SALT NR - PDF\nDownload "SALT ... 2 NR. 2 2012"\n1 SALT SALT ET VIGTIGT MINERAL SALTET I DANMARKS UNDERGRUND SALT GRUNDVAND VANDET UNDER DET FERSKE GRUNDVAND NORDENS FØRSTE STORINDUSTRI SALTPRODUKTIONEN PÅ LÆSØ ( )\n2 SALT Salt er et mineral, som vi alle kender og bruger hver eneste dag. Alligevel er det nok de færreste, der tænker på, hvor det kommer fra NR Vi kan ikke undvære salt. Det er nødvendigt for flere kropsfunktioner, bl.a. for at nerverne kan sende signaler rundt til muskler og dermed bevægeapparatet, men de saltmængder, vi har brug for, er faktisk så beskedne at bare ét enkelt gram salt om dagen er nok. Lidt mere end denne mængde kan vi godt tåle, men hvis portionen øges væsentligt, er der risiko for negative påvirkninger af helbredet, fx forhøjet blodtryk og relaterede hjerteproblemer, og et for højet indtag af salt regnes for ligeså sundhedsskadeligt, som hvis vi får for meget sukker eller fedt i kosten. I visse situationer kan det dog være nødvendigt at indtage lidt mere end den anbefalede dagsdosis; fx når man sveder meget, enten fordi det er meget varmt eller fordi man dyrker sport, for med sveden følger også et salttab, der skal genoprettes for at holde den bedste saltbalance i kroppen. Salt bruges til mange formål. Ud over de forholdsvis begrænsede mængder, der bruges i tilberedningen af vore måltider, benytter vi salt i store mængder som tø-middel på gader og veje, når vinteren lægger sin dyne af sne eller præ - ventivt for at undgå at våde vejbaner fryser til is. De fleste har sikkert vintrene og i frisk erindring, for de blev oplevet som både længere, koldere og mere snefyldte, end mange forudgående vintre. Og det var ikke kun Danmark, der var ramt. I store dele af Europa døjede man med masser af sne og glatte veje og lagrene af vejsalt løb tør før foråret vendte tilbage. Vores egne forsyninger af vejsalt fra brydningen af salt i salthorste ved Mariager Fjord kunne slet ikke følge med efterspørgslen og det kunne salt fra Tyskland og Middelhavsområdet heller ikke. På et tidspunkt blev vejsalt sejlet til Danmark helt fra Ægypten, men kun for en stakket tid, for så blev det for koldt i Ægypten til at producere salt. Selv om salt er effektivt som tø-middel, er brugen af det ikke uden bivirkninger for miljøet. I maj juni måned sladrer de smukke lyserøde blomster i vejkanterne, engelskgræsset, om at der er blevet saltet på vejene. Engelskgræssets naturlige voksested er de salte strand - enge langs kysterne og det ville ikke gro langt inde i landet, hvis det ikke var hjulpet på vej af saltning. En del af saltet forsvinder ned i jorden med smeltevand og regnvand, og noget af det vil på et tidspunkt nå frem til vores grundvand, hvoraf en del er gode drikkevandsressourcer. Og drikkevandet presses fra flere sider. Alle - rede nu forurenes grundvandet langs kysterne af havvandet og det vil kun blive værre ved et stigende havniveau, ikke mindst i kombination med intensiv pumpning. Endelig kan drikke - vandsressourcerne også blive påvirket negativt af optrængende salt grundvand fra dybere lag. Hvor kommer saltet så fra? En væsentlig del af den danske saltproduktion kommer fra de omtalte salthorste ved Mariager, hvor udvindingen har stået på siden Her er der tale om flere hundrede millioner år gamle aflejringer, der ligger så tæt under jordoverfladen, at de kan udnyttes. Kun nogle få steder i verden kommer sådanne gamle saltaflejringer helt op i terræn. Det gælder fx i et område i Nordspanien, lige syd for Pyrenæerne, hvor salt - forekomsten til forveksling ligner gletsjeris, se foto på forsiden. Andre steder, som i Middelhavsområdet og Ægypten benytter man solens varme til at inddampe det salte havvand i store bassiner. Endelig kan man inddampe saltet ved at opvarme salt havvand. Denne proces hedder at syde og den har i middel - alderen været vidt udbredt på Læsø, hvor der findes særligt salt grundvand. I dag sydes der salt på Læsø og ved Mariager. Alt dette og meget mere kan du læse om her i bladet. Nysaltet landevej og blomstrende engelskgræs. Fotos: Carsten E. Thuesen og Merete Binderup, GEUS. Stensalt boret op fra Danmarks undergrund. Stensalt som dette dækker en væsentlig del af det danske salt forbrug. Foto: Sten Lennart Jacobsen, Geologisk Museum. Mønsted kalkminer er udgravet i danske-kalken, der er bragt op til nærheden af jordoverfladen på grund af saltflydningsaktiviteter i Mønsted Salthorst. Foto: Peter Warna-Moors, GEUS.\n3 Saltdannelse i en naturlig saltpande i Villasimius, det sydlige Sardinien. Det lavvandede laguneområde overskylles af havet om vinteren, men om sommeren er fordampningen så stor, at vandet forsvinder og saltet udfældes. Foto: Henrik Klinge-Pedersen, GEUS Konstruktionstegning for en saltpande. Tegningen stammer fra Georgius Agricolas: De re metallica fra 1556, som den er gengivet i Jens Vellev: Saltproduktion på Læsø, i Danmark og i Europa, Til de mange bogstaver hører detaljerede forklaringer. Fra sydehytte på Læsø Saltsyderi, hvor der sydes i store kar, som varmes op ved hjælp af brænde. Efterhånden som saltet udkrystal - liseres, skovles det op i kurvene, hvor det står og drypper af, inden det kommer udenfor på store tørreborde. Efter salthøsten anvendes den tilbageværende lage til helsende bade for psoriasispatienter, der ikke længere behøver at rejse den lange vej til Det Døde Hav, men kan blive behandlet på Læsø. Foto: Merete Binderup, GEUS merete binderup... Seniorforsker, GEUS. NR\n4 SALTET I DANMARKS UNDERGRUND Sent i Perm tid lå Danmark i læ bag de hercyniske bjerge mod syd og under en ubarmhjertig sol: ikke ligefrem et yndigt land. Mere Mojave ørken end Paradis. Kort varigt blev det til et hav med forbindelse til det daværende nordlige ocean hvori aflejredes et tykt saltlag. Sådan ca. 1 km tykt. Det saltlag har haft stor betydning for Danmarks position som producent af olie og gas på grund af saltets flydning og dermed dannelse af fælder for olie og gas. Andre steder i verden danner et tilsvarende saltlag perfekt forsegling af olie- og gasforekomster af ofte gigan - tiske dimensioner. Salt til morgenægget kommer vi ikke til at mangle. Historien startede en sommerdag i Perm! Kilde: C. Scotese, Paleomap project 2003, Geologisk Museum I slutningen af Palæozoikum, i Perm tid ( mio. år før nu), blev der aflejret et tykt lag af stensalt i næsten hele Danmarks undergrund. Det har sat et umiskendeligt fingeraftryk på strukturen af Danmarks undergrund, selv om det intetsteds kan iagttages ved overfladen. Det har også haft stor økonomisk betydning for Danmark. Hvordan skete det? Kontinentale højlande og kontinentale aflejringer Marine aflejringer Karbonater og evaporitter Dybt ocean Subduktionszone forhistorien I løbet af Palæozoikum kolliderede kontinenterne, hvilket førte til dannelsen af superkon - tinentet Pangæa. Således kolliderede Laurentia (Nordamerika og Grønland) med Baltica i Silur tid (ca mio. år før nu) og dannede det nye kontinent Laurusia. Kontinenterne Siberia og Kazachstan blev senere føjet til østranden af Laurusia. Samtidig foregik der en kollision langs Laurusias sydlige margin med kontinentet Gondwana. Kollisionen mellem Gondwana og Laurusia førte til dannelse af den variskiske (hercyniske) foldekæde. Pangæa var således en veletableret geografisk kendsgerning i Perm tid, og kom også nogenlunde helskindet gennem Trias tid (ca km... 4 NR\n5 Fordeling af kontinenterne i sen Palæozoisk tid, hvor superkontinentet Pangea var dannet gennem kollision af en række mindre kontinenter, bl.a. Baltica og Laurentia. Danmarks beliggenhed er den overordnede forudsætning for, at der blev dannet et massivt saltlag i undergrunden. Området lå nær den nordlige vendekreds, hvor det var skærmet for fugtigheden fra et varmt ocean mod sydøst af de variskiske bjerge og det kun var forbundet med et køligere ocean mod nord via en række lavvandede shelfhave. Bassinet, hvori saltet blev aflejret, kendes under navnet Perm bassinet. Kilde: J. Golonka, Arctic Petroleum Geology, Geol. Soc. of London, mio. år før nu), men i Jura begyndte en langvarig opsplitningsproces, der stadig på - går. Aflejringen af saltet i Danmarks undergrund hører til i det kapitel i vor geologiske historie, som har overskriften Pangæa. salt og andre evaporitbjergarter Vand indeholder altid en vis mængde salte i opløsning og ved inddampning kan disse salte nå en koncentration så høj, at de begynder at udfældes. Fordampning af vand kaldes også for evaporation. Bjergarter der dannes ved udfældning af salte fra vand under inddampning kaldes således evaporit-bjergarter, eller blot evaporitter. Fra et mineralogisk synspunkt er der to hovedtyper af evaporitter: marine og non-marine. De marine er de mest simple, da havvand har en forholdsvis forudsigelig kemisk sammen - sætning og dermed forudsigelig rækkefølge af udfældede mineraler under inddampning, så længe der er tale om et lukket system. Ikke desto mindre kendes der flere snese marine evaporit-mineraler, hvortil kommer en lang række mineraler i non-marine evaporitter. Non-marine evaporitter dannes i to hovedmiljøer: i søer, de såkaldte playa-forekomster, som Great Salt Lake i det vestlige USA eller de ekstremt højtliggende saltsøer på Altiplani-sletten i Andesbjergene, eller i strandzonen i tørre klimaer. Sidstnævnte kaldes også for sabkha-forekomster, og Den Persiske Golf er et eksempel herpå. Disse evaporitters udgangsmateriale er meget mere variabel end de marine evaporitters og deres dannelse kræver også medvirken fra grundvandsprocesser i tilgift til simpel fordampning. Vi vil nøjes med at beskrive de marine evaporitter, der spiller så stor en rolle i den danske undergrund. Ved inddampning af havvand er de første mineraler, der udfældes, karbonater og sulfater af calcium. De mineraler der dannes er dolo mit, gips og anhydrit. Derefter udfældes stensalt og i tredje fase sulfater og klorider af Mg og K, de såkaldte bittersalte. Mineralerne der dannes i tredje fase er salte som sylvit, carnallit, bi - schofit og kieserit. Under hele inddampningsforløbet er Cl den dominerende kation i den vandige opløsning. Saltopløsningen, indtil ca. halvdelen af vandet er fordampet, er en Na-Clbrine. Brine er den engelske betegnelse for saltopløsning. Denne brine ender med at have en vægtfylde på ca. 1,25 og Mg og K