund. Man er ikke længere bundet til et bestemt sted, fordi ens familie er der, og man bliver ikke længere skomager, fordi ens far Skabelse af selvidentitet Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 17\n18 Teori ejer en skomagerforretning. Det betyder, at forholdet til familien ændrer sig. Ud over forandringer i familieforhold er der også sket en forandring i interaktionen blandt mennesker. Man bliver ikke længere gift med naboens datter, men vælger selv både seksualpartnere, ægtefæller og venner. Forhold som disse der ikke længere har noget at gøre med slægtskab, kalder Giddens for; det rene forhold. Individets valg af rene forhold er medskabende for individets selvidentitet. Det rene forhold indebærer forpligtigelse, intimitet og tillid og at man selv og forholdet, er i centrum. Valget af det rene forhold er endnu en refleksiv proces, hvor individet reflekterer over sig selv og forholdet og kan overveje, hvad han eller hun selv får ud af forholdet. De fleste forhold er dog ikke lige til og uforpligtende. Det er dybest set forpligtigelsen inden for det rene forhold, der afløser den ydre forankring, som nære personlige bånd havde i præmoderne situationer. [Giddens, 1996, s. 113] At man forpligter sig i et rent forhold, betyder altså at dette forhold ikke nødvendigvist er et forhold man blot kan vælge fra og til. Individet er i visse tilfælde forpligtet af det rene forhold, og kan derfor blive i et uudbytterigt forhold, hvis han eller hun tror på, at der på længere sigt vil være et udbytte af forholdet. Hvis begge parter forpligtiger sig i et forhold, kan de altså regne med at den anden part vil blive i forholdet i en vis tidsperiode, også hvis det går dårligt, og den ene ikke får noget ud af forholdet. Man kan dog kun være forpligtiget overfor den anden i forholdet, hvis man vælger at være det. Det kræver dog noget af begge parter at opbygge en forpligtigelse i forholdet. Dette indebærer også en periode i starten af det rene forhold, hvor begge parter vil overvåge hinanden, for at være sikker på at man kan forpligte sig. Med det rene forhold følger også valget om intimitet, hvor intimitet er det modsatte af privat liv altså at det private bliver delt med den anden person. Det er forhåbningen og forventningen om intimitet, der får individet til at skabe en selvidentitet gennem det rene forhold. For man vælger nemlig selv, om man vil forpligte sig, hvor længe og hvor meget. Intimitet kan kun foregå mellem personer der er sikre på deres egen selvidentitet, og et velfungerende rent forhold fremkommer også kun, hvis det foregår mellem personer, der er sikre på deres egen selvidentitet. Det rene forhold og intimiteten i det rene forhold er vigtigt, da individet har brug for intimitet for at kunne udvikle sin selvidentitet. Det rene forhold bygger i høj grad på tillid mellem personer, og bl.a. dette er medbestemmende for skabelsen af selvidentitet. For man kan udvikle sin selvidentitet gennem de forhold man vælger og gennem valget af intimitet med, og tillid til andre. I relationerne i det præmoderne samfund havde man ikke nødvendigvis tillid til sin familie, men i det rene forhold bliver det vigtigt at opbygge en tillid gennem intimitet. Begge parter i et rent forhold skal altså give noget af sig selv, for at tilliden mellem dem kan opbygges, og man kan stole på det, den anden siger og gør. Ud over at kunne bruges i det rene forhold, bliver tillid i det moderne samfund med al dens usikkerhed vigtig for personlig udvikling, og medvirkende til at man kan føle sig sikker på sin identitet i verden. Det er også tilliden, der skærmer individet fra verden, og sørger for at det ikke er alt der nødvendigvist skal