peder johnsen : presentert av h.g. heggtveit | BORGERSKOLEN\nHjem » LOKALHISTORIE » bevegelser i vårt land » særnorske bevegelser » haugianerbevegelsen » haugianerne » haugianske personligheter » mindre kjente haugianere » nordenfjelds » trøndelag » peder johnsen : presentert av h.g. heggtveit\n– i bokverket : “Den norske Kirke i det nittende Aarhundrede. Et Bidrag til dens Historie”. Andet Bind. Anden Halvdel. 1821 – 1850. Christiania 1912 – 1920.\n– fra s. 755 – 757 :\nSom nidkjær og dygtig Lærer og Lægmand virkede ogsaa Peder Johnsen (“Kirkesanger Peder Johnsen” af J. Utheim; uden Trykkested og Aar. Oplysninger af samtidige Haugianere) en lang Række af Aar, særlig i Meraker Sogn, øvre Stjørdalen.\nHan blev født en af de første Dage i Februar 1806 i Tolgen, nordre Østerdalen, og var en Søn af Gaardbruger John Avlesen og Hustru Kirsten Estensdatter.\nPaa Grund af daarlige Aar solgte Forældrene sin Eiendom og flyttede i 1810 først til Romsdalen og siden til Nordmøre.\nSønnen Peder blev imidlertid tilbage hos sin Faster Sigrid og hendes Mand Johan Steien. De hørte begge til Hauges Venner og var driftige og dygtige Folk.\nHos dem fik Peder sin Opdragelse og aandelige Udvikling. Han røbede tidlig Begavelse og stor Læse- og Lærelyst. Han fik imidlertid ikke anden Skolegang end den sædvanlige i en tarvelig Almueskole. Han var dog en kort Tid i “Skriveskole” paa Røros og benyttede forresten enhver Anledning til at lære af dem, stod stod høiere end ham i Kundskaber og Indsigt.\nMidtsommer 1822 konfirmeredes han af Sogneprest J.A. Hagerup (1772-1857). Høsten 1825 blev Peder Johnsen Lærer ved “Lovises Hytte”, Trinitatis Søndag 1831 konst. Kirkesanger i Lilleelvedalen og 27. Oct. følgende Aar fast Ansat i samme Stilling.\nBevarede Breve og Optegnelser fra hans Ungdomsaar vidner om sjeldne Evner og Anlæg. Han var utrættelig virksom i sin Skole om Vinteren og drev denne dygtig som yderst faa; i Sommertiden arbeidede han flittig og indsigtsfuldt paa sine Pleieforældres Gaard og var desuden særdeles hjælpsom til at skrive Breve og Dokumenter, naar det behøvedes.\nDen 22. October 1832 blev han gift med Thrude Bersvendsdatter Hogstad fra Tyldalen, en Broderdatter af Pleiefaderen. Hun var en begavet, flink og økonomisk Kvinde, som blev ham en trofast og god Hustru. De boede paa søndre Storsteien.\nPeder Johnsens Pleiemoder Sigrid døde i 1828, og han fik Skjødet paa den nævnte Eiendom. Men ti Aar efter sin første Hustrus Død giftede Johan Steien sig igjen med en ung Pige; han var mindst 42 Aar ældre. Sidstnævnte forlangte nu Skjødet tilbage af sin Fostersøn og fik dette uden Modsigelse eller Knur, uagtet denne selv havde overladt Retten til sin egen Fadersgaard paa Nordmøre. Som ventelig kunde være, gik dette dog ikke af uden indre Kamp. Pleiefaderen døde efter et kort Ægteskab, og hans store Gaard og øvrige Formue gik nu helt over til Enken.\nPeder Johnsens oprigtige og ægte Kristendom kom maaske aldrig vakrere frem end netop ved det nysnævnte Forhold. Han overlod sin Sag i Guds Haand, vi paa, at han vilde sørge baade for ham og Familie.\nEfter sin Fader og ved Arbeide havde han ved denne Tid lagt sig tilbedste omkring 400 Spd. For disse Penge kjøbte han i 1838 af sin Pleiefader en Tolvtedel af dennes Eiendom, men solgte den snart igjen til ham. Han syntes nemlig, at det nu var bedst ved given Leilighed at flytte til et Sted med lysere Fremtidsudsigter. Og denne tilbød sig snart.\nEn Mand, der tidligere havde virket ved Gruberne i Lilleelvedalen, men nu va Hytteskriver ved Selbu Værk, opfordrede ham til at søge Skoleposten paa sidstnævnte Sted. Peder Johnsen reiste over Fjeldene did, kom frem Kvelden før den bestemte Prøve og deltog med flere andre Lærere i Konkurrensen. De fik til skriftlig Besvarelse : “Om Forsonlighed”.\nBedømmelseskomiteen var Provst H.S. Arntz i Skogn, Sogneprest F.U. Widerøe, res.Kap. T.B. Bernhoft og Bergskriver Halvard Bache.\nKirkesanger Peder Johnsen var først færdig med Besvarelsen, katekiserede derpaa med otte Børn over det fjerde Bud og reiste straks hjem uden at afvente Udfaldet.\nProvst Arntz udtalte senere ifølge et Brev fra Provst S.A. Fergstad, “at en Kandidat ikke havde behøvet at skamme sig , om han havde skrevet og fremlagd en saadan Besvarelse til Embedseksamen“, som den, P. Johsnen havde udarbeidet.\nSidstnævte fik straks Besked om, at han havde faaet Posten og flyttede med Familie i Slutningen af August til sit nye Bestemmelsessted.\nDen nye Lærerpost var dengang en af de bedre, men besværlig og krævede meget Arbeide. I 1839 var Børnetallet 107, som blev delt i to Afdelinger; til sine Tider kunde han have 60-70 Børn i Undervisning paa én Gang.\nMod en aarlig Afgift af 5 Spd. til Klokkeren i Hovedsognet overtog han tillige Kirkesangerposten i Meraker Sogn. Som Lærer havde Johnsen 70 Spd. i aarlig Løn samt Ret til at bruge Pladsen Grubben.\nI 1840 overtog han ogsaa efter Opfordring Stillingen som Materialskriver ved Værket for en Betaling af 20 Spd. Naar hertil kommer alle de Opbyggelser og Missionsforedrag, han holdt, vil man let skjønne, at han havde Hænderne mere end fulde.\nFra Barneaarene var han dybt og alvorlig grebet af Kristendommen og optraadte fra 1825 til sin Død flittig som Guds Ords Forkynder baade i Østerdalen, Guldalen og andre Steder. Efter sit Komme til Stjørdalen indskrænkede Virksomheden sig væsentlig til det nævnte store Prestegjæld, der senere, som bekjendt, er delt i to.\nHan førte et ualmindelig strængt arbeidsomt Liv. Johnsen har selv fortalt følgende herom : “Jeg staar i Vintertiden ofte op Kl. 3 om Morgenen, gaar da paa Laaven og begynder at tærske. Jeg har da mine bedste Stunder og kan saa med fornyet Mod og Kraft begynde mit Arbeide med Børnene; thi under mit Morgenarbeide falder altid et eller andet Guds Ord mig ind, der sysselsætter Sindet, og hvoraf jeg faar Trøst, Fred og et freidigt Haab, eller ogsaa dukker frem i min Erindring et passende Salmevers, som jeg under Arbeidet synger, og hvis Inhold sysselsætter mig. Jeg er i denne Tid ikke alene, men føler, at Gud er hos mig”.\nSit gamle Ry som en fremragende Lærer bevarede han ikke alene, men øgede det. Han hørte ei til dem, som var ræd for at bruge korporlig Straf, naar det behøvedes, men eiede desuagtet, ja kanske netop derfor, altid Børnenes Kjærlighed.\nHan havde ogsaa en egen Evne til at undervise de Unge baade fængslende og lærerigt, saa alle Sjæleevner ble udviklede og Børnene opdragne i Gudsfrygt og til nyttige Medlemmer af Samfundet.\nHan uddannede en hel Del unge Mænd, som senere paa forskjellig Maade har udmærket sig ved sin Virksomhed. En af disse var afdøde Statsraad, Høisteretsassessor O.A. Bache, der skriver i et Brev følgende : “Som jeg ved en tidligere Leilighed fortalte Dem, har Skolelærer P. Johnsen været min Lærer, og jeg har dyrebare Erindringer baade fra hans Lærervirksomhed og fra hans Familiekreds”.\nAfdøde Bergmester Ellefsen og Provst Fergstad har ogsaa udtalt sig særdeles stærkt anerkjennende om ham baade som Lærer, Menneske og Kristen. Han var en Mand lidt over Middelshøide, stærkt bygget, lidt førere end almindelig og temmelig bredskuldret.\nHan havde mørkt Haar, var rank og rask i Bevægelser, temmelig snaksom og talte godt og flydende for sig.\nHan eiede et lyst og livligt Temperament og var af en ivrig Natur, der fik Udslag i Foretagsomhed, men undtagelsesvis ogsaa kunde forlede ham til Heftighed.\nFor at berige sin Aand og stadig udvikle og dygtiggjøre sig som Lærer kjøbte han efterhaanden forholdsvis mange Bøger og studerede dem flittig.\nI sine sidste Aar blev han paavirket af Grundtvigianismen, men uden at henfalde til Ensidighed eller Fanatisme. I hans Bogsamling fandtes Skrifter ikke alene af N.F.S. Grundtvig og W.A. Wexels, men ogsaa af Professor H.N. Clausen og den grundlærde, gudfrygtige og strængt lutherske Dr. U.G. Rudelbach.\nEt sligt uafladeligt Arbeidsliv, som Peder Johnsen førte, maatte nedbryde Kræfterne før Tiden. Han døde pludselig af Hjernebetændelse efter fem Dages Sygdom 29. April 1851 i en Alder af kun 45 Aar. Ved hans uventede Bortgang var der almindelig Sorg i hele Prestegjældet, især blandt hans Skolebørn og tidligere Elever.\nMest tabte dog hans Hustru, der sad igjen med 9 Børn i Alderen fra 18 til 2 Aar. Men Gud og gode Mennesker hjalp dem alle igjennem Vanskelighederne saa de fik en god Opdragelse og kom sig vel frem.\nSønnen Johan Johnsen blev straks konst. i Faderens Sted, trods sin Ungdom, og gjennemgik noget senere Klæbo Seminar med et udmærket Resultat. Derefter blev han fast ansat i samme Stilling.\nHan hjalp godt sin Moder og yngre Søskende.\nThrude Johnsen levede til 17. Februar 1878; hun boede den hele Tid hos nysnævnte Søn.


Tilgivelse 3 spørgsmål\nHvis jeg har drukket alkohol, spist svin, stjålet fra andre eller begået hor, og jeg virkelig fortryder disse handlinger og søger tilgivelse fra Allah, og jeg tager til Hajj – vil nogen som helst af disse synder nogensinde blive slettet og ikke senere hen vise sig hos mine børn?\nDen Hellige Koran siger i 5:39: ” Hvis nogen omvender sig efter at have handlet uret og forbedrer sig, vil Gud tilgive ham. Gud er tilgivende og barmhjertig.”\nHvis jeg søger tilgivelse fra Allah, skal jeg så udtale ordene verbal eller er det nok at sige det inde i mig selv?\nDu burde udtale det.