bliver mere og mere dominerende. I den sidste del af inddampningsforløbet overhaler først Mg, dernæst også K, Na som den vigtigste kation. I denne del af forløbet kalder man den salte opløsning for en Mg-Cl-SO4-brine og med øgende inddampning stiger vægtfylden til ca. 1,3. Det bemærkelsesværdige ved marine evaporitter er ikke den kendsgerning at de findes. De er aflejret gennem det meste af Jordens historie og vidner blot om, at tørkeprægede klimazoner ikke hører til undtagelserne. Evaporitter er den hovedgruppe af sedimenter, som mest entydigt fungerer som klimaindikator. Det bemærkelsesværdige ved deres forekomst er den mængde, de kan forekomme i. I den danske undergrund findes de således i lag på op til ca. én kilometers tykkelse. Og andre steder findes de i mange kilometers tykkelse. Salt bevares sjældent i sin oprindelige tykkelse, idet det over geologisk tid er plastisk (kan flyde) og oveni købet er letflydende. Meget tykke evaporit-lag består altid overvejende af stensalt og dette afspejler den kendsgerning, at Na og Cl er de mængdemæssigt vigtigste ioner i havvand. Arealmæssigt store og tykke saltaflejringer er ikke daglig kost i den geologiske historie. De vigtigste marine evaporitmineraler Dolomit Gips Anhydrit Stensalt Bischofit Sylvit Carnallit Kieserit CaMg(CO 3 ) 2 CaSO 4.2H 2 O CaSO 4 NaCI MgC 2 KCI KCI.MgCI 2.6H 2 O MgSO 4.H 2 O kai sørensen... Adjungeret seniorrådgiver, GEUS. NR\n6 perm bassinet i nord vesteuropa For at få aflejret tykke lag af evaporitter må man forestille sig en situation hvor havarme afsnøres helt eller delvist, således at der fordampes mere hav vand end der tilføres frisk havvand. En skematisk fremstilling af denne bassin-med-tærskel-model kan se ud som vist på figuren til højre. Det nuværende Middelhav er et nærliggende eksempel. Her var Gibraltarstrædet periodevist lukket for ca. 5 mio. år siden og i bassiner, som nu er yderligere indsunket, blev der mange steder aflejret kilometertykke lag af sten salt i løbet af nogle få hundred tusinder af år. En tilsvarende situation fandtes i et stort bassin beliggende henover den nuværende Nordsø, Danmark og Nordtyskland og det nord lige Polen, Perm bassinet, for ca. 260 mio. år siden. I dette bassin eller bassiner, idet der kan skelnes både et nordligt og et sydligt, blev der aflejret et kilometertykt lag af evaporitter, hovedsagligt stensalt. Den snævre forbindelse til verdenshavet gik via området mellem Norge og Grønland, altså nordover til en arm af det urpacifiske ocean. Og når man ser Platform Fortrinsvis karbonater på den daværende geografi er det ikke svært at forestille sig hvordan denne langstrakte hav - arm, der nåede fra måske subark tiske havområder til subtropiske og videre til tropiske bassiner dybt inde i Pangæa, kunne levere salt vand til Perm bassinerne og endda lejlighedsvis blive afsnøret. Vi ved at det skete og der ser ud til at have været fire overordnede inddampningsbegivenheder, i Tyskland kaldt Z1 Z4, se figuren nedenfor. For at danne et kilometertykt lag af stensalt kræves inddampning af mange Bassin Evaporitter Intern ryg Karbonater Bassin Evaporitter En model for dannelsen af tykke saltaflejringer: et profil gennem et dybt bassin, der får tilført vand til kontinuerlig fordampning via et platformsområde. Højderyggen, der ligger ude i bassinet, kan sammen lignes med Ring - købing Fyn Højderyggen i det daværende Zechstein bassin. Kilde: J.K. Warren: Evaporites. Springer bassinfulde af havvand. Man skal således ikke tænke sig fire enkle afsnøringer, men snarere fire distinkte perioder med delvist åbne forbindelser til verdenshavet, således at der løbende var delvis erstatning af fordampet vand med frisk havvand. Og det skal noteres, at der ikke er enighed om hvilke mekanismer, der styrer aflejringen, og stratigrafien, af de marine saltgiganter! S Bassinrand N Bassincentrum Z5 Z4 Z3 Øvre Perm Zechstein Z2 Z1 Lersten Karbonat Salt Anhydrit Sandsten Organisk-rig lersten... 6 NR Skematisk profil gennem det sydlige Perm bassin, som viser den overordnede cyclicitet og ændringerne i aflejringernes litologi (faciesændringer) fra bassinets rand, der er til venstre i figuren, til dets centrale dele, hvor stensalt er den dominerende litologi. Kilde: J.K. Warren: Evaporites. Springer 2006.\n7 Det todelte Perm bassin? N. PERM BASSIN? S. PERM BASSIN? Saltbassiner i Middelhavet Salt Anhydrit Klastiske aflejringer 500 km Det todelte Perm bassin sammenlignet med de næsten nuværende (af Messinien alder, ca. 6 mio. år gamle) saltbassiner i Middelhavet, der bl.a. har givet ophav til den spektakulære påstand, at en barriere ved Gibraltar lejlighedsvis blev gennembrudt, med dannelsen af et gigantisk vandfald dér som konsekvens (prøv evt. at google the Mediterranean was a desert ). De salt-dominerede bassiner var omgivet af randzoner, hvor anhydrit dominerede. I de senere år er der i undergrunden under det østlige Middelhav fundet meget store mængder af naturgas forseglet af det plastiske salt. De enorme gasmængder i det sydlige Perm bassin er bevaret til i dag netop på grund af saltets gode forseglingsegenskaber. Kilder: P.A. Ziegler: Evolution of the Arctic-North Atlantic and the Western Tethys. AAPG 1988, og J.K. Warren: Evaporites. Springer saltet i den nuværende undergrund: nordjylland En del af det nordlige Perm bassin ligger under det nordlige Jylland, hvor saltet har samlet sig i en række saltstrukturer, der kan følges hele vejen op gennem lagene, der er aflejret siden saltets aflejring. På kortet side 8 ser man et eksempel. Dette kort over dybder ned til Trias viser en halo (Vejrum, Sevel, Mønsted etc.) af salt - diapirer (tommelfingerformet struktur) rundt om et område, hvor saltet dels er helt væk (i det flade område mellem boringerne Rødding-1 og Oddesund-1), dels danner en mindre pudestruktur, Skivestrukturen. Dannelsen af saltstrukturer har været et emne for fortolkning siden reflektions-seis mikken blev opfundet i 1930 erne (i Tyskland) og kendskab til samspillet mellem saltstruk turer og sedimentære bassiner er vigtigt for dem der efterforsker bassinernes ressourcer af fx olie og gas. Perm bassinets saltstrukturer danner diapirer, puder og vægge med dimensioner i kilometerstørrelse. Deres dannelse er formentlig altid knyttet til dannelsen af forkastninger. En opfattelse som støttes af den kendsgerning, at ustruktureret salt i Nordsøbassinet kun findes i områder, hvor saltet er horisontalt og hvor bassinet er uforstyrret af forkastninger yngre end saltet. Nøglen til forståelse af saltstrukturer ligger i sedimenterne, der omgiver saltet og pointen er, at flydning af salt ind mod centrum af struk - turen skaber plads til sedimenter. Deres tykkelsesvariationer er derfor nøglen til for ståelse af udviklingen af saltstrukturer. Derudover vil afbrydelser i sedimentationen skabe strukturer, som gør den eksakte tolkning af strukturerne til en kompleks opgave. Dannelsen af en idealiseret Zechstein saltstruktur en struktur hvor væ - sentlige sedimentations afbrydelser i det omgivende bassin ikke forekommer er vist i figuren side 9. saltet som en ressource Udvinding af salte fra evaporitter er en vigtig industri. Netop fordi vi kender til undergrund - ens salt, tager vi det for givet at stensalt er tilgængeligt i ubegrænsede mængder, men sådan har det ikke altid været. Saltet har, som... NR\n8 Kort over dybden ned til præ-jura (ca. 200 mio. år før nu) i Nordjylland. Saltdiapirerne ses som røde/gule områder begrænset af tykke linjer, idet saltet her ligger tæt på overfladen og afgrænses af forkastninger til de omliggende bjergarter. Fra Hvornum diapiren udvindes salt, der raffineres til salg i Akzo Nobel Salts fabriksanlæg ved Mariager Fjord, syd for Hadsund. Saltpuder ses som ophvælvninger, fx Thistedpuden og Skivepuden. Ved Thisted udnyttes det højtliggende Gassum reservoir til udvinding af geotermisk varme. Kilde: GEUS. salt I dele af evaporitaflejringerne kan man se en lagdeling som denne, der er synlig i blottede dele af et evaporitbassin. Der er her tale om salt af Trias alder i Nordspanien, lige syd for Pyrenæerne. Tilsvarende lagdeling kendes fra det syd lige Permbassin i Tyskland. Dér er det blevet foreslået, at lagdelingen skal forstås som årsvarv, altså årslag. Hvis dette er korrekt, kan man dels undre sig over, hvor tykke saltlagene kan være, dels over hvor hurtigt aflejringen kan have foregået. Hvis det virkelig er rigtigt, at den årlige tykkelse skal måles i centimeter, betyder det at et én kilometer tykt saltlag kan være aflejret på blot nogle få titals tusinde år. (Målestok: kameradæksel) NR Foto: Merete Binderup.\n9 Model for dannelsen af en saltdiapir i Perm bassinet. De fleste saltstrukturer er dannet hen over forkastninger i undergrunden og dette fører til en asymmetri, som kan spores i alle stadier af strukturens udvikling. Halv puden, eller halvdiapiren, er ét udtryk for denne asymmetri; forskelle i alder af sedimenterne i bassiner rundt om diapirerne er et andet. Hvor der ikke forekommer forkastninger i undergrunden under saltet, kan saltlaget være bevaret i ustruktureret form. I Danmark gælder dette for området mellem Århus og Silkeborg. Kilde: K. Sørensen, i Petroleum Geoscience, Diapir Halvpude Sen pude Pudestadium Pude-diapir overgang Diapirstadium Kilde: Carsten Egestal Thuesen, Egestal Illustration. Salt Trias Tidlig pude Jura Kridt 1 km mange andre mineralske råstoffer, en kultur - historie, der går tilbage til præ-historien, og har været anvendt både til konservering af madvarer såvel som til menneskelig ernæring. I dag er produktionsomkostningerne forsvindende og der bruges flere midler på emballering og markedsføring af saltet end på selve produktionen. I Danmark udvindes stensalt ved udvaskning fra Hvornum saltdiapiren, se figuren side 8. Den salte opløsning (brine) pumpes i rørledning til Akzo Nobel Salts produktions - anlæg ved Mariager Fjord. På verdensplan udvindes der ca. 200 mio. tons salt årligt. Omkring en tredjedel kommer fra salt i undergrunden, mens en anden tredjedel produceres via inddampning af havvand. Resten stammer fra inddampning af brine hentet op fra undergrunden. Der produceres tons salt pr. år fra Hvornum diapiren. Kaliumsalte udvindes også i stor stil og anvendes især i gødningsindustrien. Kalium er en af de tre primære