reflekteres over - dette gælder både 18 Lifecoaching\n19 for mennesker eller systemer. Det betyder altså, at individet i nogle tilfælde blot kan have tillid til at tingene fungerer, som de skal, og derfor kan foretage sig ting som han eller hun ikke har viden eller information om. [Giddens, 1996, s. 12]. Nye overgangsfaser Hver overgangsfase medfører som regel en identitetskrise og erkendes ofte af individet som en sådan. [Giddens, 1996, s. 175] De gamle ritualer i forbindelse med overgange som fødsel, konfirmation, ægteskab og død, fungerer stadig til en vis grad, som de gjorde i det præmoderne samfund. Men generelt lever vi i dag i et samfund, hvor ritualerne ikke længere er så vigtige, og hvor livet ikke længere er præget af, hvad Giddens kalder ritualiserede overgange [Giddens, 1996, s. 175]. Det betyder dog ikke, at der ikke længere er overgangsfaser i det moderne menneskes liv, men at disse overgangsfaser i høj grad bestemmes af individet selv. Giddens kalder de øjeblikke, hvor individet træffer vigtige beslutninger, der på en eller anden måde kan ændre dets liv, for skæbnesvangre øjeblikke. Nogle af disse øjeblikke er konstruerede, f.eks. hvis man selv vælger at sætte alle penge, man ejer, ind i en ny forretning [Giddens, 1996, s. 136]. Skæbnesvangre øjeblikke er netop skæbnesvangre, fordi man kaster sig ud i noget, man måske ikke kender til, og man er klar over, at hvis man træffer valget, vil det være svært eller umuligt at gå tilbage til den oprindelige situation. Skæbnesvangre valg er altså reversible og markerer en radikal ændring i det moderne menneskes liv, som ikke kan gøres om. Man bliver hele tiden præsenteret for valg, men det er individet selv, der definerer om et øjeblik eller et bestemt valg er skæbnesvangert, og om han eller hun mener, at valget kan ændre individets liv. Det er, når individet står overfor skæbnesvangre valg, at det er på vej ind i en af de nye overgangsfaser, som på den måde bliver personlige overgangsfaser og ikke ens for alle. I denne overgangsfase er der dog ingen ritualer, der kan lede én igennem og ingen struktureret måde at håndtere denne overgang på. Individet kan derfor blive grebet af angst, fordi der ikke længere er ritualer, og fordi individet derved selv er fuldt ud ansvarlig for de valg, han eller hun træffer. Grundet valgenes konsekvenser og det faktum, at man er på vej over til noget nyt, vil man også være på vej til at ændre sin selvidentitet. Derfor kan individet i disse øjeblikke føle angst over det store ansvar, der ligger i selv at skulle være ansvarlig for, hvordan ens liv udformer sig, uden nogen eller noget som kan guide sig igennem en svær beslutning. Derfor kan den nye personlige overgangsfase medføre en identitetskrise, hvis individet ikke ved, hvad der skal vælges, og hvem han eller hun vil være. Det er i disse nye overgangsfaser, at der kan være en tendens til at vælge at søge hjælp hos en ekspert, indenfor f.eks. terapi. Men det er oftest kun i naturvidenskab, så som lægevidenskaben, at en beslutning bliver truffet udelukkende på grund af rådgivning fra en ekspert. Lige meget hvilken hjælp man har brug for, vil det altid i sidste ende være op til individet selv, da det er individet, der må leve med konsekvenserne af valget. Autoriteter Det moderne menneske lever med forskellige dilemmaer, som det i høj grad står alene om at klare. Individet må hele tiden indordne Skabelse af selvidentitet Hokus Pokus (?) Dit liv er i fokus 19\n20 Teori sig efter, hvem det møder, og overveje, hvad der kræves af det - både på det lokale og det globale niveau. Dette kan medføre, at det moderne mennesket holder op med at være sig selv, og bliver en del af