Skal metersystemet revolutioneres? | Ingeniøren\nAf Kim Carneiro 14. okt 2011 kl. 08:24 89\nMeterkonventionen holder sin 24. generalkonference i Paris i perioden 17. til 21. oktober. Og udover de punkter, som rutinemæssigt hører til dagsordenen, når en sådan organisation mødes, er der et par emner kan gøre dette møde til et af de skelsættende.\nGeneralkonferencen vil kunne glæde sig over, at SI bliver mere og mere udbredt. Antallet af medlemsstater er steget til 55, hvortil kommer 34 associerede stater, og dermed tegner de deltagende lande sig for over 75 % af verdenshandelen. Fagligt er SI blevet solidt indarbejdet i både kemi og medicin; og på det sidste har den globale klimaovervågning vakt meteorologernes interesse for et sammenhængende enhedssystem, for eksempel til ozonmålinger.\nMen naturligvis har medaljen en bagside. På BIPMs ønskeseddel står der en række nye tiltag, som det forudsete budget ikke rækker til. Der vil derfor blive diskuteret, som man skal bringe alternative finansieringskilder ind, for eksempel til særlige investeringer. BIPM (Bureau International des Poids et Mesures) er meterkonventionens laboratorier i Sèvres uden for Paris.\nDet nye SI\nSom et særligt punkt lægges der op til den mest gennemgribende revision af metersystemet, nu SI, siden det blev introduceret i 1975. Det drejer sig om, at man vil gå over til at fastlægge naturkonstanter i stedet for måleenheder i de grundlæggende definitioner. Enhedsdefinitionerne kommer så i "andet led" ved at knytte enhederne sammen via de fysiske ligninger, der netop indeholder de på-gældende naturkonstanter. Se boks 1.\nVed at gå over til de nye definitioner opnår man, at enhedssystemet knyttes ufravigeligt til de universelle naturlove, som bestemmer, hvad der kan måles; og det har været et ønske blandt forskere i mange år. Men for menigmand vil det ikke længere give nogen intuitiv mening at læse definitionerne. De syv udvalgte naturkonstanter er vist med de foreslåede værdier i boks 2.\nUdover at gøre SI-definitionerne ensartede i stedet for det noget rodede billede, der gælder for ti-den, slipper man af med SI-systemets sidste artefakt, nemlig den internationale kilogram-prototype. Der er dog den hage ved sagen, at på trods af over 20 års intensivt arbejde, har men endnu ikke entydigt fastlagt flere at naturkonstanterne med tilstrækkelig nøjagtighed til at låse dem fast som eksakte. Alt i alt er der lagt op til en interessant diskussion om det nye SI.\nAf Kim Carneiro, Civilingeniør (EF 1970), Ph. D. (Fysik 1976) Ekstern lektor ved Danmarks Tekniske Universitet 2011 Direktør ved Dansk Fundamental Metrologi 1986-2010 Lektor i fysik ved Københavns Universitet 1976-1986 Medlem af den danske delegations til generalkonferencen 1987-2007 Personligt udpeget til den internationale komité for mål og vægt CIPM 2005 Formand for CIPMs rådgivende komité for radioaktive stråling 2008\nDer er vist nogen der har delt ord- ene manuelt og bag- efter postet. Man-uel orddeling er en meget dår- lig idé.\nRelativistiske korrektioner ?\nMangler der ikke en relativistisk specifikation af måleomstændighederne Cs's hyperfine frekvens ?\nHvor ved man fra at disse "naturkonstanter" er konstante? Man kunne ud mærket tænke sig at de varierer med tid og sted, selvom en saadan effekt ikke er paavist med den nuværende maalenøjagtighed. Derfor bør man tage misteltenen i ed og vedtage at konstanternes værdier gælder for et bestemt tidspunkt og en specificeret position i universet men det er maaske underforstaaet?\nDerfor bør man tage misteltenen i ed og vedtage at konstanternes værdier gælder for et bestemt tidspunkt og en specificeret position i universet men det er maaske underforstaaet?\nJeg tror at de små grønne mænd fra Mars bliver nødt til at melde sig ind i Meter-Konventionen hvis de vil gøre indsigelser på dette punkt.\nRe: Relativistiske korrektioner ?\nHvad mener du - skal man smide den lokale metriske tensor ind imellem atomet og måleudstyret? ;-)\n[quote]Mangler der ikke en relativistisk specifikation af måleomstændighederne Cs's hyperfine frekvens ?\nHvad mener du - skal man smide den lokale metriske tensor ind imellem atomet og måleudstyret? ;-) [/quote]\nJeg mener at tiden afhænger af bla. tyngdefeltet.\n[quote]Derfor bør man tage misteltenen i ed og vedtage at konstanternes værdier gælder for et bestemt tidspunkt og en specificeret position i universet men det er maaske underforstaaet?\nJeg tror at de små grønne mænd fra Mars bliver nødt til at melde sig ind i Meter-Konventionen hvis de vil gøre indsigelser på dette punkt.[/quote]\nDet er vel nok at fortælle marsmændene, hvordan vores maalesystem er defineret.\nOg hermed antyder du at at meteren så ikke er ens overalt på vor kære klode og tilmed er afhængig af Solen, Månen og planeternes stillinger?\nLængden af en tommestok afhænger af om du bevæger dig i forhold til den.\nJeg går da sandelig udfra at målingerne foretages med hensyn til alle forhold og distancen en lystråle skal tilbagelægge for at nå distancen 1 meter. Jorden vil bevæge sig i den tid en 299792458 del tager, men i det tidsrum vil jorden flytte sig (ved ekvator) 0.000015442782meter. Ved Paris skal dette tal ganges med 0,669 (Sevres ligger 48 gr N)\nMen hvis vi også skal have bevægelsen omkring solen og solens bevægelse omkring i mælkevejen med så ender det vist op i en øvelse i at tælle nuller efter kommaet....men der skal jo være plads til akademiske interesser:o)\nDet er vel rimeligt at antage, at konstanterne skal være gældende i en fritfaldene "einsteinkasse". Da en saadan kan være vanskelig at fremskaffe, maa man lave passende relativistiske korrektioner.\nDet gør den bestemt også. Antag en frit faldende observatør og en observatør på Jordens overflade tæller x = 9.192.631.770 svingninger af hver sit cæsium-atom.\nHvis den frit faldende observatør kigger ned på Jorden når hun har talt til x vil hun konstatere, at observatøren på Jorden ikke er blevet færdig endnu. Tiden går langsommere i et tyngdefelt, set for en observatør udefra.\nMEN, pr. Shapiro delay (i et tyngdefelt så svagt som Jordens (og Solens) kan ses bort fra geometrisk forsinkelse) vil observatøren i frit fald også se fotoner på Jorden bevæge sig langsommere.*\nHvis de to observatører mødes på midten vil deres meterstænger, konstrueret pr lysets hastighed, derfor være lige lange.\n*) 'c er konstant i alle referencerammer' holder stadig. GR medfører blot, at referencerammer kun kan defineres lokalt.\nOg endelig er der jo muligheden for at foretage målingerne i en rumkapsel i frit fald rundt om Jorden, eller i en elevator i et lufttomt rør ;-)\nSå skulle tyngdekraften være (lokalt) elimineret tilstrækkeligt.\nDet er vel rimeligt at antage, at konstanterne skal være gældende i en fritfaldene "einsteinkasse". Da en saadan kan være vanskelig at fremskaffe, maa man lave passende relativistiske korrektioner. [/quote]\nPræcis, men hvorfor bliver dette ikke forudsat i definitionen, når man gør sig umage med at understrege at det skal være et vacuum ?\nNå bare nogen ikke bliver lige så frustrerede, eller lider af samme paranoia som Boltzmann (Ham med konstanten), fordi ingen dengang lyttede efter.\nOluf Bagger 8 år siden\nEinsteins specielle relativitetsteori er vel netop en extrapolation over den iagtagelse at lysets hastighed er den samme i alle inertialsystemer. Du vil derfor maale samme hastighed uafhaengigt af om Paris bevaeger sig gennem universet eller ikke.\nDu vil kunne se et dobblerskift men ikke en anden hastighed.\nKim Da Costa Carneiro 8 år siden\nHvorvidt, der optræder relativistiske effekter, afhænger af måleomstændighederne; og i definitionen af meteren hænger den ikke længere snævert sammen med definitionen. Proceduren for, hvordan man man "konstruerer" en meter, bygger for tiden på sammenligninger af lysfrekvenser, og den er nedfældet i stor detalje i et særskilt "mise en pratique"; og den er af andre teknologiske under revision.\nMen selvfølgelig kan man prøve kræfter med Ole Rømers metode, hvor han målte den tid, det tog for en lyspuls at rejse fra Observatoriet i i Paris til Versailles og retur; og det har mange fysiklærere prøvet under deres studium.\nOg så skal man jo netop være opmærksom på, at længdeenheden er Lonretz-invariant, således at den målte længde ikke er det under relativistiske omstændigheder,Poul-Henning Kamp gør opmærksom på i en af sine kommentarer .\nVi kan naturligvis aldrig være sikker på, at hvad vi opfatter som naturkonstanter virkeligt er konstante over tid og sted. Men SI systemer af i dag er i fuld overensstemmelse med vores verdensbillede; og her styres naturen af ligninger, der forbinder størrelser med passende brug af naturkonstanterne.\nNaturkonstanternes konstans bør ikke forveksles med den numeriske værdi, som de tillægges. alle konstanter undtagen lyshastigheden bliver for tiden målt gennem komplicerede eksperimenter, som gennem tiden har givet forskellige resultater. Vi har altså stor tillid til naturkonstanternes konstans, men det er en konstant kamp at nå til pålidelige værdier.\nDet er jo tankevækkende, at flere af konstanterne i Boks 2 kun er kendt med seks betydende cifre.\nRe: Skal Metersystemet Revolutioneres\nNår der hvisse steder står et X, ja da er samme konstant ikke nøjagtig jeg mener :-). BIPM må gerne søge efter flere cifre, men enheden for vægt vil jo, det morsomme, fortsat hedde et kiloGRAM.\nEr det sådan at når Vi vil veje en masse "Noget", at man så griber ind og påvirker samme masse, og derved gør noget ved selve vejningen. ;-)\nNår der hvisse steder står et X, ja da er samme konstant ikke nøjagtig jeg mener :-).\nBIPM må gerne søge efter flere cifre, men enheden for vægt vil jo, det morsomme, fortsat hedde et kiloGRAM.\nJeg har tidligere plæderet for at masseenheden skal have et særskildt navn. F. eks. andersen (efter H.C.Andersen :-)\nJeg synes det er imponerende disse konstanter kan bestemmes med seks betydende cifre. Hvorfor sætter man ikke bare X=0 ? Alle talværdierne er jo arbitrære og kun tilpasset, saa der er god overenstemmelse med de nuværende enheder.\nJeg har studeret (astro)fysik og kan måske hjælpe med lidt info.\nAlle naturkonstanter forudsættes selvfølgelig målt i et hvilesystem. For at kunne gøre dette i praksis, må man indimellem designe eksperimenterne meget snedigt, så der korrigeres for varierende tyngdefelter og andre "ydre påvirkninger". Det er blandt andet derfor det kan være svært, at måle mere nøjagtigt end de tal der opgives.\nRelativitetsteorien udtaler sig udelukkende om hvordan hvilesystemer relaterer til hinanden (deraf navnet). Det er vores teori for, hvordan vi kommunikerer eller oversætter målinger og iagttagelser mellem hvilesystemer. Den har som sådan ikke noget med selve målingerne at gøre.\n@Aage Andersen Vi går i fysikken udfra at de naturlove der fremkommer i et hvilesystem er gyldigt i alle andre hvilesystemr i hele Universet. Du kan godt kalde det 'fysikkens aksiom', da der jo er tale om en antagelse og ikke en faktuel viden vi har. Men en meget vigtig antagelse vel at mærke! Det kan godt være, at virkeligheden ikke følger dette princip og at forskelle fra et hvilesytem til et andet ikke skyldes måleusikkerhed, relativistiske effekter man ikke har medregnet, ydre kræfter og påvirkninger man har overset og altså at naturlovene faktisk varierer fra sted til sted. Men det ville være en meget bizar erkendelse at gøre og det ville gøre det meget svært at drive naturvidenskab i så fald. Men helt klart, den svage kernekraft kan da godt være anderledes på Mars end her på Jordens laboratorier. Men indtil alle andre muligheder er udelukket, vil man holde på antagelsen om 'invarians' for naturlovene. Prøv som et tankeeksperiment, at spekulere videre over konsekvenserne af invarians-brud ... det kan der komme meget interessant ud af.