plantenæringsstoffer sammen med fosfor og nitrogen og det er således et uerstatteligt grundlag for den landbrugsproduktion, der er nødvendig for at brødføde verdens befolkning. Kalisaltene er de mest opløse lige af evaporit-mineralerne og altså dem der sidst udfældes. Den største del af kali produktionen kommer fra mineralet sylvit og fra kvartære playa-forekomster såvel som fra geologisk gamle forekomster, der - iblandt fra Perm salt i Tyskland, der er verdens fjerde største producent, og Devon salt i Canada, der er verdens største producent af kalisalte. Det er ikke lykkedes at påvise økonomisk udvindelige mængder af kalisalte i de danske saltstrukturer. Der udvindes også andre salte fra evaporitter, fx gips og borater, men i en dansk sammenhæng har saltet dog størst betydning på indirekte vis, nemlig som underliggende årsag til dannelse af de strukturer, som mange olieog gasforekomster i Nordsøen skylder deres tilblivelse. Det er strukturer, der på mange måder ligner de nordjyske strukturer, som illustreres på figuren side 8. Olie- og gasforekomsterne findes i kridtbjergarter draperet hen - over de underliggende saltstrukturer, altså i bjerg arter, der tilhører den postdiapiriske fase. Men det er en anden historie.... NR\n10 SALT GRUNDVAND VANDET UNDER DET FERSKE GRUNDVAND Grundvand består ikke kun af fers k - vand, hvad vi er tilbøjelige til at tro, men også af saltvand, som på grund af sin højere vægtfylde ligger neden under ferskvandet. Det salte vand udgør en begrænsning for hvordan og hvor man kan indvinde drikkevand i Danmark. Det stigende havniveau på verdensplan med indtrængning af havvand ved kysterne vil blive et problem for tilgængeligheden af drikkevand. Dronning Dorothea, som i forsøgte at et ab - lere en egentlig kommerciel udvinding af salt, ved at inddampe salt grundvand. Maleriet er fra Det er ejet af Museet på Koldinghus, som venligt har givet tilladelse til gengivelse. Alt grundvand i Danmark er naturligt lagdelt med fersk grundvand ovenpå salt grundvand. Men mange geologer arbejder i dag med grundvand uden at tænke på, hvad der findes under ferskvandet. Egenskaberne ved dette salte grundvand varierer meget både hen over Danmark og med dybden, da indholdet af salt og vandets oprindelse er vidt forskellig. For eksempel er salt grundvand ikke bare knyttet til salthorste og nutidens kyster, men også til hav vand i mio. år gamle aflejringer, hvor hav - vandet blot ikke er skiftet ud med ferskvand endnu. Udnyttelsen af det salte grundvand har da også en meget lang historie, da salt i gamle dage var, og stadigvæk er, et uhyre værdifuldt råstof. salt grundvand historisk set Salt grundvand har i Danmark været kendt i mindst 500 år. Således oprettede Kong Christian III s dronning Dorothea allerede i 1560 erne et saltværk baseret på salt grundvand ved Harte nær Kolding. Her stoppede udvindingen af salt dog igen efter få år, da det var urentabelt. På sydkysten af Læsø har man siden det 12. århundrede udnyttet salt grundvand som her findes lige under overfladen. Det kan man læse om længere fremme i bladet. Tilsvarende forhold kendes fra andre øer i Kattegat, bl.a. Kyholm ved Samsø. Helt op til 1970 erne var der store interesser i salt som råstof. Salt grundvand tæt ved overfladen blev dengang brugt til at udpege interessante områder, da en salthorst forventedes Steder i Danmark, hvor man kender til problemer med saltvand i forbindelse med indvinding grundvand til drikkevand. Kilde: Vejsaltsprojektet NR\n11 Vandindvinding Vandindvinding Kvartære aflejringer Danienkalk med fersk grundvand Skrivekridt med fersk grundvand Saltvand Skrivekridt med marint residualvand (salt) Kølbygård Merglen Forkastning Vandindvinding Vandindvinding Top af indtag hav/fjord/sund Marint indfiltrationsvand (salt) Når vi pumper fersk grundvand op, kan salt grundvand trækkes op fra den dybere undergrund (marint residualvand) eller, i kystnære områder, ved at salt grundvand trænger ind fra havet (marint infiltrationsvand). Problemet opstår typisk hvis der er boret for dybt eller hvis salt grundvand kan strømme langs forkastninger som gennembryder ellers uigennemtrængelige lerlag. Omtegnet efter Kristiansen m.fl at være kilden til forhøjede indhold af salte. I dag har salt grundvand igen fået større opmærksomhed, da det især i Østdanmark sætter begrænsninger på hvor og hvor meget drikkevand der kan indvindes. vandets kemi Man fokuserer normalt på klorid, når der tales om opløste salte i grundvand. Dette skyldes, at klorid ikke reagerer med andre stoffer i undergrunden, og dermed er et godt mål for graden af saltpåvirkning. I mange år har det været svært at finde ud af præcist hvorfra et forhøjet indhold af salte i en drikkevandsboring stammede, da man har manglet gode indikatorer på kilderne. For salt kan stamme fra mange steder, som beskrevet efterfølgende. Saltforurening fra losse - pladser o.l. har været lette at identificere, men det har været sværere at skelne om forhøjet saltindhold i en boring stammede fra fx havet eller fra veje. Den seneste forskning har dog vist, at stoffer som strontium og bromid kan bruges til en sådan kildeopsporing. salt i grundvand hvorfor Fersk grundvand opstår kontinuert ved jordoverfladen som følge af nedbørsoverskud. Opløste salte i nydannet grundvand stammer således fra nedbøren, da denne fører salt ind fra havet, særligt i forbindelse med storme. Nedbøren ved Vestkysten har derfor de højeste gennemsnitlige kloridkoncentrationer. På landsplan er der også væsentlige bidrag fra landbrugets gødning, tør og våd afsætning på træer m.v., spildevand samt vejsalt. Tilsammen giver disse kilder et kloridindhold i grundvand som varierer fra sted til sted og fra år til år, men som har en median på 34 mg klorid per liter. I gennemsnit har dansk grundvand et kloridindhold på hele 144 mg/l, men det skyldes alene, at ca. 1 % af alle grundvandsanalyser er meget salte, med en koncentration over 1 g/l. Under det ferske grundvand findes det salte grundvand. Dette opstår af tre vidt forskellige grunde. For det første har store dele af landet været dækket af hav for millioner af år siden. Det salte grundvand fra den dybe undergrund kan sive op langs forkastninger, ligesom det kan diffundere opad som følge af kompaktion gennem millioner af år. Tætte lerlag som fx Kølbygård Merglen under Køben havn kan være skyld i, at fersk grundvand endnu ikke har skyllet saltet ud fra sådanne havaflejringer. For det andet kan salt fra salthorstene være kilder til forhøjede kloridkoncentrationer, da saltet heri langsomt opløses i takt med at horsten presses opad. For det tredje kan der ved kysterne ske det, at havvand trækkes ind under ferskvandet i forbindelse med at ferskvandet strømmer ud i havet eller ved uhensigtsmæssig stor oppumpning. Her er det vigtigt at huske, at saliniteten (mål for totalt indhold af salte) varierer fra 36 i Nordsøen til mindre end 10 i Østersøen, så hvor salt grundvand er ved kysterne, afhænger af om man er på Lolland eller ved Jyllands vestkyst. hvad er salt grundvand? Der skelnes mellem fersk grundvand, salt grundvand og salt, mineralsk grundvand. Grænsen mellem fersk og salt grundvand sættes typisk ved 250 mg klorid per liter. Det salte grundvand inddeles i marint grundvand, hvis saltindholdet er mindre end eller lig med havvands, og i mineralsk grundvand, hvis saltindholdet er højere. I praksis er det svært at afgøre, hvorvidt der er tale om marint residualvand (se side 12) eller mineralsk grundvand. ved kloridkoncentrationer under havvand, da store dele af landet har været dækket af hav inden for de seneste få millioner af år. søren munch kristiansen... Lektor, Geoscience, Aarhus Universitet. NR\n12 Terræn Grundvandsspejl (fersk) Tværsnit af kystzonen, hvor man kan se beliggenheden af det ferske og det salte grundvand, adskilt af en diffusionszone. Omtegnet efter Kristiansen m.fl Havniveau Fersk grundvand Diffusions- og overgangszone Marint residualvand (salt) Marint infiltrationsvand (salt) Salt grundvand Øresund Havbund Salt grundvand kan underopdeles i marint infiltrationsvand og marint residualvand. Marint infiltrationsvand kan findes ved kysterne, hvor havvand direkte kan strømme ind og findes derfor udelukkende tæt ved de nuværende kyster. Marint residualvand er derimod vidt udbredt i Danmark og findes hvor landhævning og landindvinding har medført, at tidligere havbundssedimenter er bragt op på land. Sådanne marine sedimenter har nemlig saltvand i porehulrummene, som kun langsomt vaskes ud (residual som er blevet tilbage). Mineralsk grundvand hører den dybe under - grund til. Højere kloridindhold end hav vand kan skyldes diffusion fra dybere aflejringer i kontakt med salthorste, som følge af at disse langsomt bliver mere kompakte med tiden. Mineralsk grundvand kan dog enkelte steder i landet være en kilde til forhøjede kloridkoncentrationer også ved overfladen, sandsynligvis som følge af opsivning langs forkastninger. Dette kendes fx omkring Harte ved Kolding som tidligere nævnt. hvor findes det salte grundvand? Allerede i 1930 erne opsummerede DGU s senere direktør Hilmer Ødum et betydeligt antal områder med saltvandsproblemer i grundvandet. I dag har vi kendskab til væsentligt flere, men allerede dengang kendte man de fleste egne, hvor der er problemer med salt grundvand. Dybden til det salte grundvand varierer fra få meter langs vore kyster til meter centralt under Jylland. Ferskvandet er således blot en tynd film ovenpå det salte grundvand. Det salte grundvand findes derimod til mange kilometers dybde, men permeabiliteten af aflejringerne falder generelt med dybden, så mange steder er det meget vanskeligt at pumpe det dybe salte vand op. Ofte er det ferske og det salte grundvand ikke adskilt af en skarp grænse. Der er snarere tale om en kloridkoncentration, der er gradvist stigende med dybden. Gradienten af koncentrationen er betinget af: fortynding med nedtrængende ferskvand ovenfra, lavpermeable ler- og mergellag, som begrænser grundvandets strømning, en meget langsom, passiv diffusion af opløste salte fra den dybe undergrund. Dybde til kloridkoncentrationer, som ligger inden for det tilladelige i drikkevand (<250 mg klorid/liter) i boringer i hele Danmark. Det afspejler den maksimale dybde, hvortil det ferske grundvand findes (se også figuren på side 11). Generelt ses det, at ferskvandet ligger dybest nede i Midt- og Vestjylland og centralt på øerne, mens der langs kysterne findes grundvand med mere end 250 mg/liter tættere under overfladen. En lang række undtagelser fra dette generelle billede ses bl.a. i gamle fjorde, inddæmmede områder, omkring salt horste, m.v. Data er udtrukket fra Jupiterdatabasen. Kilde: Birgitte Hansen, GEUS NR\n13 Kildevæld 0,030 g Cl/l 0,052 g NaCl/l Normalt grundvand 0,034 g Cl/l 0,053 g NaCl/l Havvand 19 g Cl/l 30 g NaCl/l Salt mineralvand 146 g Cl/l 230 g NaCl/l Mængden af salt som kloridkoncentrationer (Cl/l) i hhv. normalt grundvand, havvand og salt mineralvand svarende til når man afvejer en bunke af natriumklorid (NaCl/l). Til sammenligning er vist værdierne i almindeligt dansk kildevand (fx Kilde væld fra Carlsberg). Foto: Peter Warna-Moors, GEUS. Grænsen kaldes diffusionslaget, og det har meget varierende tykkelse, fra få meter til måske 100 m nogle steder, se figuren side 12 øverst. På land er grundvand naturligt lagdelt med fersk vand ovenpå salt grundvand. Men ude i havet kan der faktisk være steder med fersk - vand under saltvand. Dette kendes fra flere steder omkring Nordsøen, hvor fersk grundvand findes langt ude i havet. Årsagen hertil er, at Nordsøen først blev dækket af hav for år siden, og at uigennemtrængelige lag over dybere grundvandsmagasiner nu hindrer det tungere salte grundvand i at sive ned. Fra USAs Atlanterhavskyst kendes endog eksempler på, at fersk grundvand strømmer meget kraftigt op igennem havbunden mange kilometer fra kysten. Her skyldes det huller i et lerlag som ellers dækker et større kalkstensmagasin, der er i hydraulisk kontakt med grundvandsområder og søer inde på land hvorved vandspejlet i magasinet står højere end i havet. den dynamiske grænse mellem fersk- og saltvand Dybden til saltvandsgrænsen er ofte styret af de geologiske forhold (uigennemtrængelige lag o.l.) og ikke af det eksisterende fersk - vandstryk. Vandværksfolk siger gerne, at salt vand pludselig kan trænge ind i en boring. Denne hverdagsiagttagelse skyldes flere forhold. Bevægelser i en grænseflade mellem væsker med forskellig vægtfylde (her salt- og ferskvand) har tendens til at lave bølger, og selv små sænkninger i trykket et sted kan give anledning til skvulp fra siden og dermed øget vandret forskydning. Yderligere skal der kun opblandes <1 % havvand i fersk grundvand før grænseværdien for drikkevand (250 mg klorid pr. liter) er overskredet. Så selv små påvirkninger af grænsefladen kan være kritiske. De praktiske erfaringer viser dog, at en passende vertikal afstand til en saltvandgrænse, langsom opstart af pumpen samt begrænsede sænkninger af (ferskvands-) grundvandsspejlet kan løse problemet med at indvinde tæt ved grænsen mellem fersk- og saltvand. I Danmarks strømmer det ferske grundvand hele tiden ud til havet pga. vores overskud af nedbør. Dette bevirker, at der ved kysterne strømmer store mængder fersk grundvand ud lige under havniveau. Og det medfører at hav - vand under ferskvandet trækkes med af strømmen og derved skaber større opblanding i zonen. Dette fænomen kendes også fra åer bl.a. på Fyn, hvor salt grundvand fra dybere lag trækkes med op tæt til overfladen fordi der strømmer store mængder fersk grundvand op til åen. Grænsen mellem salt- og ferskvand buler herved opad. salt grundvand i fremtiden Kan salt grundvand bruges i fremtiden? Det korte svar er JA! Først og fremmest bruges det, selvfølgelig i lille skala, på Læsø, pga. det høje saltindhold her. Men den vigtigste fremtidige anvendelse af salt grundvand skyldes ikke saltet, men at det findes dybt i undergrunden. Her er der nemlig varmt, og dermed mulighed for at vi kan udnytte vandets geotermiske energi. Men at vandet er salt er faktisk en stor teknisk udfordring, da vand med op til 10 vægtprocent salt er meget aggressivt over for tekniske installationer af metal, og let udfælder mineraler, når det pumpes op til overfladen pga. lavere tryk og temperatur heroppe. Salt grundvand er, og vil også i fremtiden være, en vigtig begrænsning for udnyttelsen af drikkevandsressourcerne i Danmark. For eksempel er kloridkoncentration stigende i dele af Østsjælland. Det er en kombination af, at marint residualvand trænger op nedefra på kildepladser, hvor der pumpes for hårdt, samt at forurening og vejsaltning ovenfra giver stigende kloridindhold. Vejsalt kan også meget lokalt være et problem i Jylland og på Fyn. Dog er der ingenting som tyder på, at salt grundvand fra disse forskellige kilder i fremtiden bliver en større begrænsning for drikkevandsforsyningen, end det er i dag. Indtrængning af saltvand ved verdens kyster forventes imidlertid at blive et større problem i fremtiden. Dette skyldes en kombination af stigende havniveau og overudnyttelse af ferskvandsressourcen. I Danmark er der i dag allerede problemer med, at vand fra Øresund strømmer op i Østsjællandske åer, når vandet i Øresund står højt. Her er det et naturligt fænomen, men i andre lande har overudnyttelse af vandet i floder medført, at havvand strømmer langs bunden mange kilometer op ad floden, og derved ødelægger værdifulde marker og grundvandsmagasiner. Dette kendes bl.a. fra Nilen.... NR\n14 NORDENS FØRSTE STORINDUSTRI En gang var skibsfarten på Kattegat hovedforbindelse mellem stormagten Danmarks provinser: Jylland, Øerne, Skåne, Halland, Bohus og Norge. Kun Blekinge og de tysktalende hertugdømmer lå lidt udenfor. Sådan var situationen i det meste af 500 år, indtil Christian IV og Frederik III satte landets status som stormagt over styr i 1600-tallet. I midten af dette trafikale knudepunkt opstod Nordens første stor - industri Saltproduktionen på Læsø. Ikke mindre end ruiner af små fabrikker fra vidner om denne industri, der i sin glansperiode forsynede riget med mere end 1000 tons om året af en af datidens vigtigste handelsvarer, salt af høj kvalitet til konservering af kød og fisk. Men hvorfor netop på Læsø? Fra skrevne historiske kilder ved vi, at munke fra Vitskøl Kloster i Himmerland engang i 1100-tallet opdagede, at der på Læsøs sydlige side kunne graves brønde ned til meget stærkt saltvand; så stærkt at hønseæg kunne flyde på det. Det gør hønseæg, når vandet har en saltkoncentration på mindst 12 %, dvs. 5 6 gange så salt som vandet i Kattegat. Det var en meget vigtig opdagelse, fordi salt var en kostbar handelsvare. Udover lufttørring var saltning den eneste mulighed for at konservere kød og fisk til senere brug. Frysere og konserves var ikke opfundet. Opdagelsen bevirkede, at Viborg Domkapitel fra Valdemar den Store skaffede sig ejendomsretten til den stort set ubeboede ø og straks indledte en ny politik for at få øen Kattegats største ø befolket. Trækplasteret var, at folk kunne slå sig ned på Vor Frue land (Læsø) som frie mænd for at tage land og dyrke jorden ( landnam ). Til gengæld skulle hver nybygger (boelsmand) oprette en saltkedel og betale for jorden og brugsretten med en vis mængde salt hvert år. Betaling med penge blev ikke accepteret. Rønnerne på Læsø er et af Danmarks største strandengsområder. Vegetation og stedfast dyreliv styres i meget høj grad af grundvandets saltholdighed og oversvømmelseshyppighed. Umiddelbart over havniveau (0 5 cm) findes kveller og lidt højere (op til 10 cm) store engflader, der er helt domineret af den smukke hindebæger. Derover (10 40 cm) store engflader med en blanding af annelsgræs og mange arter af salttålende blomsterplanter. Fra cm over havet findes et karakteristisk landskab, der er helt domineret af den gule engmyres tuer. De salttålende planter i her er karakteriseret af bl.a. engelskgræs og strandmalurt. Højst (over 100 cm) ligger græs- og lyngheder, der normalt ikke oversvømmes ved højvande. På grund af arealernes fladhed, store udstrækning og vinternedbør udgør disse vinterforsumpningsheder et landskab, der ville springe i skov, hvis ikke landskabet plejes med afgræsning og fjernelse af selvsået birk og fyr. På Hornfiskrøn har skovopvæksten skabt en enestående birkeskov, der nøje følger terrænets små højde - forskelle skabt af lave, gamle strandvolde. Kilde: J.M.Hansen, Geologisk Tidsskrift NR\n15 Skov Dyrket Fjære (Tørt v. lavvande) Fjære (Tørt v. normal vandstand) Loer, vandhuller, søer og saltpander Hindebæger-eng m.v. (Saltenge) Tue-eng m.v (Strandoverdrev) Græs- og lynghede (Vinterforsumpningshede) m Med sine 116 km 2 er Læsø Kattegats største ø. Ruiner efter ca saltsyderier findes især i områderne Kringelrøn, Langerøn, Stoklund og Bangsbo. Bemærk den ca. 90 km 2 store sandflade fjæren rundt om Læsøs syd- og sydøstlige del. Kort & Matrikelstyrelsen. jens morten hansen... Statsgeolog, GEUS. NR\n16 En udgravet dobbelthytte, der nu er rekonstrueret på Læsø Saltsyderi. De to sydehytter består inderst af et ildsted opbygget af kampesten og græstørv. Taget og de to sydepander har hver været holdt oppe af 4 stolper af svært tømmer. Ydervæggene bestod af to lag flettede grene mellem lodrette rafter. Man har fyldt væggene med ålegræs op til ca. 1 1½ m højde, for at beskytte ildstedet ved højvande og mod blæse vejr. Kilde: Hans Langballe, J. Vellev, Hikuin bosættelse og salt produktion At dette var et godt trækplaster fremgår bl.a. af, at befolkningstallet allerede i 1200-tallets begyndelse var steget så meget, at der omkring 1250 var blevet bygget ikke mindre end tre kirker for at rumme befolkningen. Der - udover ved vi fra domkapitlets regnskaber, at saltindustrien var en indbringende forretning, der blev overvåget af udsendte kanniker, såkaldte procuratores laesoviae. I løbet af de kommende 400 år voksede produktionen så meget, at der nu kan tælles i alt ca ruiner efter de småfabrikker eller sydehytter ( kedler ), hvori saltproduktionen fandt sted. Men hvor mange af disse sydehytter, der var i funktion ad gangen, har man ikke vidst før nu. Man kan tydeligt se ruinerne efter de enkelte sydehytter, fordi de typisk udgør en cm forhøjning med en diameter på m. Midt i ruinerne er der ofte en lille stensætning, der engang var ildsted under syde - panden. Derudover kan man se, at langt de fleste ruiner ligger på rad og række tæt ved eller ovenpå en gammel strandlinje. Jeg satte mig derfor for at finde ud af om strandlinjerne kunne bruges til at opdele de ruiner