majoriteten. I det moderne samfund har vi mistet vores autoriteter, bl.a. udgjort af traditionen og religionen. Det har som tidligere nævnt medført en større grad af ansvar til det moderne individ, fordi der nu ikke er nogen, der har svarene. Også selve definitionen og brugen af autoriteterne har ændret sig. Når man havde det psykisk dårligt i det præmoderne samfund, søgte man råd i kirken. Troen på den religiøse autoritet var også en måde, hvorpå man kunne forklare og forlige sig med ting, man ikke rigtigt forstod i sin dagligdag. I dag søger man til en terapeut eller en anden ekspert, hvis man har det psykisk dårligt. I det præmoderne samfund var den religiøse autoritet, ekspert på alle områder. I dag findes der eksperter og specialister inden for næsten alle felter, og grænserne for, hvad man kan være specialist for bliver forsat indsnævret. Derved kan alle i princippet kalde sig for specialist eller ekspert inden for et givent felt. Da der findes så mange forskellige eksperter, kan det være svært for det enkelte menneske at skelne mellem, hvad der er sandt og forkert i det, der bliver sagt, og fordi alle kan være eksperter, vil det være nærliggende, at man selv bliver eksperten, når det gælder sit eget liv. Men hvis man helt opgiver at have tillid til autoriteter og eksperter, vil individet føle angst, fordi det så selv skal definere den store verden, hvor det selv kun er en lille del af det store hele, og selv skal forholde sig til og tage ansvar for alle handlinger og beslutninger. Hvis man derimod, som individ tror fuldt og fast på en autoritet, mener Giddens, at det grundlæggende er et udtryk for underkastelse [Giddens, 1996, s. 228]. Det betyder, at individet ikke længere har behov for at skabe tillid til en anden person og tro på sandheden i dennes udsagn, men hellere blindt vil følge andres råd. Brugen af ekspertsystemer Bag alle trufne valg ligger frygten om personlig meningsløshed [Giddens, 1996, s.18] altså at der i virkeligheden ikke er nogen mening med ens eget liv og det sociale miljø, man lever i. Denne personlige meningsløshed kan man undgå, hvis man føler, at man har styr over sit eget liv. Måden, hvorpå man kan føle at man har styr over sit liv, er gennem refleksion og gennem at tage valg. Man føler altså, at ens liv har mening, hvis man skaber en selvidentitet. I denne organiserede refleksive selvidentitetsproces, har terapien fået sin egen rolle som en form for kontrol med livet. Giddens mener, at terapiens frembrud kan sættes i forbindelse med udviklingen i mængden af rene forhold. For når man udelukkende bliver set i forhold til sig selv og sin egen identitet, så er det vigtig at vide, at man er god nok, som man er og vigtigt at have autenticitet at være et ægte og helt menneske, og kende sig selv, før man kan vise overfor den anden, hvem man er [Giddens, 1996, s. 218]. Generelt er Giddens dog ikke specielt positivt indstillet overfor terapien og ekspertsystemer, hvilket man kan se af det følgende citat. Det refleksive møde med ekspertsystemer, der er med til at rekonstituere selvet, er et udtryk for nogle af de grundlæggende dilem- 20 Lifecoaching\nSOFOKLES' ANTIGONE OG INNOVATION\nSOFOKLES' ANTIGONE OG INNOVATION Sofokles' Antigone er på mange måder et polyfont værk, og dette er en omstændighed, der gør værket egnet som udgangspunkt for et forløb i AT-innovation. Tragediens polyfoni