\nMin favorit. Man har længe anvendt Naturlige enheder i blandt andet astrofysikken, det er meget mere bekvemt, men man skal da lige vende sig til det først, som når man går fra fod og inches til meter. (læs selv videre på wikipedia om 'natural units' som en appetitvækker)\nRasmus Villemoes 8 år siden\nEn naturvidenskabsmand er da mere oplagt, så hvis det skal være en dansker kan man jo passende foreslå matematikeren Jørgen Pedersen Gram :-) [den ene halvdel af Gram–Schmidt]\nVed samme lejlighed kan man så passende droppe den tåbelighed der ligger i at grundenheden selv indeholder et dekadisk præfix, hvilket gør det akavet/besværligt/inkonsistent at benytte (andre) præfikser med enheden (fx har µkg og mg hver deres problem).\n@rasmus Lol...jeg tror vist Aage henviser til H.C Andersen, men med et glimt i øjet mener en vis anden Hr. Andersen ! ... :-P (sig selv)\nSludder. Jeg har prøvet at løbe frem og tilbage foran min, og den bliver ved med at vise 2 meter.\nKommer der mere eller mindre i poserne med Matador Mix?\n@Aage Andersen Prøv som et tankeeksperiment, at spekulere videre over konsekvenserne af invarians-brud ... det kan der komme meget interessant ud af.\nDet er netop det interessante her i, jeg er ude efter. Er der lavet eksperimenter, der verificerer at naturkonstanter er uafhængige af tid og sted?\nMan har længe anvendt Naturlige enheder i blandt andet astrofysikken, det er meget mere bekvemt, men man skal da lige vende sig til det først, som når man går fra fod og inches til meter. (læs selv videre på wikipedia om 'natural units' som en appetitvækker)\nJeg tvivler ikke paa at brugen af naturlige enheder kan være bekvem indenfor et fagomraade. Det virker bare forvirrende at man ikke giver disse enheder navne. Man siger de er dimensionsløse men der er nu forskel paa længde og tid! Plancks ligning E = h ny bliver E = ny. Men energi er nu ikke det samme som frekvens. Det svarer til at snedkeren siger at gulvarealet er femten fordi snedkere altid maaler gulvarealer i kvadratmeter og derfor underforstaar han enheden. Jeg foretrækker at sige gulvarealet er 15 kvadratmeter, saa det tydeligt er angivet, hvilke enheder jeg benytter.\nHvad med energi og komma?\nHvis der alligevel skal opdateres hvad så med at give en fast SI defination på komma? Skal vi buge "," eller "."?\nOg nu vi er igang, så vil en opstramning på energi området også være på sin plads. Energi skal regnes i Jules (J) og ikke kWh (buuhhh)\nRe: Hvad med energi og komma?\nh (timer) er vidst en lovlig enhed i SI systemet, saa kWh er god nok.\nEnergi skal regnes i Jules\nHvad med Joule ?\nKim Sahl 8 år siden\nSysteme International (1960). Opgradering af systemet bør ikke ske ved at indføre forkerte eksakte størrelser, men opgradering bør ske ved en stadig præsicering af de målte størrelser (naturkonstanter). Vi burde være klogere - allerede Euklid viste hvad omgang med det eksakt forudsætter.\nNaturkonstanterne. Disse tilsyneladende uforanderlige størrelser, størrelser angivet ud fra inertialsystemer. Naturkonstanterne er konstante i ethvert inertialsystem, en naturens fundamental ligeberettigelse mellem sådanne systemer sikrer dette. Findes denne ligeberettigelse ikke, kan intet forsøg reproduceres.\n[quote] @Aage Andersen Prøv som et tankeeksperiment, at spekulere videre over konsekvenserne af invarians-brud ... det kan der komme meget interessant ud af.\nDet er netop det interessante her i, jeg er ude efter. Er der lavet eksperimenter, der verificerer at naturkonstanter er uafhængige af tid og sted? [/quote]\nLad mig formulere det sådan, at ingen eksperimenter endnu har nødvendiggjort/vist, at de er afhængige af tid og sted!\nDer er nogle få forskere, der foreslår, at eksempelvis Mørk energi (og noget af det mørke stof) kan forklares ved at tyngdekraftens natur ændrer sig med tiden. Men der er jo ikke noget bevis for det og når noget ikke stemmer, er det sidste man vil forsøge at rokke ved naturkræfterne. Af hensyn til det 'aksiom' jeg har nævnt. Hidtil har det altid været uopdagede fænomener, der har været på spil, når noget ikke stemte. Der gøres tit store interessante opdagelser, netop når naturkræfterne ikke ser ud til at stemme. Som et eksempel kan du læse mere om opdagelsen af neutrino partiklerne, hvor det var loven om energibevarelse der pludselig ikke stemte. Det gjorde den selvfølgelig (!), men først da man havde postuleret og senere eksperimentelt verificeret dem. Læs selv mere, en spændende historie.\nBare at ændre på naturkræfterne, når der er noget "galt", er alt for nemt og bekvemt og altså indtil videre har det heller ikke vist sig nødvendigt.\nJeg kan lige finde lidt omkring forslagene til tyngdekraftens foranderlige natur, når jeg får tid til at rode med det... (men jeg vil ikke anbefale nogen at sætte penge på denne forklaring - bare et godt råd!:)\nMht. længde og tid, ja så er der jo i grunden ikke rigtig nogen forskel, begge begreber kan jo føres tilbage til en energi. Men indrømmet, det er noget bøvlet i hverdagen at regne længder i elektronvolt feks!\nLouis Nielsen 8 år siden\nKosmologiske fysiske kvante-enheder\nHermed link til artikel om fundamentale kvantekosmologiske fysiske enheder:\nI artiklen i det angivne link foreslås definition og navn på fundamentale universelle kvante-enheder for de fysiske størrelser:\n1) Afstand (Kvante-Enhed: 1 Spaton)\n2) Tidsinterval (Kvante-Enhed: 1 Tempon)\n3) Masse (Kvante-Enhed: 1 Masson)\nAlle andre fysiske størrelser kan defineres ved hjælp af 1), 2) og 3).\nI artiklen vises det også, at de såkaldte ’naturkonstanter’ er variable, hvis de måles i de kosmologiske kvante-enheder.\nLouis Rent ud sagt: Man kan ikke give universet en ganske ny klædedragt på (med bl.a. genbrug af lidt hist og pist), ved nogle på siders fysisk beskrivelse af en holismens afløsning af det "uduelige" billede - standardmodellen. Har læst en smule på din link, og de mange påstande rejser et utal af spørgsmål - til forskel på de i historien skelsættende artikler. Det er ud fra løse påstande og gætterier (for der synes at være tale om gætterier og matematisk leg), ikke nemt at forholde sig til emnet.\nMen skulle der ligge nogen dybde i emnet, kunne du venligst forklare hvad der sker med spatonen, når den ved en bevægelse Lorentzforkortes.\nRichard Tøpholm 8 år siden\nHm, jeg må indrømme at jeg er doven, og ikke har læst artiklen, men er det ikke hvad man normalt kalder Planck enheder? De kaldes normalt Planckmasse, Plancklængde og (vist?) Plancktid. http://en.wikipedia.org/wiki/Planck_units ser ud til at være en fin artikel om Planck enheder. De har mange praktiske egenskaber i teori, men alle praktiske størrelser bliver til gengæld urimeligt store. Jeg kan ikke se nogen beskrive et tankskib længde som værende 2,23*10^37 Planck længder. For slet ikke at tale om dets volumen... MVH\nRe: SI og eksakte størrelser\nKim du misforstår det, de pågældende naturkonstanter er netop fundamentale, fordi de ikke afhænger af andre. Dvs. Vi kan tildele dem enhver eksakt værdi vi ønsker, og stadig have et korrekt sammenhængende enhedssystem. Det er udelukkende et spørgsmål om konvention.\nHvis de samtidig havde ændret navnene, ville ingen have blinket. Om vi definerer den grundlæggende tidsenhed til at være en enkelt overgang i cæsium atomet, og kalder den en rasmus, generer jo ikke nogen. Men hvis vi kalder den et sekund, så har vi ændret størrelsen af en navngiven størrelse, som vi kender og har noget "investeret i".\nDerfor forsøger man at give de grundlæggende konstanter en eksakt størrelse, der er så tæt på den størrelse vi kender i forvejen, som overhovedet muligt. Det er der ikke noget nyt i, det har vi gjort før. Tidligere var meteren defineret som eksakt 1/10.000.000 af afstanden fra ækvator til Nordpolen. Hvis man så fandt en bedre opmåling af denne afstand, så var det altså blot meterstokken i Paris der skulle files til, afstanden til Nordpolen var stadig 10.000.000 meter.\nDet er samme forhold der gør, at astrofysikere kan definere lysets hastighed som eksakt 1. Og længden af et lyssekund til eksakt 1. Grundlæggende gør det ingen forskel, det påvirker blot hvilke numeriske tal vi får for f.eks. afstanden til Nordpolen. Før var en meter eksakt 1/10.000.000 af afstanden til Nordpolen, men "ca." 1/300.000.000 af et lyssekund. Nu er det omvendt, en meter er eksakt ifht. et lyssekund, men der er kun "ca." 10.000.000 meter fra ækvator til Nordpolen. (NB der har været flere andre definitioner af meteren ind i mellem, men det har ikke noget med princippet af gøre).\nFor praktiske formål gør det absolut ingen forskel - de ændrer jo ikke nogle værdier mere end hvad der alligevel var vores måleunøjagtighed. Men for teoretikerne og fysikerne er det mere praktisk på den nye måde, så derfor får de lov til at bestemme :-)\nMen for teoretikerne og fysikerne er det mere praktisk på den nye måde, så derfor får de lov til at bestemme :-)\nMen det bliver et helvede for fysiklærere og -elever.\nDu skriver: "Det er ud fra løse påstande og gætterier (for der synes at være tale om gætterier og matematisk leg), ikke nemt at forholde sig til emnet."\nDu har åbenbart ikke studeret mine artikler tilstrækkeligt grundigt! (Du skriver også "for der synes at være tale om ..").\nMine overvejelser og matematiske udledninmger er ikke baseret på løse påstande og gætterier.\nOg: Den kvante-fysiske afstand 1 spaton kan ikke 'deles yderligere'! Så derfor vil man ikke kunne måle en Lorentz-forkortning af længden 1 spaton.\nKim, studér mine artikler meget mere grundigt.\nNej, de kosmologiske kvanteenheder, som jeg har defineret, er IKKE det samme, som de såkaldte Planck-enheder. Derimod viser jeg, at de kosmologiske kvanteenheder er meget mere fundamentale end Planck-enhederne. Planck-enhederne kan nemlig udledes fra de kosmologiske kvanteenheder!\nAngående lysets hastighed c, så har denne talværdien 1 i kvante-enhederne spaton og tempon. Det gælder at:\n(1) c = 1 spaton/tempon\nDa de kosmologiske kvanteenheder er invariante over for speciel-relativistiske iagttagelses-systemer, ja, så er lyshastigheden også invariant.\nNår de alligevel har tænkt sig at ændre\nmeterens længde hvorfor så ikke give den en længde, så lysets hastighed i vacuum er nøjagtigt 300.000 km/s? Hvorfor skal de stakkels skoleelever altid slås med umulige tal? Det er svært nok i forvejen.\nAlt er jo relativt !\nOg gælder kun, indtil vi får endnu mere viden :-)\nDer så ! Lader den nuværende viden bortfalde, som forældet :-(\nFarligt at være skråsikker :-)\nRichard Kan være enig - men - at opgive "eksakte" størrelser på naturkonstanterne lader sig kun gøre hvis alle størrelser forholdsmæssig utænkeligt er angivet med samme målefejl (hvilket ikke er muligt).\nKim Gjøl 8 år siden\nDet har altid undret mig, at det ikke var muligt at definere 1 kilogram som massen af 1 dm rent vand ved 20° C og 1 atm (jaja-101300 Pascal). Passer det ikke i forvejen ret godt med standard-kilogrammet? Eller er det ikke veldefineret nok?