i perioder, svarende til hver af de gamle strand linjer, sådan at antallet af ruiner på hver strandlinje svarer til, hvor mange af dem, der har været i gang på samme tid. Problemet var derfor at fastslå, hvilken forbindelse der er mellem denne oprindelige beliggenhed af de enkelte sydehytter og råstoffet til saltproduktionen det stærkt salte grundvand (se boksen side 19). jævnlige flytninger af produktionsanlæggene Læsøs undergrund bevæger sig opad relativt hurtigt. Derfor er dannelsen af det stærkt salte grundvand på strandene omkring det sydlige Læsø konstant flyttet udad i takt med landhævningen. Fra arkæologiske udgravninger ved vi, at saltbrøndene har ligget inden i sydehytterne eller umiddelbart udenfor. Det har åbenbart været mere besværligt at transportere saltvandet end brændet til inddampningen. Hver gang der er dannet en ny lav strandvold lidt længere ude, har saltsyderne derfor været nødt til at flytte anlæggene og brøndene de m til det sted, hvor det stærkeste saltvand nu fandtes, og hvor det derfor krævede mindst brænde at få det inddampet fra flydende form til tørt, krystallinsk salt. Ud fra de gamle strandlinjers antal og aldersforhold kan man se, at disse flytninger skete med gennemsnitligt knap 20 års mellemrum. Det svarer omtrent til varigheden af en nodal-periode, dvs. de 18,6 år, det tager Månen under dens spiralløb omkring Jorden at komme én gang fra den nordlige vendekreds til den sydlige og tilbage igen til den nordlige. I den ene halvdel af en nodal-periode står Månen højst over den nordlige Halvkugle, mens Månen i den anden halvdel af en nodalperiode står højst over den sydlige Halv kugle. På grund af Månens tiltrækningskraft giver det nogle naturlige vandstandsvariationer, der gen tager sig hvert 18,6. år. Fra vandstandmålingerne i Læsøs omegn ved vi, at den gennemsnitlige årlige vandstand fra en nodalperiodes maximum til minimum forskydes 31 mm, eller ca. 3 cm. Det lyder ikke af meget, men ude på den næsten fuldstændig vandrette sandflade, hvor højdeforskelle på mere end 5 cm ikke forekommer nær kystlinjen, er det meget. Her er højdevariationer i den størrelses - orden helt afgørende for, hvor både det hypersaline grundvand er stærkest, og hvor nye strand linjer dannes. Derfor har samspillet NR Saltpande ved Hornfiskrøn, hvor der dannes salt grundvand med en salinitet på op til 16 % under en vegetation af kveller og hindebæger. Når saltpanden oversvømmes ved højvande nogle gange i sommerens løb står der en pyt af havvand tilbage. Efterhånden som sol, vind og salttålende planter udtørrer havvandet i saltpanden, stiger saltkoncentrationen i resten af vandet. De røde planter, kvellerne, tåler den højeste saltkoncentration og er pionerplante i dette miljø. Foto: Lasse Gudmundsson, GEUS. Indsat foto: Merete Binderup, GEUS.\n17 A B A: Højdekort over de tidligere øer Langerøn og Kringelrøn, der nu er sammenvokset med selve Læsø. På disse to øer findes i alt ca. 900 ruiner, der fremstår som små knopper. Disse knopper ses nu i terrænet som cm høje og m brede forhøjninger, ofte med en stensætning i midten (ildstedet) og en lav jordvold udenom. Inden for jordvolden ses også selve saltbrønden som en lille fordybning. Nu ligger ruinerne inde i land på grund af landhævningen. Kilde: J.M. Hansen, Geografisk Tidsskrift B: Kortet viser forløbet og kronologien af de gamle strandlinjer (sorte linjer). Ved at tælle hvor mange ruiner (røde prikker), der er på hver enkelt af disse strandlinjer, kan man finde ud af, hvor mange saltfabrikkerne, der har været i funktion ad gangen, fordi de netop lå på selve strandbredden, da de var i funktion. En sådan optælling viser, at der til at begynde med (ca. år 1150) var ca. 25 samtidigt aktive småfabrikker og at der var ca. 135, da produktionen kulminerede (ca. år 1585). Så saltproduktionen anslås til omkring 400 tons (i 1200-tallet) stigende til tons (i 1500-tallet) om året. Kilde: J.M. Hansen, Geografisk Tidsskrift mellem en landhævning på ca. 2,3 mm/år og nodal-svingningerne bevirket, at vandstanden har forskudt sig i ryk bestående af 9,3 års perioder med en vandstandstigning på ca. 9 mm og derpå 9,3 år med et vandstandsfald på ca. 52 mm eller nok til at strandlinjen i form af en ny lav strandvold er sprunget hvert år til en ny position lidt længere ude på sandfladen. Strandvold på Hornfiskrøn. Bemærk hvordan vegetationen ændrer karakter ved blot små niveauforskelle. Foto: Metere Binderup, GEUS. hvor mange produktions anlæg var aktive ad gangen? Dette flytteri af sydehytterne med knap 20 års mellemrum har skabt langt flere ruiner af syde - hytter, end der har været gang i på én gang. Ved nu som nævnt ovenfor at tælle hvor mange ruiner af sydehytter, der ligger på hver enkelt af alle disse gamle strandlinjer, kan man få et detaljeret billede af, hvor mange syderier der har været aktive samtidig. Her viser det sig så, at der på strandlinjen fra ca. år 1200 har været omkring 25 syderier i gang på én gang. Antallet af samtidigt aktive syderier stiger derpå konstant gennem de følgende 400 år, indtil antallet kulminerer i slutningen af 1500-tallet (1585) med mindst 135 samtidigt aktive syderier. Kun fra midten af 1300-tallet til begyndelsen af 1400-tallet ser der ud til at have været en vis stagnation. Det hænger sandsynligvis sammen med, at pesten (Den Sorte Død) kom til Europa fra Asien i 1347, hvorefter en stor procentdel af Europas befolkning omkom, nogle steder mere end halvdelen af befolkningen, så der i de følgende to generationer var en udpræget mangel på arbejdskraft inden for alle erhverv. Forskellige forsøg i Læsø Saltsyderis rekonstruktioner af middelalderens sydehytter viser, at en enkelt sydepande har kunnet... NR\n18 Konsekvensen af krigene var bl.a., at Læsø fra at have ligget midt på rigets vigtigste handelsruter nu pludselig befandt sig i udkanten af det lemlæstede kongedømme. Samtidig udviklede den hidtil skovrige og frodige ø sig med Achton Friis ord til en stormomsust ødemark, og øens almindelige befolkning, der hidtil havde hørt til landets mest velbjærg - ede almue, sank ned i armod, glemsel og flyve - sand, helt på linje med almuen i de vest- og nordjyske områder, der altid havde været udkantsområder. saltvandet forsvinder helt, men kommer igen omkring 1800 Læsø Saltsyderi har tre saltbrønde til ca. 1½ m dybde. Herfra hentes saltvand med en koncentration på %, hvoraf der hvert år fremstilles ca. 100 tons salt af høj kvalitet til glæde for gourmeter og andre overalt i verden, men også til glæde for de ca personer, som hvert år besøger saltsyderiet. Til venstre ses sydemester Poul Christensen. Foto: Metere Binderup, GEUS. producere ca. 30 tons salt om året, hvis den syder året rundt. Hvis vi forudsætter, at selve saltsydningen har været en forårs- og sommerog sensommerbeskæftigelse, hvor fjæren (sand fladen) erfaringsmæssigt er tørrest, skal tallet reduceres til omkring det halve. Fra skriftlige kilder vides desuden, at selve sydningen stod på i døgndrift fra april til sidst i september. Med 135 samtidigt aktive syderier giver det en årlig produktion på ca tons, da produktionen var på sit højeste og knap 400 tons, da det begyndte omkring år At saltproduktionen således var ganske betydelig antydes også af, at stridigheder om ejendomsretten til Læsø blev behandlet på pave-koncilier i både Rom og Avignon. saltproduktionens ophør, klimaets forværring, sandflugt og anden elendighed Men i 1652 sluttede festen. Efterhånden var der ikke meget skov tilbage at skaffe brænde fra, og efter 1585 begynder klimaet at blive meget koldere. Af bønskrivelser fra saltsyderne til domkapitlet, kan man se, at man fra begyndelsen af 1600-tallet og frem trygler om at måtte betale skat med penge i stedet for med salt. Ud over brændemangel, bliver kvaliteten af råstoffet det hypersaline grundvand stadig ringere på grund af det koldere klima. Ud fra beliggenheden af sydehytterne på strand - linjerne kan man se, at de produktive stræk - ninger skrumper, således at længden af dem i 1620 er skrumpet til 15% af den 7 km lange udstrækning, de udnyttede dele af forekomsterne havde i I 1652 får saltsyderne omsider tilladelse til at betale skat med penge, og saltproduktionen ophører derefter omtrent med det samme. I Læsøs strandenglandskaber ses denne begivenhed tydeligt som en grænse mellem strandlinjer, der er stærkt præget af saltsydningens ruiner og yngre strandlinjer, hvor kun naturen har rådet. Læsø undergår samtidig en radikal naturforandring. Saltskatten og brændemanglen havde gennem lang tid tvunget bønderne til delvist at fyre med lyng- og græstørv. Men på den stadig mere skovløse ø indebar det, at den bare mineraljord blev blotlagt for vinden og det efterhånden noget barskere klima. Resultatet blev en omfattende sandflugt, der i 1700-tallet ødelagde landsbyen Hals, dens kirke og dens marker. Samtidig med saltproduktionens nedtur skrumpede Det Danske Rige efter de tabte svenskekrige under Christian IV og Frederik III. Det gik også ud over den omfattende skudehandel, der hidtil havde udgået fra Læsøs to naturlige havne, Bovet og Alsdybet. I 1659 hjemmehørte der ca. 300 skibe i disse to naturhavne ved Læsø, i antal Danmarks næststørste handelsflåde kun overgået af København. Men nu reducerede tabet af provinserne Bohus (1643), Halland og Skåne (1659) Læsøflådens marked til nær det halve (Norge, Øerne og Jylland). Fra bl.a. en dom i Højesteret kender vi til flere miserable forsøg på at genoptage en saltproduktion i årene Men de hypersaline forekomster var helt forsvundet i denne periode. Tre stort anlagte saltværker gik fallit og en af de gældstyngede ejere flygtede til udlandet. Men omkring 1800 ved vi, at Læsøboerne opdagede at det stærke saltvand var kommet igen visse steder, som de kaldte Salt boden (saltbunde). Dette skete under Napoleonskrigene, hvor København atter over - faldes og bombarderes (1807), nu ikke af Sverige, men af England. Danmarks ulyksalige forbund med Napoleon indebar, at englænd - erne udover at bombardere København og stjæle krigsflåden indførte en fastlands- spærring, der bl.a. forhindrede Danmark i at importere kul og salt, nogle af datidens vigtigste råstoffer. Frederik VI sendte derfor i 1808 universitetets dengang kun to geologikyndige professorer ud for at finde disse råstoffer indenfor