Opgrader Din Skoles Skolemad - www.spisetips.dk\nSkolemad kan være SÅ kedeligt, for ikke at komme ind på hvor usundt meget skolemad er. Burger, lasagne, pasta… Hvor er grøntsagerne? Hvor er fibrene? Og hvor er alt den energi, som børnene skal bruge, så de kan lære noget og ikke går helt kold før de har fri?\nSkolemad der er inspirerende\nSkoleMad tilbyder sjovt nok mad til skoler, men også til firmaer, mad ud af huset, fastfood eller en madordning for ældre. Allerede der ved man, at det bestemt ikke er kedelig mad. Det er inspirerende, varieret og sundt. Og så er det åbent for alle, som ønsker at bruge det: skoler, leverandører og kommuner. Prisen og lav, og du kan få den præcise prisliste på SkoleMads hjemmeside. Jeg, som forælder, synes det er mega fedt, at mit barn nu elsker at spise skolemad. Samtidig ved jeg, at hun får sund mad i løbet af dagen. Jeg behøver ikke at tvangsfodre hende alle dagens grøntsager til aftensmaden og jeg synes også, at hun har fået mere energi, når jeg henter hende om eftermiddagen. Og så er det nemt at administrere. Jeg er skrevet op sammen nogle forældre fra min datters klasse, og vi tager hver især en måned, hvor vi bestiller maden.\nEt system til at styre fleksibel og rationel levering af skolemad\nVi er super glade for systemet hos SkoleMad. Man får fuld adgang til netsystemet via Internet, mobiltelefon eller sms. Derefter opretter man en konto, hvor man tanker penge op. Der har de andre forældre og jeg bare splittet det op, og putter hver især det samme beløb på hver måned. Det er let at være flere forældrepar på en og samme konto, og samtidig spare tid og bestille til alle ungerne på en gang. Det tror jeg, at vi alle sætter pris på i vores travle hverdag med jobs, hente og bringe, fritidsaktiviteter, madlavning, husholdning osv. Puha, jeg bliver helt stresset af at tale om det. Hvis vi ikke lige har tid til at orientere hinanden om, at nu har Mads bestilt eller at Christina har bestilt, så kommer der faktisk sms eller e-mail. Det er super smart. Så jeg er altid informeret om hvornår maden er bestilt og hvad der er bestilt. Det samme gælder selvfølgelig for de andre forældre, når jeg eller min mand har bestilt maden. Vi vil aldrig skifte system!\nLæs også om, om du får nok proteiner i din mad lige her.\nPrevious PostDen nye Mercedes Vito er perfekt til erhvervsbrugNext PostEr du stresset? At skære tænder kan være et tegn på stress\nHvordan arbejder en kiropraktor i København?


Spidskandidaten har ordet: “Det er ufortjent, at skolen i Egedal er talt ned”\n“Vi skal have stor fokus på, at der skal være sammenhæng mellem indtægter og udgifter i vores budget for kommunens økonomi,” siger Charlotte Haagendrup, spidskandidat hos de Konservative.\nSpidskandidaten har ordet:\n“Det er ufortjent, at skolen i Egedal er talt ned”\nCharlotte Haagendrup, spidskandidat hos de Konservative i Egedal Kommune, understreger vigtigheden af bedre normeringer i institutionerne\nNæste parti i serien “spidskandidaten har ordet” er de Konservative ved Charlotte Haagendrup.\nHvordan vil jeg sikre et kvalitetsløft af folkeskolerne og institutionerne i Egedal?\nDe mindste børn er ikke højt nok prioriteret i Egedal. Det er almen viden, at børns første tre år er de vigtigste, derfor er det et meget vigtigt område at fokusere på.\nDagplejen er kraftigt beskåret, og har i dag end ikke egen ledelse.\nVores kommunale dagplejere skal fortsat være opkvalificerede på uddannelse. Den tidlige indsats starter ikke i skolen, men langt tidligere, hvor dagplejen bør spille en meget større rolle.\nInstitutionerne skal være meget bedre normeret. Uddannede pædagoger, vi skal have medarbejdere i børnehøjde, der kan se børnene som de er (styrker og svagheder) for, at børnene kan udvikle sig og trives i deres hverdag. Mere leg og mindre bureaukrati på småbørnsområdet.\nPå skoleområdet er der de kommende år et stort behov for, at skolen får ro.\nLettere sagt, end gjort, men vi har rigtig mange kompetente og engagerede lærere. Vi har nogle dygtige og nysgerrige elever – et godt udgangspunkt.