\nOG ja! Lad os nu få en standard for brugen af punktum og komma i tal. Den nuværende forvirring er totalt idiotisk. Under anvendelse af computerprogrammer skal man altid prøve sig frem, og alle lærer jo at bruge lommeregnernes standard. KOM NU! Men selvfølgelig skal man vide, om et dokument er fra før eller efter skiftet. Man kunne passende skifte 12/12-2012. Eller noget.\nOG hvis USA'erne gerne vil deltage i et moderne industrielt samfund, må de se at få lært metersystemet. Før de gør det, kan vi ikke tage dem helt alvorligt.\nHa ha... Første gang jeg skulle skrue på min havetraktor af USAnsk oprindelse, måtte jeg grave dybt i værktøjskassen efter tommenøgler.\nMen når der sendes naturvidenskabelige programmer derovrefra, så er næsten alle de enheder de bruger fra SI-systemet. Så måske ad åre...\n[quote...1 dm rent vand...[/quote] Ok, 1 dm^3. Godt nok er det populært at bestille en meter whisky, men alligevel ;-)\nVi benævner afstanden ml. jord og sol 1 AE (astronomisk enhed). Dette valg er vilkårligt (men praktisk), andre afstande kunne lige såvel bære betegnelsen. Angives 1 AE eksakt er angivelsen 1) teoretisk, angives 1 AE ved 2) en måling kan den ikke angives eksakt. Er nu 1 AE angivet eksakt, kan afstanden f.eks. venus - sol ikke angives eksakt (hverken teoretisk eller ved måling). Angives nu afstanden venus - sol eksakt, vil afstanden jord - sol ikke kunne angives eksakt (hverken teoretisk eller ved måling). For den eksakte angivelse har vi fysisk kun eet skud i bøssen, og denne angivelse er teoretisk og ikke målelig.\nTager vi udgangspunkt i f.eks. c, er problematikken intakt.\nskal omgåes med varsomhed, og ikke påduttes snart det ene og snart det andet. Det ueksakte er til gengæld vidt udbredt fysisk - ved den garage jeg lige har bygget ses tydeligt et ueksakt byggeri (det ueksakte til trods er garagen pæn). Det ueksakte møder vi til stadighed, og vi må til Euklid for at opleve det eksakte.\nRe: Det eksakte\nAlle de grundlæggende enheder er vist allerede defineret eksakt Kim, men ikke alle udfra en naturkonstant. F.eks. er kiloet defineret som eksakt massen af det platinlod der står i en kælder i Paris. Ikke super praktisk. Det er egentlig mere rimeligt at definere naturkonstanterne eksakt, og så få enhederne fra dem. I dette tilfælde skal så G defineres, og det er vist egentlig det der driller - den er svær at måle, fordi den er så svag. Det er meget nemmere at måle alle mulige relaterede størrelser hvor den indgår, men der er ikke nok, hvis man vil have G til at være den fundamentale. MVH\nEr SI systemet en praktisk foranstaltning - ja. Systemet er baseret på den fysiske indsigt vedr. mål og vægt som man emperisk, viden om, har haft kendskab til i århundreder med en ueksakt men stadig mere præcis angivelse af størrelserne. Og systemet fungerer glimrende, især med den øgede tilslutning. Kan størrelserne i dag angives eksakt - nej, men de kan angives mere præcis end tidligere. De teoretiske og målelige forbedringer sikrer dette. Kunne størrelserne angives eksakt, ville det være slut med forbedringer hvilket jo ikke er tilfældet. Kan den berømte Phytagoras a2+b2=c2 forbedres - nej, for angivelsen er eksakt. Her har vi bevæget os bort fra fysikkens larm og ind i geometriens sterile og stille verden.\nLouis Når nu Rs ikke duer ved spatondimensioner - er denne uduelighed da indtrædende diskontinuerligt ved netop spatonen eller er udueligheden indtrædende kontinuerligt ved og mod grænsen spaton hvor udueligheden er fuldt indtrådt. Begge muligheder afliver Rs, og det er jo ikke så godt.\nOg når man arbejder med alternativer, er de vigtigste overvejelser: skeptis over for sine frembringelser - er det mon spatonen der ikke duer, udover at være matematisk legetøj? Hvorvidt verden er kontinuerlig eller diskontinuerlig er en gammel diskusion. Tidligere var det kontinuerlige et hit, men siden Planck's succes har man forgæves forsøgt at gøre snart sagt alt diskontinuerligt. Ja, kvantefysikken udspringer heraf.\nEjvind Andersen Christensen 8 år siden\nEnglenes sprog endnu en gang ?\nHar de kære mennesker ikke forstået at lysets hastighed slet ikke er konstant, men under givne omstændigheder kan afvige ganske meget. OG atomernes henfaldstider har vist sig at være afhængige af temperaturen.\nMen andre ord er det først nu vi er ved at lære at vor trosforudsætning, nemlig lysets hastighed og atomernes henfaldstider slet ikke er konstante.\nDet varede også ganske længe inden de lærde prælater opgave diskussionen om englenes sprog, men i dag kan alle indse at det var tåbesnak.\nOg for vi andre er det egentligt ligegyldigt om der er små lokale variationer i vægt og længdeangivelser. Bliver variationerne så store at de betyder noget, så bliver de afgjort i Sø- og Handelsretten eller hvad tilsvarende domstole nu hedder verden over.\nRe: Korrektion til rel. effekter.\nlængden af en meterstok (vi har forladt tommerne for en del år siden!) er den samme, hvis den ligger stille. Det er først når hastigheden ændres, at der sker noget med længden - i forhold til en iagttageren på sidelinien.\nKosmologiske fysiske grænser\nKim Og andre interesserede,\nHvis der i Naturen eksisterer nedre og øvre fysiske grænseværdier, ja, så betyder dette selvfølgelig, at både den specielle relativitetsteori Rs og den generelle relativitetsteori Rg ikke er alment gyldige og anvendelig i makrokosmos og mikrokosmos.\n-- Masse-forøgelses-formlen og Længde-forkortnings-formlen i Rs -- Af Masse-forøgelses-formlen fremgår det, at en stofdels inertielle masse vokser til en matematisk UENDELIG talværdi, hvis stofdelens hastighed, i et valgt iagttagelsessystem, nærmer sig lysets hastighed. Men: Hvis Universet har en maksimal endelig fysisk masse, hvordan skulle det så være muligt, at en stofdel kan få en større masse end den maksimale masse i Universet?\nAf Længde-forkortnings-formlen fremgår det, at en stofdels udstrækning går mod NUL geometrisk udstrækning (et euklidisk matematisk punkt), hvis stofdelens hastighed, i et valgt iagttagelsessystem, nærmer sig lysets hastighed.\nMen, men, Sikke et paradoks: Ifølge Rs vil en stofdels masse gå mod UENDELIG samtidig med at dens geometriske udstrækning går mod NUL. Ifølge Rs vil en stofdels masse-densitet (masse-fylde) således gå mod en UENDELIGT tal, hvis stofdelen bevæger sig med en hastighed, der nærmer sig lysets hastighed. Og dette er nok ikke Universets fysik!?\nAt Rs og Rg ikke er kvante-teorier begrænser deres gyldighed og anvendelser i det mikroskopiske Univers. Men det betyder ikke, at man slet ikke kan benytte de pågældende fysik-teorier. De kan anvendes med større eller mindre nøjagtighed afhængig af den fysiske problemstilling. Vi benytter således med stor succes Newtons love til beregninger af bevægelser i rumfarts-forskningen.\nI mine kvante-fysiske overvejelser antager jeg, at Universet har en endelig fysisk geometrisk udstrækning og, at det består af endelig mængde stof.\nMit postulat og krav til grundlaget for fysik-modeller (Fysik-teorier): Det reelle fysiske Univers har ENDELIGE øvre og nedre grænser for fysiske størrelser.\n-- Kvantefysiske grænser -- Den nedre kvante-fysiske grænse for afstand, kvantelængden, og nedre kvate-fysiske grænse for masse, kvantemassen, er henholdsvis den fysiske (muligvis fluktuerende) udstrækning og masse af den elementar-partikel, som jeg kalder Unitonen.\nInteresserede kan studere mere om fysik-kosmologiske øvre og nedre grænser på:\nRe: Kosmologiske fysiske grænser\nKan man da fastlægge et referencesystem i rummet, hvor alt bevæger sig med forskellige hastigheder?\nHvis universet er uendeligt, er massen vel også uendelig stor?\nHvor stor vil forskellen være for en meter hvis den også blev målt som om lysets hastighed er 300,000 km/s?\nRe: 1 meter\nMen Louis, det går jo ikke an at nævne en stofdels uendelige masse og stofdelens udstrækning = 0 som store urimeligheder når hastigheden nærmer sig c. Mere rimeligt vil det være at sige at stofdelens masse/udstrækning vokser/mindskes med hastigheden, og at den uendelige masse og udstrækning 0 ikke kan realiseres fysisk. Således er Rs bestemt et emne man fortsat må regne med, og står ikke lige for at skulle afløses af andet - omend Rs mildest talt angiver en forbløffende fysik.\nLouis En fysisk størrelse er en størrelse der (principielt) kan måles. Hermed findes ingen fysiske størrelser = 0 eller uendelig, da ingen af disse kan måles. Mellem > 0 og < uendelig udfolder fysikken sig derfor. At angive > 0 og < uendelig (det mindste og det største) diskontinuerligt er meget problemfyldt. Det må være nok i denne omgang.\nman kan da sagtens måle på en del af uendeligheden, eksisterer uendeligheden så ikke selv om man kan se noget af den?\nKurt Man kan ikke måle uendeligheden. Enhver måling kræver nogle målepunkter, og en måling er da enten den størrelse der har samtidig eksistens mellem to målepunkter (denne størrelse er endelig) eller den størrelse der diskontinuerligt har eksistens i et enkelt målepunkt (denne størrelse er endelig).\nOg så - kan uendeligheden deles? Findes f.eks. uendelig/2. Blot et eks. To usamstedige punkter A og B kan potentielt deles i det uendelige. Halveres IA BI i punktet C, fås de to uendeligheder IA CI og IC BI.\njoo men når man måler på noget uendeligt kan man jo altid se at der er noget mere, man kan så ikke bare sige at det ikke eksisterer, eller hvis vi nu lader være med at kigge ud over målingen, så er der ikke noget, vores erfaring fortæller os jo at vi til enhver tid kan foretage en større måling end den forudgående.\ndet er faktisk imponerende meget, så meget man som maskinarbejder er tæt på at kunne måle det med daglig anvendte måleapparater\nRe: Re: 1 meter\n@ Kurt Christensen Når man den gang undlod skrive eller vedtage at en engelsk eller amerikansk tomme skulle være nøjagtig 2,50 cm, ud efter Metriske system, da ville det være ligeså u-logisk vedtage at Lysets hastighed skulle sættes til exakt 300.000 km/sek. Så er det bare lige hvad ville Cs standarden fortælle ved disse teoretiserende værdier :-) ? Hvad denne enhed ville gøre ved Jordens Omkreds skal jeg lade være udskrevet :-). Ja og en Mikrometerskrue er nøjagtig ned til 1/100 mm ? På den gode måde.\ndet kunne jo hedde nymeter lige som nygrader ;O)\nHvad med Pi, nu vi er i gang ?\nMedens jeg lige overvejer, om jeg står på Jorden - eller om Jorden hviler på mine såler, falder det mig ind, at hvis denne underligt bagvendte og terracentriske måde at definere meteren etc. på, man er i gang med, virkelig bliver vedtaget, vil jeg straks foreslå, at man også får redifineret Pi til: "4 er præcis lig med tallet Pi". Det må da samtidig betyde en effektiv forenkling, som vil kunne spare samfundet for mange udgifter i disse hårde tider. Ikke mindst til matematiklærere...\nRe: Hvad med Pi, nu vi er i gang ?\nvil jeg straks foreslå, at man også får redifineret Pi til: "4 er præcis lig med tallet Pi". Det må da samtidig betyde en effektiv forenkling, som vil kunne spare samfundet for mange udgifter i disse hårde tider. Ikke mindst til matematiklærere...\nHvordan bliver formlen for en cirkels omkreds så?\nHvad med Pi, nu vi er i gang\nHvem bekymrer sig dog om den slags praktiske detaljer ? Der er altd en vis usikkerhed på alle definitioner, også de præcise. Her er den måske bare lidt større, end vi er vant til. The Indiana Pi Bill #246 fra 1897 fastlagde faktisk Pi til 3,2 ved lov, så jeg er ikke den første, der tager fat i problemet - jeg prøver bare at opfordre til en yderligere forenkling. Nå, dårlig spøg til side, spørgsmålet om cirklens omkreds viser jo klart, at man skal tænke sig godt om, før man ændrer velfungerende definitioner og bytter om på hoved og hale.