rigets grænser. H.C. Ørsted blev sendt til Bornholm for at finde kul, hvor det lykkes ham at finde kulforekomsterne ved Hasle og Bagå og i øvrigt fremstillede danmarkshistoriens første geologiske kort. Og professoren i land øko - nomi, Gregers Begtrup, sendtes til Læsø sammen med en tysk bjergværksingeniør Münster. Her finder de, at saltlagen er kommen igen i et areal på mange hundrede tønder land mellem Kringelrøn og Hornfiskrøn og øst for Hornfiskrøn. Men Læsø var nu blevet aldeles skov - løs, og en egentlig industriel produktion var ikke mulig, før Læsø Saltsyderi i 1996 genoptog produktionen på den nu igen skovrige ø NR\n19 hvor og hvordan dannes råstoffet til saltproduktionen? Ved hjælp af et stort antal letvægtsboringer, som vi opfandt til formålet, lykkedes det at vise, at det stærke saltvand ikke dannes i nutiden, hvor ruinerne ligger, fordi disse områder nu er hævet så meget af landhævningen, at havvandet ikke mere skyller ind over områderne. Derimod dannes der stærkt saltberiget (hypersalint) grundvand ude på den ca. 90 km 2 stor sandflade, der omkranser Læsøs sydøstlige og sydlige side, og som tørlægges i længere perioder hvert forår og sommer. Ude på denne mægtige og næsten fuldkommen vandrette sandflade inddamper det havvand, der ligger tilbage i porerummene mellem sandkornene, så der ved tørlægning kan dannes en tør, knasende skorpe af saltsammenkittet sand. Når så havet igen kryber ind over den store sandflade typisk som en i begyndelsen millimetertynd film af havvand opløses saltet igen i den tynde film af havvand og danner en næsten saltmættet opløsning. Da denne opløsning er væsentligt tungere end havvand, synker den med det samme ned i sandet, indtil det hypersaline vand rammer det meget tykke lerlag, som overalt findes under Læsø. Her akkumuleres den næsten saltmættede lage i sommerens løb og år for år typisk i 1 2 m dybde. De stærkeste koncentrationer findes, hvor sandfladen er tør i længst tid, dvs. umiddelbart uden for strandengenes sammenhængende græsvegetation. At saltdannelsen også er foregået på denne måde i saltindustriens tid kan man selvfølgelig ikke vide med sikkerhed, men alt tyder på det. I hvert fald ved vi nu, at det hypersaline grundvand hovedsagelig findes i kilometerlange og m brede bælter parallelt med strand - engenes almindelige højvandslinje. Samtidig viser både arkæologiske udgravninger af sydehytter og skriftlige kilder, at saltbrøndene var placeret inde i hver enkelt sydehytte eller umiddelbart udenfor. Deraf kan man udlede, at hytterne har ligget på selve strandbredden eller en anelse længere inde på den kun ca. 30 cm høje strandvold, som til enhver tid udgør grænsen mellem de græsklædte strandenge og den store sandflade, hvor det hypersaline grundvand dannes. I Havniveau II Havniveau Ler Ler Ler Ler Lodrette profiler gennem sandfladen øst for Hornfiskrøn (se tegningen i midten for placering). De røde linjer viser koncentrationen af det hypersaline og derfor tunge grundvand, der ophobes i sandet ovenpå det uigennemtrængelige ler. Sådanne forekomster af saltberiget grundvand med en koncentration på 5 8 gange Kattegats saltkoncentration udgjorde grundlaget for saltindustrien på Læsø. Kilde: J.M. Hansen, Geografisk Tidsskrift Vandet kommer krybende. Foto: Lasse Gudmundsson, GEUS. Forfatteren i gang med en prøvepumpning af det stærkt saltberigede (hypersaline) grundvand, der findes 1 2 m under sandfladen øst for Hornfiskrøn. Foto: Lasse Gudmundsson, GEUS.... NR\n20 Magasinpost UMM ID-nr Saltet står til eftertørring i sydehytten. Foto: Merete Binderup, GEUS. geocenter danmark Er et formaliseret samarbejde mellem de fire selvstændige institutioner De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), Institut for Geoscience ved Aarhus Universitet samt Institut for Geografi og Geologi og Geologisk Museum begge ved Københavns Universitet. Geocenter Danmark er et center for geovidenskabelig forskning, uddannelse, rådgivning, innovation og formidling på højt internationalt niveau. udgiver Geocenter Danmark. redaktion Geoviden Geologi og Geografi redigeres af Seniorforsker Merete Binderup (ansvarshavende) fra GEUS i samarbejde med en redaktionsgruppe. Geoviden Geologi og Geografi udkommer fire gange om året og abonnement er gratis. Det kan bestilles ved henvendelse til Finn Preben Johansen, tlf.: , og på hvor man også kan læse den elektroniske udgave af bladet. ISSN (papir) ISSN (elektronisk) Produktion: Annabeth Andersen & Carsten Egestal Thuesen, GEUS. Tryk: Rosendahls - Schultz Grafisk A/S. Forsidebillede: Salt- gletsjer i Nordspanien. Foto: Merete Binderup, GEUS. Reprografisk arbejde: Benny Schark, GEUS. Illustrationer: Forfattere og Grafisk, GEUS. Eftertryk er tilladt med kildeangivelse. de nationale geologiske undersøgelser for danmark og grønland (geus) Øster Voldgade København K Tlf: institut for geografi og geologi Øster Voldgade København K Tlf: geologisk museum Øster Voldgade København K Tlf: institut for geoscience Aarhus Universitet Høegh-Guldbergs Gade 2, B Århus C Tlf: AU PortoService, Postboks 9490, 9490 Pandrup


Magnus Boye@magnboye Onsdag, 10. februar 2016 - 16:18 4\n#1 Povl H. Pedersen 11. februar 2016 - 11:11\nSå man har ikke ret til at blive slettet fra backup, men kun fra restore. Dvs hvis jeg har afmeldt mig nyhedsbrevet, og får det igen efter en restored backup, så fejler virksomheden og skal betale nogle millioner i bøde ?\n#2 Jens Holm 11. februar 2016 - 14:00\n#3 Alex R. Tomkiewicz 11. februar 2016 - 14:05\n#4 Lars Christensen 14. februar 2018 - 11:54\nDet er vigtigt at pointere at fundamentet præamblerne (principperne) i GDPR ikke er skrevet af jurister, men af medlemmer af EU-parlamentet og bakket op af artikel 29 gruppen. Retten til at blive glemt, er primært som jeg læser materialet udformet pga. den voldsomme eksponering af alle info uanset om de er tidsvarende eller ej - og lige netop derfor er det i produktionsleddet (på skærmen) at det er mest oplagt at blive slettet fra. Hvis en virksomhed tåger rundt i sin backup og ikke har en til lejlighed lavet en default funktion, der pr. definition renser genbrugt materiale for ulovligt indhold (f.eks. efter tilbagetrukket samtykke, slettede profiler, ulovligt indsamlet materiale etc.) så beder virksomheden selv om at få ballade. Det er måske lige en tand for meget også at give advokaterne skylden for dette :-)


Mindeside · Kennel Skovagergaard\nDenne side er oprettet til minde om de dejlige hunde jeg har haft i gennem tiden. Jeg har haft hund siden 1978 så det er blevet til en del gennem årene. Billederne kommer på efterhånden som jeg finder dem.\nChristal De Neige Basco\nDK 04995/2008 S49605/2006\nDANMARKS HURTIGSTE EURASIER 2009\nKLUB VINDER 2010\nPOLSK VINDER 2012\nTilde var vores elskede Grønlandske Labrador, et kryds mellem Lab. og grønlandsk slædehund eller Malemut, vi ved det ikke bestemt.\nVi ville gerne have hvalpe på hende, da hun var verdens dejligste hund – det kunne desværre ikke lade sig gøre. Det viste sig senere at hun var syg. Vi gik derefter på nettet for at lede efter en hund som mindede om hendes sind og lidt udseende.\nVi endte op med Eurasier – Det blev Sisse. Vi fik hende i august 2005.\nSidst i maj 2006 døde Tilde. Hun fik cushings syndrom, en frygtelig sygdom.\nSisse havde aldrig været alene, så hun blev meget ked. I løbet af 3 uger havde vi fået Freja til hende. Men det tog lang tid før hun var glad igen.\nTilde blev knap 8 år. (Alle Strandbillederne er fra Sælvigbugten på Samsø)\nAckaciebakken Blue Lagitha – Freja\nFreja var vores anden eurasier, hende købte vi også af Sussi i Vordinborg, da vores kære Tildedyr pludselig døde. Vi stod tilbage med Sisse som aldrig havde været alene hund og vik gik på daværende tidspunkt meget på arbejde begge to.\nVi blev simpelthen nødt til at skaffe en ny hund meget hurtigt. Vi ville selvfølgelig helst have en eurasier, men kunne vi ikke det, måtte vi jo tage en anden race. Sussi forbarmede sig over os og solgte Freja til os, da hun havde hvalpe på dette tidspunkt.\n9 juni 2006 drog vi til Vordinborg og hentede vores lille hvalp. Vi har aldrig fortrudt.\nFørste gang vi prøvede ar udstille hende var hun ½ år gammel, her blev hun nr. 2 af hvalpene med særdeles lovende. Dette fik vi at vide, at det fik alle hvalpe, så vi drog hjem igen, med et nååå, vi vidste jo ikke bedre. Da Freja så var 13 mdr. ville vi gerne have hende avlsgodkendt og drog igen på udstilling, denne gang i Fuglebjerg. Både Bitten og Anita var tilstede denne dag (de to store gamle eurasier kenneler i DK, eksistere ikke længere)\nDa vi gik derfra havde Freja vundet over alle eurasierne og hun var blevet anden bedste junior af alle racer. den dag blev vi bidt af udstillinger og det er gået rigtig godt siden.\nFreja blev den tæve der til dato har vundet flest titler i klubbens historie. Hun var smuk og havde et super dejligt sind og var frygtelig fanden ivolsk. Hun var også vores Kennels førehund, efter hendes bortgang har der været noget uro i gelederne. Det er ikke nemt at erstatte en så karimatisk leder De fleste hanhunde hun mødte blev vildt forelsket i hende, også andre racer. det var lidt sjovt at betragte, hanhundene kunne svømme helt væk i hende.\nNu vil jeg skrive slutningen på Frejas historie, det har taget næsten 1 år før jeg kunne få mig selv til det.\nUNGARSK VETERAN CHAMPION\nUNGARSK CLUB VETERAN WINNER\nHERBST-VETERANENSIEGER DORTMUND 2013\nVETERAN KLUB CHAMPION\nKØBENHAVNS VETERAN VINDER 2014\nNORSK VETERAN VINDER 2014\nNORDISK VETERAN VINDER 2014\nVECCHIA GLORIA ENCI (svarer nok til Itaiens veteran champion)\nSisse døde d. 18 augusk 2015, af en sprængt tumor i milten.\nRALLY BEYNDER MESTER\nKØBENHAVNS VINDER 2011\nKLUB VINDER 2012\nVi måtte tage den triste beslutning at sige farvel til Asta d. 11 November 2016, hun havde sukkersyge med voldsom betændt bugspytkirtel, så hun kunne ikke spise, andet end hun kastede op igen.\nAsta har altid været min superhund i et og alt, hun har født 4 kuld hvalpe, hvor kun en er død før hende, så 31 hvalpe er hun blevet mor til, hun har altid været fantastisk at træne, så vi er nået langt, for en eurasier.\nDette er den første af mine hunde jeg har taget imod som baby og igen sagt farvel til som voksen. En ny stjerne er født på himlen, Hvil i fred, min dejlige hund.