\nBruger vi pengene rigtigt\nDesværre er det lykkedes at få talt skolen i Egedal helt ned. Det er ganske ufortjent. Vi skal sammen med skolens interessenter kigge på om, vi bruger pengene i Egedals folkeskole rigtigt. Og så skal vi have inddraget en persongruppe, som alle glemmer: eleverne. Vi sidder mange ”kloge” hoveder, men har fuldstændigt overset det vigtigste element i Egedals folkeskole. Dem det hele handler om.\nDet er en konservativ grundholdning, at vi – Egedal kommune – sætter tæring efter næring. De ser lidt lysere ud de kommende år i budgettet, men vi skal have stor fokus på, at der SKAL være sammenhæng mellem indtægter og udgifter i vores budget for kommunens økonomi.\nDet er kerneydelserne, som skal prioritere først, og derefter kan der ønskes.\nVi må blandt andet af med bygninger, der ikke bruges, og udnytte vores eksisterende bygninger mere optimalt, så vi får færre m2 at vedligeholde. Vi skal vise rettidig omhu i forhold til vedligeholdelse, så det ikke bliver for dyrt.\nVi skal tænke mere sammenhængende på tværs af centre og udvalg for at se, hvordan vi bruger pengene.\nVi kan godt sige, at vi ikke er tilfredse med udligningsordningerne, men må samtidig erkende, at det er et vilkår, og derfor koncentrere os om at tænke kreativt i forhold til at få de penge, vi kan råde over, brugt smartest og bedst muligt.\nMere inddragelse af borgere og virksomheder i beslutninger FØR de tages. Bedre og tættere dialog med samme kreds.


Skagen Havn i royalt selskab på Danfish 2017 | SkagensAvis.dk - lokale nyheder fra Skagen\n1.\tWilly B. Hansen, adm. direktør Skagen Havn fortæller HHK Prins Joachim om vækstplanerne for Skagen Havn. På billedet ses også Aalborg Kommunes borgmester Thomas Kastrup-Larsen.\n12. oktober 2017 - kl. 12:05 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nIkke færre end 300 udstillere fra 20 lande viser deres produkter på Danfish International 2017 i Aalborg, som i går blev officielt åbnet af HKH Prins Joachim. Skagen Havn var én af de håndplukkede stande, som Prins Joachim efterfølgende besøgte.\nVi støtter op om og prioriterer Danfish International, som er en messe, hvor vi i Skagen står sammen om at eksponere fiskeriets muligheder ved at synliggøre kompetencerne og et unikt samarbejde og miljø i området. Skagen Havn ønsker at være en vækstmotor, der i samarbejde med aktører og kunder skaber de optimale rammer for kommerciel vækst og udvikling. Mit budskab til HHK Prins Joachim var derfor, at der er en sund udvikling i gang i Skagen blandt andet med en etape 3 havneudvidelse, der vil give fiskeriet endnu bedre vilkår med en stor landudvidelse og 750 meter ny kaj, siger Willy B. Hansen.\nDanfish skaber rammerne for en god og afslappet dialog med nye kontakter men også med fx fiskere, der allerede lander i Skagen. I en travl hver dag har vi ikke altid mulighed for at møde fiskerne, når de er i havn, da de kommer på alle tider af døgnet og ofte med hurtig losning. Det er en fornøjelse at kunne sætte ansigt på dem, der gør i forskel for havnen, fortæller Willy B. Hansen der sammen med en\n2.\tWilly B. Hansen og HHK Prins Joachim på Danfish 2017.\nEmail en kopi af 'Skagen Havn i royalt selskab på Danfish 2017' til en bekendt