\nRe: Hvad med Pi, nu vi er i gang\nnu er pi jo en matematisk sandhed ligegyldig hvor stor en meter er.\nHelt enig. Og derfor generer det mig lidt, at lysets hastighed nu pænt må rette ind efter meteren og ikke omvendt. Håber ikke, der er tastefejl i tallet 299792458, så lyset bliver konfust. Og hvad med 8 tallet til sidst ? Hvad gemmer der sig af decimaler bag det ?\nNu må I altså falde ned. Lysets hastighed ændrer sig jo ikke ved om vi kalder den 299.792.458 m/s eller 1 c, eller 400.000.000 nymeter per nysekund. Og i et konsistent system SKAL nogle af størrelserne altså være eksakt definerede, naturligt set er det naturkonstanterne der er eksakte, og så må man måle hvad de andre (f.eks. længden af en meter) er udfra naturkonstanterne.\nMikael, du har lige fået omvendt fat i det. I den nye definition ER det netop meteren der retter ind efter at lysets hastighed er eksakt 299.792.458 m/s, og så må meteren altså rette ind til den værdi der opfylder dette. Samtidig er sekundet så også defineret ud fra noget eksakt, ellers kunne det selvfølgelig have været sekundet der rettede ind.\nDe gør det faktisk lige præcis på den logiske måde nu - i modsætning til før, hvor man hang fast i nogle halvmystiske historiske vinkler.\nNej, selvfølgelig ændrer lysets hastighed sig ikke, og det er derfor det baglæns ræsonnement i forslaget til den nye definition generer mig. Og jeg synes altså det er baglæns.\nI den nye definition ER det netop meteren der retter ind efter at lysets hastighed er eksakt 299.792.458 m/s, og så må meteren altså rette ind til den værdi der opfylder dette. Samtidig er sekundet så også defineret ud fra noget eksakt, ellers kunne det selvfølgelig have været sekundet der rettede ind.\nsikke noget sludder, hvad er en ægte meter og hvad var sekundet præcis i udstrækning før?\nSagen er den at kendes en cirkels omkreds eksakt, vil vi max. have et ueksakt kendskab til diameteren. Kendes cirklens diameter eksakt, vil vi max. have et ueksakt kendskab til cirklens omkreds. Nok så megen fifleri ændrer ikke herpå.\nVi har da et helt eksakt kendskab til forholdet mellem en cirkels omkreds og diameter, Det er jo netop pi. At vi saa ikke kan skrive pi ned fordi vi ved det har uendeligt mange decimaler i et talsystem der ikke har pi som grundtal goer jo ikke stoerrelsen mindre veldefineret. Alle tal har jo et uendeligt antal decimaler, nogen gange begynder decimalerne at gentage sig selv som 1/3 = 0.3333333.. eller 8/2 = 4.0000....\nOluf, hvis jeg påstår at have et eksakt kendskab til dit bank-indestående, er beviset at jeg nævner det kære tal (vi bortser et heldig gæt). Det er ikke tilstrækkeligt at nævne tallet med et symbol. Da jeg ikke har et eksakt kendskab til beløbet, benævner jeg det x.\nLader vi en cirkels diameter være = 1, er omkredsen ukendt (det er utilstrækkeligt at benævne den Pi eller x). Lader vi cirklens omkreds være = 1, er diameteren ukendt (det er utilstrækkeligt at benævne den D eller x). Pi er ukendt, ingen kender den eksakte Pi værdi - og ingen kommer nogen sinde til at kende den så længe den vurderes inden for et af vore gængse talsystemer: Går ud fra et grundtal Pi er problemet flyttet over i talsystemerne. Vi kan ikke både puste og have mel i munden. Der er udgivet bøger med Pi, og med mange tusinder decimaler. Ville hellere se en bog hvor der er beskrevet hvorfor der drilles matematisk, hvorfor vi ikke må kende alle størrelser eksakt.\nMåske lidt mere seriøsitet\nDer bliver godt nok kværnet meget ifht. at de faktisk slet ikke vil ændre værdien af hverken meter, sekund, lyshastighed eller Pi.... Det eneste der ændres er semantik.\nDen store nyhed derimod, er at man vil forsøge at definere et kilogram, istedet for den gamle definition, der blot siger at et kilogram er massen af det platinlod der står i Paris, og har stået der siden 1889. Der blev oprindeligt produceret 40 kopier af loddet, og de bliver jævnligt sammenlignet. Og man kan se at de ændrer sig i forhold til hinanden, i størrelsesordenen 50 ug. Men faktisk har man ingen anelse om de alle 40 har ændret sig meget mere end det, i de sidste 100+ år, for man kan kun sammenligne dem med hinanden - der er ikke nogen anden definition. Det betyder, at det vi opfatter som et kilogram formentlig flytter sig. Og der er mange andre fysiske enheder, der i SI systemet afhænger af kilo'et, også nogle man ikke lige ville forvente, som f.eks. Joule og Watt...\nDerfor arbejdes der hårdt på at kunne finde en metode til at definere og i praksis skabe/måle en masse udfra naturkonstanter. F.eks. Plancks konstant. Men man har ikke opnået præcision bedre end knap 40 ug endnu. Det er dog efterhånden ca. lige så godt som det fysiske platinlod, så derfor foreslår de altså nu, at man skal se på at skifte over til en masse definition udfra naturkonstanter. Håbet er snart at kunne opnå en præcision på 10^-8.\nOg hvordan man kan måle en masse udfra naturkonstanter, det var måske et lidt mere spændende emne. Bedste bud lige nu er at måle den strøm der skal sendes igennem en spole, for at løfte massen. Det forudsætter at man har styr på tyngdeaccelerationen, men det er man ret god til. Tilsyneladende er det største problem at måle strømmen præcist.\nMen andre spændende forslag går på at tælle atomerne i en given masse, og så vedtage at et kg er massen af X atomer. C12 er det oplagte valg, men silicium er også en mulighed.\nDer er mange muligheder, og det bliver under alle omstændigheder rart faktisk at vide at vi har et kilo der ikke ændrer sig mere, ligesom vi har for alle de andre grundlæggende enheder. Men der går nok nogle år endnu.\nhm. Man må kunne konstruere et liniestykke med længden Pi.\nTag et stykke snor, nåle, en lineal og en god rum tid. sæt den ene ende af snoren fast i bordet med en nål, mål en ½cm ind på bordet, sæt en nål der. Bliv ved med at måle hele vejen fra nålen i centrum. til sidst når de to ender snor hinanden og du har en snor med længden pi.\nOkay, Wiki kan også vise det http://da.wikipedia.org/wiki/Fil:Pi-unroll...\nRe: Måske lidt mere seriøsitet\nefter som vi ved hvad en meter er og 1x1x1dm vand ved 20* er 1kg så forstår jeg ikke tvivlen, det må da også kunne omregnes til platin?\nTag et stykke snor, nåle, en lineal og en god rum tid\nJa, man kan sige, at snoren er nøjagtigt pi enheder lang; men man kan ikke måle det. Det var nu mere i retningen af teoretisk geometri, jeg tænkte på. Du ved, blyant, papir og passer, hvor alle indgående størrelser kendes nøjagtigt. For kan man det, må man også kunne udregne pi nøjagtigt med andre enheder eller talsystemer, end de mest brugte, for at undgå den uendelige række af decimaler. Jeg har ikke noget bud på enheden endnu. Mit livsværk er lige startet.:-)\n[quote]Tag et stykke snor, nåle, en lineal og en god rum tid\nJa, man kan sige, at snoren er nøjagtigt pi enheder lang; men man kan ikke måle det. Det var nu mere i retningen af teoretisk geometri, jeg tænkte på. Du ved, blyant, papir og passer, hvor alle indgående størrelser kendes nøjagtigt. For kan man det, må man også kunne udregne pi nøjagtigt med andre enheder eller talsystemer, end de mest brugte, for at undgå den uendelige række af decimaler. Jeg har ikke noget bud på enheden endnu. Mit livsværk er lige startet.:-) [/quote]\nEn god opgave matematikere har arbejdet paa i aarhundreder. Desvaerre er grunden til at vi ved at pi har uendelig mange decimaler at det er bevist at du ikke kan loese cirklens kvadratur.\nSoeg paa Lindemann-Weierstrass teoremet.\nMan kunne måske finde nogle extremer, der giver en slags aha oplevelse, som f. eks. at en linie (radius måske) og en cirkel er elipser, inklusive ét punkt. Ja, hvad ved jeg. Det kan da ikke skade at spekulere over det.\nUnder samme fysiske betingelser vil den livløse natur fremstå konstant, d.v.s. under samme betingelser have samme egenskaber. På denne baggrund kan vi forlange at eksperimentet skal kunne reproduceres. At c (under samme fysiske betingelser) er konstant er ingen overraskelse, det er blot det Einstein postulerer i Rs. Hos Maxwell er c også konstant (i forhold til æteren). Overraskelsen er at c hos Einstein skal ses i forhold til iagttageren. Senere er c gjort "universel". c er ikke mere naturkonstant end så meget andet, der er blot tale om et fænomen der under samme fysiske betingelser er konstant.\nJep, det ville være ideelt. Da det internationale kilogram blev fremstillet, var det målet at ramme netop massen af 1 dm^3 vand, ved sin maksimale densitets temperatur på ca. 4 gr.C. Men man kan faktisk ikke gøre det så præcist som der ønskes i dag. Problemet er at en præcision på 0,01 ppm er ret ekstremt. Der er vist flere problemer med vand, bl.a. skal man have fastlåst den isotopiske sammensætning af vandet. Og det må være umuligt at undgå opløste gasser? Men derudover så kræver en præcision på 10^-8, at sidelængden på vandterningen, 1 dm, kan bestemmes indenfor 1 nm! Så præcist kan man åbenbart ikke hælde vand op :-)\nPlatin har trods alt den fordel, at det ikke ændrer vægt (af betydning) mens man arbejder med det, fordi det er så ædelt. Vand derimod opsuger gasser omkring sig i meget stor stil, og hvis man forsøger at holde det i vacuum så fordamper det istedet. Ret uregerligt. PS: Faktisk så optager også platin ganske små mængder af især hydrogen på overfladen. Når man skal bruge det internationale kilogram, så er der en nøje beskrevet renseprocess, og derefter øger det faktisk sin vægt med vistnok 6ug den første måned, og så jævnt langsommere derefter. Ikke helt ubetydeligt. Og det er på trods af at platin er meget tungt, og et kilolod defor har meget mindre overflade end f.eks. en vandkube.\nMen selvom man ikke kan med vand, så kunne man forestille sig at gøre netop dette med platin. Vedtage at et helt specifikt rumfang af platin havde netop vægten 1 kg. Det afhænger så en smule af om platinet er helt perfekt massivt, eller om der forekommer korngrænser inde i det... Derfor ville man i praksis vedtage at det var et bestemt antal molekyler platin, der var 1 kg. Det er præcis det man overvejer at gøre med silicium. Silicium har den fordel, at man er i stand til at fremstille perfekte monokrystaller af det. Og man er faktisk også i stand til at måle gitterafstanden meget præcist med røngtendifraktion. Og ved istedet for at bruge en kube, så at gå udfra en perfekt kugle, opnår man at kunne opmåle den med optiske målemetoder, med sub nanometer præcision, ned til omkring 1 enkelt atomlag! Jeg tror at det for øjeblikket hænger på at lave præcise nok korrektioner for tykkelsen af det oxidlag der danner sig på overfladen af silicium i luft. Og hvordan dette ændrer sig, hvis man renser overfladen. Men det ville da egentlig være mere oplagt for de fleste, at låse et kilogram til massen af X atomer, end til plancks konstant.\nPrøv at slå kilogram op på engelsk wikipedia, de har en meget grundig gennemgang af hele problematikken, samt en del af de metoder der bliver set på, for at fastlægge et kg.\nman kan vel knalde et atom ind i et eller andet og og regne et kilo ud fra det, det må være muligt at styre og måle ret præcis?\nKurt har en go pointe. Det handler om en "standardmåling". Den mest præcise er vist finstrukturkonstansen.