Danish Keywords: tjener\nVed pastor Riis Lowsons dodsleje skete der snart om et under. Pastor Pedersen fra Helligsø prækede i kirken om søndagen, og bag efter vilde den syge så berettes tilligemed hele huset, Forst holdt pastor Pedersen en lille tale over teksten: Herre, nu lade du din tjener fare hen i fred, men han gjorde det kort. Da Pedersen gav ham salmebogen, sagde han:...\nBiskop Bloch var i visitats i Hjermind. Præstens kone var med ham ude i haven for at vise ham den, og der var en hel del god frugt, som han gik og plukkede af og puttede i lommen. Da han så kom ind i gangen, sagde præsten: Vil De ikke have Deres chenille af?  Jo tak. Men hvad er det. Her er jo en hel del æbler, det må være en foræring fra min kone....\nEn sondag var der brudevielse i Blovstrød, men det var jo efter tjenesten. Nu havde teksten til prækenen været: Ingen kan tjene to herrer, og så benyttede præsten også den tekst i brudevielsen og sagde flere gange: Hvem tjener du? Brudgommen svarede: Jeg tjener på Allerod teglværk. Lærer M. H. Bogb, Lillerød.\nBaron-Frederik boede i et lille hus i Åstrup og var meget fattig. Han tjente i sin tid baronen på Villestrup som tjener. En dag havde baronen fået en ny frakke, og så gik han hen til Frederik og vilde præsentere sig for ham, idet han spurgte ham om, hvordan den sad. Ja, siger Frederik, når han måtte sige hans mening, så klædte den ikke baronen svar godt,...\nAtten hundred å åt da kom min oldefa'r ind til soldat. Det er et gammelt rim, og deraf kunde vi huske det. Han var det i fem år til 1813, og da han kom hjem i en udlov (orlov), blev han skreven for stedet, og så behovede han ikke at ligge bestandig som soldat. Så kom det slag ved Sehested, og da hk han ordre og skulde ind. Han havde en hel del søskende,...\nDer boede er herremand på Isgård, som førte et meget gemytligt liv og morede sig med sine venner. Så var der en røgter på gården, som hed Greve-Niels, og han gik for at være noget halvtosset, men var et forslagent hoved. En aften herremanden og hans venner sad og drak øg var fulde, var der én af dem, der foreslog, at der skulde sendes bud efter...\nEn fornem herremandsfrue havde endnu aldrig set en bonde, og så kom hun da i tanker om, at hun nok vilde se sådan én. Hun sendte derfor tjeneren ned i baggården, hvor bønderne netop var i færd med at kjore møg, for at hente én op til hende. Bønderne gik den gang i lange kofter og knæbukser af hvidt vadmel og dertil træsko, men under arbejdet blev det...\nBaron Kosenkrantz på Villestrnp havde en person, der agerede tjener for ham, han hed Kornelius og kunde sådan omgåes sin herre. Når han fik lyst til en af baronens frakker, så sagde han: Den kan De ikke være bekjendt at gå med i selskab, den klæder Dem ikke. De er jo så pæn en herre, og den frakke vansyner Dem helt. Den må om6yes.  Nej, jeg vil ikke...


De fleste online varehuse foreslår heldigvis alverdens løsninger til levering. Førstevalget hos mange er i øjeblikket at få leveret til en pakkeshop, hvor du selv kan afhente din bestilling på et selvvalgt tidspunkt. Fragtmetoden er jo særdeles overkommelig, og mange gange endvidere den mest prisbevidste leveringsmåde ved køb af .\nDu burde endvidere planlægge at vælge at få udbragt til hvor du bor eller til når du er på job. Leveringsmetoden er som regel lidt dyrere, men ydermere ultra gnidningsløs. Den mindst kostelige mulighed for fragt vil dog altid være at du selv henter ordren, men dette forudsætter at du er i kort afstand af internet virksomhedens adresse.\nLeveringshastigheden på er virkelig væsentlig om man står og skal bruge dine nye varer inden for kort tid, så med det formål er det selvsagt på sin plads at du kontrollerer det forventede leveringstidspunkt ved den relevante vare.\nStørstedelen af online virksomheder stiller udsigt til dag-til-dag levering på mange produkter, eksempelvis , men vær opmærksom på at det kræver at ordren aflægges inden et besluttet tidspunkt, således at de garanteret kan nå at få produkterne sendt afsted forinden logistikpersonalet tager hjem.\nNogle internet shops lover levering uden omkostninger, men typisk under forudsætning af at der indkøbes for en fastsat sum. Alternativt kunne du vælge den mindst kostelige mulighed for levering, der mange gange – uafhængig om du befinder sig i Hørsholm, Nørresundby eller Sorø – vil være at få fragtfirmaet til at levere varerne til en pakkeshop.\nDet er efterhånden ret så overkommeligt for forbrugerne at finde de laveste priser hos forskellige firmaer på nettet, og ergo har adskillige internet forhandlere set sig nødsaget til at reducere udsalgspriserne på varerne – til juniorer, og yderligere også til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange tilbyde fri fragt.\nDet kan dog trods alt være profitabelt at kontrollere nogle forskellige internet shops i Danmark efter rabatkoder på inden du handler, således at man ikke er i tvivl om at få den mest attraktive pris.\nDu skal ikke desto mindre ikke undervurdere, at hvis en e-handler afsætter produkter til en udsalgspris som anses for ekstraordinært tiltalende, så kan det for det meste være et symbol på en uærlig internet shop. Kortkøb er ikke desto mindre omfattet af et regelsæt, som passer på en overfor svindlende internet butikker.\nVi tilråder generelt kortbestillinger eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kunne du drage nytte af et afbetalingstilbud som for eksempel ViaBill, når du vil dække regningen over et længere tidsrum.\nForud for at nogen bestiller i en shop kunne man principielt løbe igennem netbutikkens forretningsvilkår, men det er bare et omfattende arbejde.\nEn anden løsning kunne derfor være at kigge hvorvidt internet shoppen er verificeret af e-mærket, siden det skulle være en indikator for at internet firmaet efterkommer de danske retningslinjer, samt at shoppen hyppigt besøges af eksperter som forstår lovene på området. Dette er desuden din lejlighed til assistance, ifald du forvoldes problemstillinger i forbindelse med din ordre.\nForuden dette slår vi et slag for at kunden er opmærksom på de mest aktuelle vilkår der er gældende for bestillingen, som for eksempel hvilken returret webbutikken har. Her er det også relevant, at man altid sikrer sin faktura, således man i fremtiden kan påvise ordren af , uafhængig om du leder efter et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot frembringer ret så værdifulde genveje til at gennemstøve ret mange tidligere forbrugeres kritik og af den grund tilrådes det, at du betragter webbutikkens vurderinger af forud for at du bestiller.\nFacebook medfører derudover regulære fantastiske løsninger til at få en idé om online forretningens pålidelighed. Foruden det ses endda forretninger på nettet hvor man kan levere en kritik af deres køb, som også må benyttes til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside er annoncefinansieret. Vi har samarbejdsaftaler med adskillige online selskaber når vi introducerer butikkernes tilbud, og indkasserer godtgørelse hvis den bruger vi sender videre udfører en ordre.\nInformationer vedrørende varer og online forhandlere understøttes tit, men vi ønsker ikke at tage ansvar for modifikationer der kan være iværksat siden nyligste opdatering af de viste oplysninger.