PDFnet - Dalsgaard Antik\nForsiden => Danmark => Midtjylland => Skive Kommune => Højslev => Dalsgaard Antik Login\nDalsgaard Antik PDFnet\nTlf. 97 53 63 96\nMobil: 29 91 31 53\nArtikel oprettet: 12-01-2012\nAntal besøgende: 221\nI 1940’erne var Dalsgaard en moderne gård med stor kostald, diverse maskiner og eget tærskeværk. Strøm blev leveret af gårdens egen klapsejler, som ses i baggrunden. Foto udlånt af Rosa Dalsgaard, Skive\nDalsgaard - historie\nNavnet Dalsgaard nævnes første gang på skrift i Valdemar Atterdags tid, men stedet har givetvis været beboet siden Ertebøllekulturen for 6.000 år siden\nDet naturskønne landskab ved Skive Fjord er den smukke ramme om gården Dalsgaard, som nævnes i skriftlige kilder første gang i 1353. I bakkerne ved Dalsgaard findes imidlertid køkkenmøddinger, som vidner om beboelse helt tilbage til Ertebølletiden, for 6.000 år siden.\nFra 1300-tallet og et par århundreder frem var det med stor sandsynlighed én og samme slægt, som ejede Dalsgaard. I hvert fald optræder efternavnet Nielsen hos flere ejere gennem disse år, hvor gården havde en betydelig status. Måske har gården oprindeligt været en stormandsgård fra vikingetiden eller en såkaldt væbnergård, som var fritaget for at betale skat mod til gengæld at yde krigstjeneste, hvis der var brug for det.\nI flere gamle skrifter kaldes gården en ”enestegård”, hvorfor den i fæstetiden var fritaget for det besværlige fællesskab med de øvrige gårde.\nOgså i 1800-tallet var gården i samme families eje i længere perioder. Som flere andre større gårde på det tidspunkt havde Dalsgaard sit eget teglværk. En stor del af stenene herfra blev udskibet fra fjordkysten neden for gården. Teglværkspladsen ligger lidt nord for Dalsgaard helt ud til fjorden, og en lille sø markerer i dag det præcise sted, hvor teglstenene blev udvundet.\nI samme periode havde Dalsgaard også indtægter på tang, der både blev anvendt til eget brug og solgt til tangmadrasfabrikkerne.\nDalsgaards stuehus er formentlig betydeligt ældre end de godt 100 år, der er gået siden bygnignen brændte. Efter branden skiftede man stråtaget ud med tegl og ved den lejlighed fik stuehuset en lille kvist på førstesalen.\nI 1926 antog ejerparret på Dalsgaard efternavnet Dalsgaard, og helt frem til slutningen af 1900-tallet var det familien Dalsgaard, som beboede gården.\nI midten af sidste århundrede var Dalsgaard fortsat en statelig gård med egen klapsejler, som leverede strøm til maskiner, kværn og tærskeværk, og der var liv og glade dage. Gården var også blandt de første som fik en bil, hvilket skete i 1929. Anna Margrethe og Erik Tovgaard købte Dalsgaard i 1986 og åbnede fire år senere de første dele af brugskunstbutikken, som siden sammen med den store cafe har fyldt udbygningerne med en helt anden slags aktivitet end i fordums dage. Gården drives dog stadig som landbrug uden husdyrhold.\nAlle billeder til denne side er er venligst udlånt af Rosa Dalsgaard, Skive. Læs mere i Bodil Hansens bog ”Dalsgaard”, et særtryk af Skivebogen 1998.


Sundhed: Eksperter registrerer fækale bakterier i isterninger - Nyheder\nSundhed: Eksperter registrerer fækale bakterier i isterninger\nPatogen: Isterninger forurenet med fækale bakterier\nHvis du rejser til fjerne lande, får du ofte råd om at undgå visse fødevarer eller drikkevarer med isterninger. Ellers er der sundhedsrisici på grund af mangel på hygiejniske forhold. Tilsyneladende behøver du ikke at rejse så langt: kemikere i Schweiz har fundet øgede mængder patogener i hver fjerde isterning.\nEn fjerdedel af schweiziske isterninger er forurenet med bakterier\nFør du rejser til eksotiske lande, tilrådes du normalt at være forsigtig med visse fødevarer og drikkevarer. For eksempel er rejseguider eller erfarne rejsende glade for at råde dig til at undgå friske salater eller skrællet frugt, da der ellers ville være sundhedsmæssige risici som mavepine eller diarré. Drikker med isterninger advares også ofte, fordi de muligvis ikke er lavet under hygiejniske forhold. Tilsyneladende behøver du ikke rejse langt for at udsætte dig for sådanne risici: Ifølge en ny undersøgelse er omkring en ud af fire isterninger i Schweiz forurenet med patogener.