Angola 1 - Lejlighed nice og centrale - Lejlighed - Lissabon\nOversat med Google Translate Vis original version. Denne enorme lejlighed er meget bekvemt for både turister eller forretningsfolk. Denne nice og centrale 6 værelses lejlighed er beliggende lige i hjørnet af en af de største gader i Lissabon. Fuldt udstyret. Alle transportforbindelser lige udenfor. 5 min væk fra St. Jorge Slot, en af de vigtigste historiske og turistede steder i Lissabon. Det er inden for gåafstand af andre store turistmæssige attraktioner i byen, såsom Rossio 10 min. Chiado 15 min og Bairro Alto 20 minutter til fods. Lidt længere nede ad gaden finder du gode typiske restauranter med Fado musik og barer. Fra samme avenue kan du også tage den berømte sporvogn nb 28, som tager dig gennem de mest typiske kvartaler i Lissabon. dør.\n200 € skader gebyr vil Wich blive returneret på din exit, hvis ingen skader opstår\nEn stor lejlighed for en stor gruppe af mennesker. Vi var 16 og vi nød vores ophold.


Vegansk chokolade panna cotta - Lærke Lund\nVegansk chokolade panna cotta\n28/08/2016 Desserter, OpskrifterAgar agar, Agavesirup, Glutenfri, Kakaopulver, Kokosmælk, Laktosefri, Panna cotta, Vaniljepulver, VeganskLærke Lund\nPanna cotta er en italiensk dessert, som betyder kogt fløde. I stedet for at bruge fløde har jeg brugt kokosmælk, og i stedet for at bruge gelatine har jeg brugt agar agar pulver, som fungerer lige så godt!\nVegansk chokolade panna cotta er en sund udgave af budding. Den er uden raffineret sukker og uden laktose.\nAgar agar er lavet af rødalger (tang), og et vegetabilsk alternativ til gelatine. Agar agar pulver har ikke nogen smag, farve eller lugt, og er derfor kun en hjælpsom ingrediens i et vegansk/vegetarisk køkken. Agar agar indeholder ingen sukkerarter, kulhydrater eller fedtstoffer. Det er helt fri fra soya, gluten, majs, stivelse, gær, mælk, æg og tilsætningsstoffer. Det er en god kilde til fiber, calcium og jern.\n1 tsk. agar agar pulver\nHæld kokosmælken ud i en gryde og tænd for kogepladen. Tilsæt så agar agar pulveret og rør det godt rundt, så der ikke er nogle klumper. Tilsæt vaniljepulver, kakaopulver og agavesirup og rør igen så godt rundt at der ikke er flere klumper tilbage. Når det begynder at boble og koge, skruer du ned på lavere varme, og du skal nu blive ved med at røre rundt i 5 minutter. Hæld det derefter over i 6 små forme eller den form som du ønsker, og stil det i køleskabet. Det er stadig flydende, men så snart det bliver kølet af bliver det helt fast. Den skal nu stå og køle af og blive fast i 2-3 timer.\nNår tiden er gået tager du den ud og lægger formene i vandbad i næsten kogende vand. Lad det stå i ca. 1 minut indtil du kan se at siderne bliver påvirket af varmen. Vend formene om og bank på bagsiden. Hvis de ikke falder ud af sig selv, kan du meget forsigtigt tage en tynd kniv og skære rundt langs formen, så den løsner og derefter skal den let glide ud af formen. Hjælp den evt. lidt på vej med kniven, men vær meget forsigtig da kniven let kan komme til at skære ind i din panna cotta og det ser ikke særlig pænt ud.\nServer vegansk chokolade panna cotta med et drys kokosfibermel og friske hindbær på toppen. Du kan evt. også lave hindbærcoulis og servere sammen med!\n← Glutenfri og vegansk pizza\tSund chiagrød →


Senior Quantitative Analyst til Jyske Markets | JobDanmark\nSenior Quantitative Analyst til Jyske Markets\nVil du være en del af Jyske Markets ambitiøse team omkring Quant Research? Vi søger en kvantitativ analytiker, der brænder for at udvikle kundevendte og værdiskabende markedsmodeller.\nJobbet – Senior Quantitative Analyst med markeds- og kundeforståelse\nDu vil som Senior Quantitative Analyst få en central rolle omkring videreudviklingen af Jyske Markets kvantitative fundament og produktpalette ift. at levere markedsanalyser og anbefalinger. Fokus vil i høj grad være på udviklingen af multifaktor-modeller på tværs af aktivklasser. Som en af de første opgaver vil du skulle sætte dig ind i vores eksisterende modeller og metoder og bl.a. med udgangspunkt heri arbejde med en faktorbaseret modeludvikling med fokus på virksomhedsobligationer. Dine arbejdsopgaverne vil derudover bl.a. kunne favne review af relevante metoder, analyser og teknikker til anvendelse i den videre udvikling samt dataanalyse og –design i forbindelse med integration af interne og eller eksterne data.\nDu vil have en tæt dialog og sparring med de øvrige analytikere og strateger i Research både ift. modelrelaterede spørgsmål og dybere indsigt i de eksisterende modeller samt ift. faglig sparring omkring markedsmæssige forhold ifm. udviklingen af nye markedsmodeller. Andre typer opgaver er løbende dialog med vores udviklingsorganisation ift. at sikre en stabil drift i produktion, dialog med dataleverandører og lignende. Vores kunder er institutionelle kunder i ind- og udland samt Private Banking-kunder.\nDin profil – Stærk metodisk, god markedsforståelse og kundevendt\ner stærk metodisk og har erfaring med udvikling af markedsmodeller\nhar min. 3 års praktisk erfaring fra lignende stilling, alternativt analytiker, handler eller porteføljemanager\nhar erfaring med SAS og evt. Python/R\ner analytisk og garant for et højt fagligt niveau\nevner at kommunikere skarpt, målrettet og professionelt\ner ansvarsbevidst, ambitiøs og brænder for at skabe værdi omkring de udviklede produkter\ner initiativrig og motiveres af at tænke anderledes - både fagligt og kundevendt.\nDu bliver en del af vores ambitiøse team – Quant Research – i afdelingen Research i Jyske Markets. Research har bl.a. ansvaret for bankens anbefalinger på finansielle instrumenter, markeder og makroøkonomiske holdninger. Vi er i alt 23 medarbejdere fordelt på fem teams – Macro & Strategy Research, Equity Research, Fixed Income Research, Corporate & EM Bond Research samt Quant Research.\nDet daglige arbejde er præget af en uformel tone og perioder med høj intensitet. Du bliver en del af et aktivt miljø præget af stor professionalisme og effektivitet - med fokus på mål og resultater, hvor vi gør en forskel. Samtidig vil du blive en del af en spændende fremtid, hvor kvantitativ analyse er et strategisk prioriteret område for Jyske Markets.\nSend din ansøgning inkl. CV og relevante bilag via nedenstående link.\nInteresseret? Du har mulighed for at høre mere om jobbet ved at kontakte Jacob Vinding Jensen, Director, Head of Research på tlf. 23 38 44 16\nEller Thomas Berngruber, Vice President, Head of Quant Research på tlf. 22 64 51 94.


C.C.1.2.2 Praksis om afgrænsningen af selvstændig erhvervsvirksomhed over for lønmodtagere - Skat.dk\nSe også afsnit C.C.1.2.3 om afgørelser vedrørende afgrænsningen over for honorarmodtagere, der ikke er selvstændigt erhvervsdrivende.\nDette afsnit giver i et skema et overblik over de afgørelser, der findes i skemaerne i de følgende afsnit og i afsnit C.C.1.2.3 "Selvstændig erhvervsvirksomhed, afgrænsning over for honorarmodtagere, der ikke er selvstændigt erhvervsdrivende":\nSe dog nu afsnit C.C.1.2.1 om den nye bestemmelse LL § 4.\nLandsskatteretten har efterfølgende fundet, at der i relation til ML § 3, stk. 1, var tale om selvstændig økonomisk virksomhed, og ændrede dermed det bindende svar på dette punkt. xSe SKM2014.781.LSR.x\n►Døgnpleje - familiepleje - lønmodtager.\nLandsretten fandt det derfor ikke godtgjort, at skatteyderen i væsentlig grad havde afholdt nødvendige eller sædvanlige udgifter, der oversteg, hvad den fastsatte godtgørelse for plejeforholdet var forudsat at dække. Skatteyderen havde derfor ikke påtaget sig en opgave for egen regning og risiko.◄\nSe også SKM2014.719.BR.◄\n►Se også SKM2017.739.ØLR.◄


NEWS: Danmark bliver foregangsland med ny dyrevelfærdslov • MY DAILY SPACE\nDanmark bliver foregangsland med ny dyrevelfærdslov · Coca-Cola lancerer ny automat · Regeringen vil sætte en stopper for vanvidskørsel · BLOX EATS modtager international designpris · Beverly Hills-stjernen Shannen Doherty er igen syg af kræft · Populær dansk influencer tiltalt for skjult reklame · Dagens billede: Her er Tour de France-ruten i København\nI går, den 6. februar 2020, vedtog Folketinget en ny dyrevelfærdslov, som skal erstatte og forbedre den mere end 100 år gamle dyreværnslov. Dyrenes Beskyttelse kalder den ny dyrevelfærdslov for en milepæl i kampen for bedre dyrevelfærd og mener, at loven baner vej for, at Danmark kan være med til at rykke op i den internationale superliga på dyrevelfærdsområdet.\nDen nye dyrevelfærdslov er en rammelov, hvilket betyder, at Folketinget giver fødevareministeren bemyndigelse til at fastsætte konkrete regler for dyrevelfærden. Dette gælder både folkets kæledyr og de mange millioner af dyr, der findes i de danske landbrug.\nMed den ny lov kommer også et navneskift. Den gamle dyreværnslov skifter navn til dyrevelfærdslov, og det forpligter, understreger direktør for Dyrenes Beskyttelse, Britta Riis.\nDen nye dyrevelfærdslov tilgodeser både kæledyr, dyr i cirkus og de mange millioner dyr i de danske landbrug. (Foto: Dyrenes Beskyttelse)\nCoca-Cola lancerer ny automat\nCoca-Cola har offentliggjort, at en ny drikkevareautomat kommer til Danmark. Drikkevareautomaten går under navnet Coca-Cola Freestyle, og giver biografgængere i fire danske byer mulighed for at vælge mellem hele 117 forskellige smagsoplevelser fra Coca-Cola, når de skal se film.\nCoca-Cola Freestyle byder på 117 forskellige læskedrikke, hvoraf nogle af varianterne ikke forhandles i butikkerne. Teknologien bag automaten er udviklet til at levere den højeste produktkvalitet til forbrugerne. Af denne grund opbevares de forskellige ingredienser til drikkevarerne separat, hvilket gør, at læsedrikken først blandes i det øjeblik, man vælger sin drik.\nCoca-Cola Freestyle vil blive lanceret i fire biografer CinemaxX i Århus og København, Nordisk Film Biografer i Esbjerg samt Kinorama i Sønderborg, forklarer Coca-Cola i en pressemeddelelse.\nTeknologien bag automaten er udviklet til at levere den højeste produktkvalitet til forbrugerne. (Foto: PR)\nRegeringen vil sætte en stopper for vanvidskørsel\nRegeringen vil sætte ind over for hensynsløs og farlig kørsel på de danske veje. Årsagen til at Regeringen ønsker at ændre nogle punkter for at undgå lignende, nye ulykker som den, som sidste sommer dræbte en betjent på Langebro i København. Derfor præsenterede Regeringen et nyt udspil med ni tiltag torsdag morgen, hvilke i højere grad skal straffe vanvidsbilister i fremtiden. Det oplyser TV2 Nyhederne.\nHeraf er ønsket, at det fremover skal være lettere for politiet at beslaglægge og konfiskere biler.\n– Det skal være trygt at færdes i bil, at gå over fodgængerovergange og at have sit barn på cyklen. Vi skal have trygheden tilbage på vejen, og vi skal hver især benytte færdselsreglerne. Den tillid bryder dem, der kører vanvidskørsel, siger transportminister Benny Engelbrecht.\nRegeringen vil sætte ind over for hensynsløs og farlig kørsel på de danske veje. (Foto: Unsplash)\nBLOX EATS modtager international designpris\nFolkene fra Meyers Kantiner og Jensen Retail Group er gået sammen om at skabe et spisested, som er en hybrid mellem en café, restaurant og kantine. Stedet er navngivet BLOX EATS og ligger i hjertet af København. BLOX byggeri er placeret på kanten af Slotsholmen, og er skabt af den hollandske tegnestue OMA.\nNu modtager det visionære spisekoncept en German Design Award. I starten af februar tildeles BLOX EATS nemlig en German Design Award 2020 – i kategorien Bedste Indretningsarkitektur. BLOX EATS bliver beskrevet, som at have en moderne, rar, beroligende effekt, samtidig med de kombinerer et puritansk, industrielt look med en behagelig stue-agtig stemning, lyder det i jurybegrundelsen.\n– I Meyers Kantiner er vi enormt optagede af, hvor mad og måltider på jobbet er på vej hen. Fremtidens kantine reflekterer et arbejdsliv, der er i bevægelse. Med BLOX EATS har vi skabt et spisested, der passer til et fleksibelt hus og en travl hverdag, hvor vores gæster stiller stadig større krav til måltidsoplevelsen, siger kommerciel direktør i Meyers Kantiner, Adam Usman.\nBLOX EATS kan rumme 300-400 spisende medarbejdere. (Foto: PR)\nLæs også: Opskrift: Råmarineret rødtunge med stikkelsbær, hyldeblomsteddike, salturt og agurk\nBeverly Hills-stjernen Shannen Doherty er igen syg af kræft\nSkuespillerinden Shannen Doherty har nu offentliggjort, at hun igen er blevet alvorlig syg, da hendes brystkræft er vendt tilbage og nu er i stadie fire. Det skriver CNN.\nDen 48-årige skuespillerinde blev for første gang ramt af kræft i 2015. Men nu er kræftdiagnosen alvorlig, da kræft i stadie fire er den mest fremskredne form, som er spredt til andre områder i kroppen.\n– Jeg tror ikke, at jeg har fordøjet det endnu. Det er en bitter pille at sluge på mange måder, sagde Doherty i showet ‘Good Morning America’ tirsdag morgen amerikansk tid.\nPopulær dansk influencer tiltalt for skjult reklame\nFor første gang i Danmarkshistorien bliver der rejst tiltalte i en sag, hvor en privatperson er mistænkt for skjult reklame. Anklagemyndighederne går efter en bødestraf på 120.000 kroner, da det er markedsføringslovens paragraffer om skjult reklame og markedsføring rettet mod børn og unge, der danner baggrund for tiltalen.\nForbrugermyndigheden mener, at den skjulte reklame er forekommet ved brug af uklare ord som for eksempel “spons” eller “ad” i stedet for “reklame”.\nDer er også tre andre influencere, som er politianmeldt af Forbrugerombudsmanden, men her har anklagemyndigheden endnu ikke besluttet, om der skal rejses tiltale. De fire influencers navne er endnu ikke offentliggjort.\nInfluencerens brud mod markedsføringsloven, er alle begået i 2018 og 2019. (Foto: Unsplash). (Foto: Unsplash)\nDagens billede: Her er Tour de France-ruten i København\nKøbenhavn er blevet udnævnt til den officielle start-by, når Tour de France engang kommer til Danmark i 2021. Ruten gennem byens gader er derfor nu blevet offentliggjort.


Det sker i Vejle: Anden, Sanne the Musical og Thomas Warberg\nVi er gået ind i en ny uge, og du kan nu gå i gang med at overveje, hvad den skal gå med. Vejle24 har i hvert fald samlet det bedste til dig her. Så du blot skal vælge, hvad din uge skal gå med.\nVi er nu gået ind i den sidste måned inden jul, og du skal nu til at beslutte, hvad ugen skal bruges på. Vi giver dig her et par gode bud.\nDen 5. november kan du opleve Anderes Anden Matthesens første show efter det store jubilæumsshow. Han er på landevejen med klassisk, skarp stand-up som omdrejningspunkt. Så han er tilbage til udgangspunktet.\nFra den 5. - 10. november er der Sanne The Musical på programmet. Det er musicalen om hele Danmarks Rockmama, hvor man kan høre historien og alle hendes største hits! “Den Jeg Elsker”, “Det’ Ikke Det Du Siger”, “Woodoo”, “Taxa”, “Kærligheden Kalder” og alle de andre. I musicalen kommer du også tæt på mennesket bag sangene og følger hende gennem tre tidsperioder af hendes liv.\nDu kan i denne uge opleve Line Kruse, som er en vaskeægte stjerne på en scene. Hun spiller med nogle af Europas bedste musikere. Og denne gang har hun Jesper Riis med som support.\nThomas Warberg - Perfektion, Overskud & Andre Lorteord\nDen 7. november kan du opleve Thomas Warberg der virkelig har opnået succes gennem de seneste år. I det nye show Perfektion, Overskud & Andre Lorteord tager han fat i Danskerne og deres illusion om det perfekte liv, og vender det hele på hovedet.\nTorsdag den 7. november kan du komme til ”Den bedste pub-koncert, du nogensinde har oplevet!”. Det er i hvert fald under denne overskrift, at britiske The Choir of Man promoverer sig. Siden 2016 har de imponeret verden over, og nu er de klar til at indtage Vejle.\nFredag den 8. november bliver du inviteret indenfor af Neighbours & Friends på Vejle Musikteater.\n”Det er så sandt som det bliver sunget! El’ve mand ombord! Sådan lyder det i én af vore sange og sådan blivet det også når vi til efteråret sætter sejl til endnu en koncerttur landet rundt” fortæller Helge Engelbrecht der er ankermand i Neighbours & Friends.


Så har vi lige lavet et lille special afsnit om læg-musklen og dens vedhæftning til foden ved hælen i achillessenen. (tricks-achillessene-laegmuskel-hael)\nEt sted rigtig mange sportsfolk har problemer med, enten under træning eller i forbindelse med konkurrence. Achillessenen og læg-musklen er, i de fleste sportsgrene, væsentligt mere udsat end mange andre sener, led og muskler. Enten på grund af risiko for overbelastning og forstrækninger, eller også på grund af en større risiko for ekstern påvirkning i form af slag eller spark.\nAchillessene og læg version 1\nTrin 1. Fastgør bunden af det første stykke tape ved hælen og påsæt det op ad benet, mod udvendige side af knæet under et let stræk.\nTrin 2. Sæt enden af det andet stykke samme sted, ved hælen, og sæt det på benet, mens du drejer mod den indvendige side af knæet, også med et let stræk.\nTrin 3. For at sikre enderne, sætter du et sidste tape vandret rundt om enderne af det første ved knæleddet under knæskallen.\nAchillessene og læg version 2\nTrin 1.Sæt det første stykke tape fast på hælen og før det op ad lægmusklen mens du bøjer din fod opad mod knæet.\nTrin 2.Lav et stykke Y-tape ved at klippe et almindeligt stykke tape op midt igennem til 10cm før enden. Påsæt det lige over hælen og sæt “halerne” op ad lægmusklen, så de dækker siden af denne, mens du stadig bøjer foden opad.\nTrin 3.Som ekstra støtte sætter du et enkelt stykke tape rundt om achilles senen ved start af tape nummer to. Du skal IKKE strække tapen i dette trick, da du jo skal bøje din ankel maksimalt opad, når du sætter tapen på.\nAchillessene og læg version 3\nTrin 1. Placer bunden af første tape stykke på hælen og træk enden op ad læg musklen. Ved dette trick skal du IKKE strække nogle af stykkerne.\nTrin 2. Placer det andet stykke tape fra den udvendige side af hælen til den indvendige side af læggen.\nTrin 3. Anbring det sidste stykke tape fra den indvendige side af hælen til den udvendige side af læggen.\nAchillessene og læg version 4\nStep 1. Place the base of I tape at the heel and adhere the tail to the calf.\nStep 2. Place another I tape from the lateral side of the heel to the medial side of the knee.\nStep 3. Place the last I tape from the medial side of the heel to the lateral side of the knee.