\n"Usanitær produktion af isterninger"\nSom den schweiziske "SonntagsBlick" rapporterer, indsamlede kantonkemikere isterningprøver i restauranter, barer og kantiner i en landsdækkende kampagne. Resultaterne skal præsenteres i næste kvartal, men avisen har tilsyneladende allerede resultater. Ifølge papiret mislykkedes 26 procent af alle isterninger. Det siges, at deres "mikrobiologiske kvalitet" ikke opfyldte de lovmæssige krav. Ifølge oplysningerne fandt mikrobiologerne for store mængder af Pseudomonas-bakterier, som kan forårsage infektioner, og fækale bakterier som enterokokker eller E. coli-bakterier, også potente patogener: "Et klart tegn på en usanitær produktion af isterningerne," siger Otmar Deflorin, Formand for Association of Cantonal Chemists.\nVirksomhed, der er ansvarlig for øgede mængder bakterier\nHvis der opdages øgede niveauer af bakterier, er virksomheden ansvarlig for at undersøge og fjerne årsagen til forureningen. Producenten bærer derfor også omkostningerne til yderligere analyser. "I alvorlige sager indgiver vi straffskyld," sagde Deflorin. Dette har dog aldrig sket før på grund af forurenede isterninger, fordi "de fundne værdier ikke bringer sundheden i fare", sagde eksperten. Deflorin er også leder af Cantonal Laboratory i Bern. Der var klagesatsen på 29 procent "omtrent den samme som for den landsdækkende kampagne".\nMaskiner skal rengøres ordentligt\nI henhold til rapporten “SonntagsBlick” vandrer bakterierne undertiden ind i isterningerne via snavset skovler. Eller også gennem forurenet vand, hvorfra de blev fremstillet. Hvad angår hovedårsagen til forureningen, sagde Deflorin "at ismaskinen i sig selv ikke er renset og vedligeholdt korrekt". Tilsyneladende er der i mange virksomheder ingen, der er ansvarlige for det. ”Især når ismaskinerne er i kælderen - som det ofte er tilfældet.” Forskere fra Spanien har også for nylig påpeget vigtigheden af rengøringsmaskiner i produktion eller tilberedning af mad. Ifølge en undersøgelse er mange Nespresso-kaffemaskiner kontamineret med bakterier, fordi de ikke rengøres ofte nok.\nDet kan være farligt for svækkede mennesker\nSarah Stalder, administrerende direktør for Forbrugerbeskyttelsesfonden, ser meget god grund til bekymring i de nuværende schweiziske resultater: "Især hos mennesker med svækket immunforsvar kan disse bakterier for eksempel føre til alvorlige mave-tarmsygdomme." Hun sagde: "Det er i udlandet du er altid forsigtig med is. Men i Schweiz ville man aldrig forvente, at hver fjerde isterning ville være over grænsen. ”Forbrugerens talsmand opfordrede til en ændring i praksis i cateringindustrien. ”Det normale tilfælde skal være, at du eksplicit beder om isterninger til din drink. Og ikke at de automatisk havner i glasset. "\nPatogener på usædvanlige steder\nIfølge præsidenten for GastroSuisse-brancheorganisationen Casimir Platzer er resultaterne af undersøgelsen "ubehagelige". Han understregede imidlertid, at de målte værdier ikke var sundhedsfarlige og sagde: "Under alle omstændigheder kender jeg ikke nogen sygdomme, der kan tilskrives at drikke en isterning." Selvom det først lyder meget chokerende, viser andre videnskabelige studier også at potentielt patogene bakterier kan findes næsten overalt. For eksempel fandt et amerikansk team af forskere fækale bakterier i skæg. Som forskerne skrev, opdagede de mikroorganismer, som ”normalt kun findes i toiletter.” (Annonce)\nVideo: UDSPRING FRA TRAMPOLINEN! - lavt vand\nCopyright © mountainridebluegrass.com | Sundhed: Eksperter registrerer fækale bakterier i isterninger...