512/2020 Indsigelse mod opkrævning af gebyr for returnering af beløb, der oversteg maksimum for indskud på aldersopsparing. - Afgørelse - Det finansielle ankenævn\nIndsigelse mod opkrævning af gebyr for returnering af beløb, der oversteg maksimum for indskud på aldersopsparing.\nAnkenævn: Henrik Waaben, George Wenning, Morten Bruun Pedersen,\nLedetekst: Indsigelse mod opkrævning af gebyr for returnering af beløb, der oversteg maksimum for indskud på aldersopsparing.\nSagen vedrører indsigelse mod opkrævning af gebyr for returnering af beløb, der oversteg maksimum for indskud på en aldersopsparing.\nKlageren var kunde i Nordnet Bank, hvor han havde et frit depot og en dertil hørende konto (depot-/kontonummer -158) og et pensionsdepot med en tilhørende aldersopsparing (depot-/kontonummer -140).\nDen 1. september 2020 foretog klageren en indbetaling på 5.000 kr. til sin aldersopsparing. Samme dag sendte banken klageren en besked via beskedfunktionen på hans depot, hvori den anførte følgende:\n”Vi har modtaget en indbetaling fra dig på kr. 5.000,00 mere på din aldersopsparing, end du har mulighed for at indbetale i år.\nGrænsen for indbetaling på en aldersopsparing for dig i 2020 er kr. 50.200,00 – og det overskydende beløb er derfor gået ind på en fejlkonto i Nordnet Bank.\nDet er desværre ikke muligt at dække minus på konto pga. afkastskat osv. ved at indbetale mere end maxgrænse.\nVi overfører de kr. 5.000,00 til dit depot med kontonummer [-158].\nDu skal være opmærksom på, at fra den 1. juli 2020 tager vi et gebyr på 699 kroner for at returnere fejlindbetalte beløb, hvis kunden tidligere blev gjort opmærksom over, at der ikke længere må indbetales på ordningen over den bestemte beløbsgrænse om året, dvs. ikke denne gang men fremover. …”\nBanken har oplyst, at den som en ekstra service den 1. september 2020 ligeledes sendte en mail til klagerens mailadresse om, at han skulle logge på sit depot og læse den besked, der var sendt til ham via beskedfunktionen på depotet.\nDen 1. oktober 2020 foretog klageren igen en indbetaling på 5.000 kr. til aldersopsparingen, der oversteg det gældende maksimum. Banken korrigerede også denne indbetaling og opkrævede i den forbindelse gebyret på 699 kr., der blev trukket på klagerens frie depot -158. Klageren blev orienteret herom ved en besked sendt via beskedfunktionen på hans depot. Som en ekstra service sendte banken også en mail til klagerens mailadresse om, at han skulle logge på sit depot og læse den besked, der var sendt til ham.\nKlageren gjorde efterfølgende over for banken indsigelse mod opkrævningen af gebyret på 699 kr. og anførte, at det var eksorbitant højt, og at banken ikke havde det fornødne grundlag for at opkræve gebyret.\nBanken afviste indsigelsen og fastholdt gebyret.\nAf bankens Almindelige betingelser for depot-/kontoaftale (2020:1) fremgår blandt andet:\n”G.1 Gebyrer m.m.\nSelskabet opkræver gebyrer for deponering og for øvrige tjenester i henhold til Depot-/kontoaftalen og disse Almindelige betingelser, i henhold til hvad Selskabet har meddelt Kunden ved oprettelse af depotet eller senere som angivet i punkt G.15 samt i henhold til ved enhver tid gældende prisliste. …\nKunden gøres opmærksom på, at meddelelse om ændringer i prislisten kun meddeles Kunden i elektronisk form via Selskabets hjemmeside via loginadgang.\nSelskabet har også ret til at sende meddelelse til Kunden via e-mail til en af Kunden oplyst e-mailadresse, eller via anden elektronisk kommunikation (f.eks. via Selskabets beskedfunktion på Kundens depot), når Selskabet skønner, at det er passende.\nG.15 Ændring af de almindelige betingelser og gebyrer\nÆndringer af Depot-/kontoaftalen, disse Almindelige betingelser eller Selskabets gebyrer har virkning over for Kunden to måneder efter, at Kunden i henhold til punkt G.3 anses for at have modtaget meddelelse om ændringen eller det tidspunkt som følger af myndighedsbeslutning, domstolsafgørelse eller lov. …”\nBanken har oplyst, at den indførte gebyret med virkning fra den 1. juli 2020. Ændringen af bankens prisliste blev varslet over for klageren via beskedfunktionen på hans depot den 30. april 2020 med to måneders varsel. I varslingen var der blandt andet et link til bankens justerede prisliste, og af prislisten under ”priser pension”/”administrative tjenester depot” fremgik følgende:\n”Timepris pr. påbegyndt time for ydelser udover prisliste (f.eks. returnering af fejlindbetaling, diverse korrektioner i PAL-beregning eller lignende) 699 DKK”\nDen 21. december 2020 har klageren indbragt sagen for Ankenævnet med påstand om, at Nordnet Bank AB skal tilbagebetale gebyret på 699 kr.\nKlageren har blandt andet anført, at han har to depoter hos Nordnet Bank, et aldersopsparingsdepot og et aktiedepot. Der kan investeres via begge depoter med penge, der står på depoternes respektive konti. Banken har udgivet en app, som han anvender til at holde øje med depoterne. Man kan også logge på nordnet.dk for det samme.\nHos Nordnet Bank kan man oprette automatisk månedlig investering fra depoterne, kaldet Månedsopsparing. Han oprettede ultimo august 2020 en fast overførsel til Nordnet Bank fra et andet pengeinstitut på et beløb med henblik på Månedsopsparing.\nHan har tidligere fået direkte meddelelse via mail om de konkrete aktiekøb, hvor der i mailen var angivet antallet af købte aktier, og prisen. I oktober 2020 undrede han sig over, at han ikke havde modtaget disse mails om aktiekøb, idet den faste overførsel via det andet pengeinstitut var foretaget. Nærmere undersøgelse via nordnet.dk viste, at han i overførslen ved en fejl havde angivet kontonummer tilhørende aldersopsparingsdepot i stedet for aktiedepot i Nordnet Bank.\nSamtidig opdagede han, at der lå nogle ulæste meddelelser i Nordnet Banks interne beskedsystem. Han havde regnet med, at meddelelser fremgik via appen, idet han der havde aktiveret notifikationer, men der var ikke blevet udsendt meddelelser via appen. Først december 2020 kunne han pludselig se disse meddelelser via appen måske foranlediget af hans klage til banken.\nDet af banken opkrævede gebyr må anses for et gebyr for en tjenesteydelse. Det følger af Forbrugerombudsmandens vejledning om gebyrer, at et gebyr skal svare til de rimelige omkostninger, der er forbundet med betalingen.\nGebyret på 699 kr. er uberettiget og eksorbitant i forhold til den tid, som banken kan have anvendt på opgaven, der oftest vil være automatiseret via it-systemet. Banken anfører, at den har udvist ekstra service, både fordi den i september 2020 gjorde ham opmærksom på gebyret, og fordi den har brugt tid på at forklare processen.\nBanken har ikke efterlevet sine egne almindelige bestemmelser, hvoraf det under punkt G.15 fremgår, at et gebyr har virkning to måneder efter, at det efter bankens opfattelse er modtaget. Banken udsendte den 1. september 2020 første advarsel om gebyret, og en måned senere, den 1.oktober 2020 pålagde den ham gebyret.\nBanken anfører, at den har varslet gebyret til ikrafttrædelse den 1. juli 2020. Ved en gennemgang af sendte meddelelser fra banken ses kun en den 30. april 2020 udsendt prisliste, hvor der under Depot er angivet ”Timepris pr. påbegyndt time for ydelser ud over prisliste 699 DKK”. Prislisten må anses for et utilstrækkeligt forvarsel, og ukonkret, da banken principielt kan forlange 699 kr. for hvad som helst, der ikke specifikt er angivet i prislisten. Hvis banken havde angivet 6.999 kr. som timepris, kunne banken også forlange det, for hvad som helst.\nBanken har ikke informeret tilstrækkeligt om gebyret. Han har kun modtaget en mail den 1. september 2020 med det indhold, at han kan logge på Nordnet Bank for at læse en besked. Han finder det utilstrækkeligt blot at sende en mail med en besked om, at der er en besked, når beskeden kan have en negativ økonomisk betydning. Der er langt fra dette, til man førhen modtog gebyrændringer skriftligt pr. brev. Banken anfører, at han har pligt til løbende at læse meddelelser fra banken, hvilket ikke fremgår af bankens almindelige bestemmelser.\nAf Forbrugerombudsmandens vejledning om gebyrer, afsnit 6.2, fremgår, at varsling skal ske som individuel kommunikation, og varsling som udgangspunkt skal ske via et varigt medium, fx et brev eller en mail. Der henvises ligeledes til § 3 i markedsføringsloven om god markedsføringsskik og/eller § 4 i markedsføringsloven om god erhvervsskik. Banken har ikke opfyldt sin varslingspligt, når den anfører, at ”Kunden har selv ansvaret for at læse de beskeder, der sendes via beskedfunktionen på hans depot”.\nNordnet Bank AB har anført, at banken ved korrektionen af klagerens indbetaling til aldersopsparingen har udført en administrativ opgave for klageren, for hvilken der i henhold til prislisten kan opkræves et gebyr på 699 kr. pr. påbegyndt time.\nGebyret blev indført med virkning den 1. juli 2020 og korrekt varslet med to måneder over for kunderne i overensstemmelse med bankens Almindelige betingelser for depot-/kontoaftale, punkt G.1, G.3 og G.15.\nDet fremgår af bankens almindelige betingelser, punkt G.1, at ændringer i prislisten kun meddeles kunden i elektronisk form via Nordnets hjemmeside via loginadgang. Beskedfunktionen på depotet fungerer som en almindelig mailboks på kundens depot, hvor man også efterfølgende kan finde tidligere sendte beskeder. Kravet om varigt medium er hermed opfyldt, idet beskedfunktionen må anses som et varigt medium.\nBanken har ydet klageren en ekstra service ved den 1. september 2020 at foretage korrektionen uden at opkræve gebyr og ved på daværende tidspunkt og efterfølgende at orientere klageren detaljeret om processen i forbindelse med sådanne indbetalinger og korrektioner til aldersopsparinger.\nDet fremgår af bankens almindelige betingelser, punkt G.3, at selskabet har ret til at sende meddelelser til kunderne via beskedfunktionen på depotet.\nKlageren har selv ansvaret for at læse de beskeder, der sendes via beskedfunktionen på hans depot. Det er således klagerens eget ansvar, at han ikke har gjort sig bekendt med ændringerne i prislisten samt den efterfølgende korrespondance fra banken.\nBanken har ikke handlet ansvarspådragende, og klageren har ikke krav på at få gebyret tilbagebetalt.\nIfølge Forbrugerombudsmandens vejledning om gebyrer, som klageren henviser til, må et gebyr ikke være urimelig højt i forhold til den ydelse, som gebyret dækker over. Banken er enig med klageren i, at der her er tale om en tjenesteydelse.\nGebyret dækker det arbejde, som banken har i forbindelse med korrektionen. Ved hver indbetaling, som kunden har foretaget over maksimum, er der en medarbejder i Nordnet Bank, København, der manuelt undersøger, hvorfor beløbet ikke kan placeres automatisk, hvorefter sagen overdrages til Stockholm, hvor en medarbejder foretager den korrigerende manuelle bogføring af beløbet, så dette bliver tilbageført til kunden.\nDet opkrævede gebyr på 699 kr. er således rimeligt i forhold til den udførte opgave.\nDen 1. september og 1. oktober 2020 foretog klageren ved en fejl indbetaling på 5.000 kr. til sin aldersopsparing i Nordnet Bank, der oversteg det gældende maksimum for indbetalinger. Banken korrigerede indbetalingerne og indsatte i stedet beløbene på klagerens frie depot med den tilhørende konto. Banken orienterede klageren herom ved beskeder af henholdsvis 1. september og 1. oktober 2020 via beskedfunktionen på hans depot og sendte ligeledes klageren en mail, hvori den anførte, at klageren skulle logge ind på sit depot og læse den besked, der var sendt til ham via beskedfunktionen på depotet.\nI forbindelse med korrektionen af indbetalingen den 1. oktober 2020 opkrævede banken et gebyr på 699 kr.\nAnkenævnet finder, at indførelsen af gebyret på 699 kr. blev varslet korrekt med to måneders varsel over for klageren i overensstemmelse med bankens Almindelige betingelser for depot-/kontoaftale punkt G.1, G.3 og G 15, og at banken var berettiget til alene at sende meddelelsen om ændringen af prislisten elektronisk til klageren.\nAnkenævnet finder ikke grundlag for at fastslå, at det af banken opkrævede gebyr for korrektion af klagerens indbetaling til aldersopsparingen overstiger det rimelige. Ankenævnet finder derfor ikke, at det kan pålægges banken at refundere gebyret.