Juniorrytter brækkede nakken i weekenden (video) - Ridehesten.com\n17-årige Anita Louise Petersen startede i weekenden ved C-stævnet i Vejle med sin erfarne 9-årige KWPN-hoppe Extra P e. C-Indoctro/ Ahorn. Det er kun et år og tre måneder siden, at Anite Louise overgik fra pony til hest, og på den tid har hun arbejdet sig op til at have redet CSI-stævner og har startet MA2** i Boxen ved World Cup, lige som hun har kvalificeret sig til indendørs DM for juniorer i januar og således allerede har opnået meget erfaring. Hun har redet flere FEI-juniorstævner og havde planer om at starte S1* (145 cm) her i det nye år.\nAnita Louise og Extra P kom forkert ind på en oxer, hvor hoppen landede ned midt i forhindringen og snublede frem i et styrt. Det var et voldsomt styrt, og heldigvis havde Anita Louise sin helt nye Samshield ridehjelm (med den nye godkendelse) og en sikkerhedsvest på, for det reddede hende fra en værre skæbne. Diagnosen er, at to brud på nakken og en kraftig forstuvelse af det højre håndled. I skrivende stund er der stadig risiko for, at hun bliver lam. De næstre tre måneder og sandsynligvis længere vil hun ikke komme ud af den halskrave, der støtter nakken, mens bruddene heles. Hoppen Extra P slap uskadt fra styrtet.\n– Jeg er en rytter, der aldrig satser og derfor også sjældent opnår placeringer. I lørdags valgte jeg at satse og tage chancen om at ride indenom til det aller sidste spring i MB2**, men det endte helt galt, fortæller Anita Louise fra sin hospitalsseng på Kolding Sygehus.\n– Jeg vil gerne stå frem og slå et slag for, hvor vigtig sikkerheden er, så der kommer mere fokus på sikkerhed og det at tage chancer. Man skal virkelig vide, hvad man gør, når man tager chance, fastslår Anita Louise, som har valgt også at dele sin historie på Instagram, hvor der nu findes et hashtag, der hedder #supporttooanita. Hun fortæller, at historien er ved at gå helt viralt.\n– Jeg håber, min historie kan bidrage til at gøre det klart for folk, at heste ikke er legetøj, og at folk skal passe på deres børn og altid huske sikkerhedsudstyret. Det bedste udstyr, slutter Anita Louise.\nAnita Louise melder tilbage til Ridehesten.com om sin tilstand i morgen.\nSe herunder en video, som Anita Louises mor, Conny Petersen, har optaget, og som hun selv har redigeret fra hospitalssengen. Advarsel: Stærke billeder.\n21-10-2017 10:23, af Camilla Tiefensee Schrøder


Kø på motorvej: Varevogn har tabt sin kasse - sn.dk - Sydkysten\nArtiklen: Kø på motorvej: Varevogn har tabt sin kasse\nSydkysten - 14. april 2021 kl. 09:59\nEn varevogn har tabt sin varekasse på motorvejen. Den kasse, der sidder bag på varevognen, som gør den til en varevogn, ligger på motorvejen og spærrer for trafikken mod Køge Bugt Motorvejen fra Holbækmotorvejen lidt før Ishøj-frakørslen.\nKøbenhavns Vestegns Politi oplyser, at der er tale om et solouheld, hvor føreren efter alt at dømme har forsøgt at undvige et eller andet, hvorefter man har påkørt autoværnet, hvor varekassen så er faldet af. Uheldet skete omkring klokken 9 og politiet fik anmeldelsen klokken 09.05, og klokken 9.55 afventede politiet, at en kran ankom til stedet for at løfte kassen væk.\n16:13 Gymnasieelever var en tur i »Løvens Hule«\n14:13 Ishøj bedst til test - belønnes med rockkoncert\n4. - Jeg går benhårdt efter borgmesterposten\n5. Et trygt sted for de mindste børn


Unisport inviterer til eksklusivt Magista event i redesignet shop\nVentetiden har været ulidelig. Men nu gør vi det hele værd for dig. Bliv blandt de absolut første i hele verden (ja, hele verden) til at eje dit helt eget par af Nikes Magista Obra. Den 22. maj kl 00.01 åbner vi dørene op til vores shop på Vesterbrogade, der vil se noget anderledes ud end normalt.\nSiden den 6. marts har vi siddet og savlet foran skærmen og ikke tænkt på andet end den dag vi kunne få fingrene i vores eget par af Nikes nye fodboldstøvler Magista Obra. Ventetiden har været på grænsen til det ondskabsfulde, men det gør vel næsten også det hele langt mere spændende. Og når nu vi har skullet vente i så lang tid, så synes vi heller ikke at der er nogen grund til at trække ventetiden længere ud end nødvendigt.\nDu skal ikke tilmelde dig eventet, men gå da alligevel ind på Facebook og meld din ankomst her.\nDerfor giver vi nu dig muligheden for at blive blandt de absolut første på verdensplan til at blive ejer af dine egne Magista Obra. Den 22. maj frigives Magista Obra til levering, men i stedet for at vente til vores butik åbner kl. 10.00, åbner vi helt eksklusivt op for dørene allerede fra kl 00.01 og holder dørene åbne frem til 02.00. Alt du skal gøre er at møde op i det tidsrum og så kan du springe køen over og tage hjem i din seng og putte med dine nye Magista Obra.\nVores eksklusive Magista event vil altså finde sted således: Vesterbrogade 4, 1609 KBH V 22. maj 2014 Kl. 00.01\nNår du kommer vil det dog ikke være under shoppens helt normale rammer. Til lejligheden vil vi nemlig redesigne hele shoppen og Magista-ficere dine omgivelser, så du slet ikke vil være i tvivl om, hvilken begivenhed der holder os vågne til så sent ud på natten.\nUdover at blive iblandt de første i verden, sammen med Jakob og Joltter, til at komme i besiddelse af Magista Obra, så vil du altså få muligheden for at træde ind i et magisk univers i selskab med Magista Obra, der vil fortrylle din nat.\nSom en helt eksklusiv ekstra gave, vil alle der køber sine Magista Obra i shoppen ved eventet, få en Limited Edition af vores #UNISPORTLIFE t-shirt. Er du usikker på størrelsen, fittet eller er du bare nysgerrig for at høre om andre tekniske elemter ved den innovative fodboldstøvle, så vil Jakob sidde klar til at tage en snak om tech'et bag Nikes nye fodboldstøvle.\nDu skal være opmærksom på at forudbestillinger ikke vil kunne hentes ved dette event. Så har du været på forkant og allerede forudbestilt dine Magista, vil du få dem leveret direkte til døren fra den 22. maj.\nHvis du er blandt dem der absolut ikke har tænkt sig at vente et sekund mere end nødvendigt, så mød op i vores eksklusive Magista shop på Vesterbrogade den 22. maj kl. 00.01 og vær blandt de absolut første i verden til at få sit eget par Magista Obra. Ses vi?


Best divers Universal Rem 3.5 Mm Sort køb og tilbud, Scubastore\nBest Divers Universal Rem 3.5 Mm\nProduktbeskrivelse Best divers Universal Rem 3.5 Mm\n3,5 mm fastsættelse for udstyr såsom lamper og kameraer\nMed linje BLACK.\nNu kan du bestille hjemmefra din egen stue, hos scubastore, din online specialist i dykning udstyr. Vi ønsker at du får mest ud af din fritid, så vi har det største udvalg i Tilbehør og dele varer fra Best divers. Kig efter dykning varer, der står under Best divers Universal Rem 3.5 Mm. De vil give dig nydelse og den bedste komfort under dine daglige aktiviteter.\nFunktioner Best divers Universal Rem 3.5 Mm\nTecnologias Best divers Universal Rem 3.5 Mm\nBæredygtighed Best divers Universal Rem 3.5 Mm\nEt vigtigt element for at holde vores dykkerudstyr sikkert. Meget god kvalitet\nMeget godt designet\nFantastisk, gør det muligt at tørre stikk eller kombination ...\nBest Divers Neopren Lommelygteholder\nBest Divers Kamerahandske Action\nBest Divers Kasse S Oyster\nBest Divers Adapter Til Kameraer Tripod 1/4\nBest Divers Beslag Til Kameraarm Adjustable\nBest Divers Brænderadapter 26 Mm


En glad kreds\nKarbonaderne sy-der. I baggrunden hy-ler en unge. Om lidt kommer formandskandidat Mogens Blicher Bjerregård og taler ved et arrangement. Men Carsten Lorenzen, formand for Kreds 6, har alligevel overskud til at kommentere JOURNALISTENs undersøgelse - hvor der da også er dømt medvind efter Lorenzens første formandsår.\nKarbonaderne sy-der. I baggrunden hy-ler en unge. Om lidt kommer formandskandidat Mogens Blicher Bjerregård og taler ved et arrangement. Men Carsten Lorenzen, formand for Kreds 6, har alligevel overskud til at kommentere JOURNALISTENs undersøgelse – hvor der da også er dømt medvind efter Lorenzens første formandsår.\nKun to af 15 adspurgte har aldrig deltaget i et kredsarrangement.\n»Vi ligger jo lidt i en ende af landet,« som Carsten Lorenzen siger. »Her sker ikke så meget andet. Folk bakker op om arrangementerne,« siger Lorenzen, der kan sole sig i, at adskillige medlemmer ligefrem truer med oprør på DJs delegeretmøde til april, hvis nogen skulle begynde at pille ved kredsene.\nLidt malurt er der dog. Enkelte medlemmer, et enkelt sågar fra bestyrelsen, kritiserer, at Kreds 6 har udviklet sig til en slags arrangementsklub, hvor bestyrelsens primære opgave er at agere hyggeonkler for en række medlemmer, der i al magelighed ikke gider det faglige.\n»Det er lidt af en tilfældighed,« mener Carsten Lorenzen. »Det er ikke fordi det er min linje, at kredsen skal bruges til selskabelighed. Men sådan ser det ud lige nu,« siger han.\nOg så er karbonaderne færdige.


Priser på Microsoft Windows 7 giver anledning til interesse og kontrovers\nI et nyligt indlæg på sin ZDNet-blog rapporterede Ed Bott, at han havde afsløret detaljer, der bekræfter både tilgængeligheden og prisen for Windows 7 Family Pack og tre Anytime Upgrade-produkter til Windows 7 på et par utilsigtet udlagte websider. Den blog vakte en hel del interesse i de følgende dage, da historien spredte sig over Internettet via citater og links. Det ser ud til, at mange mennesker er interesseret i at finde ud af, om Microsoft vil fortsætte med at tilbyde priser, ligesom det specielle, tidsbegrænsede tilbud, Windows 7-forudbestillingskampagne, for at hjælpe brugerne med at føle sig kompenseret for al den smerte, der er forårsaget af Vista .\nI tilfælde af at du gik glip af det, løb Windows 7-forudbestillingskampagnen fra 26. juni til 11. juli og tilladte forbrugere i USA, der kørte enten XP eller Vista, til at forudbestille op til tre kopier af Windows 7 Home Premium-opgradering til $ 49 eller Windows 7 Professional Upgrade for $ 99 . Hvis du var i stand til at drage fordel af disse tilbud, sparede du mellem 50% og 60% rabat på de almindelige detailomkostninger.\nMed hensyn til prisfastsættelsen Windows 7 Family Pack og Anytime Upgrade, der er offentliggjort i Eds blog, mens de lyder fornuftige og også repræsenterer nogle aggressive priser såvel som gode tilbud for forbrugerne, er det umuligt at se, om priserne på de lækkede sider var reelle eller bare pladsholdere. Som sådan skal vi bare vente til Microsoft afslører den reelle prisfastsættelse for disse specielle pakker.\nI mellemtiden er det vigtigt at være opmærksom på den Windows-prisfastsættelse, som Microsoft for nylig har afsløret på Windows Blog.\nDette blogindlæg er også tilgængeligt i PDF-format som en gratis TechRepublic-download.\nDe anslåede detailpriser for opgraderingspakket detailprodukt af Windows 7 i USA er:\nWindows 7 Home Premium (opgradering): $ 119.99\nWindows 7 Professional (opgradering): 199.99 $\nWindows 7 Ultimate (opgradering): $ 219.99\nOg de estimerede detailpriser for fuldpakket detailprodukt af Windows 7 i USA er:\nWindows 7 Home Premium (fuld): 199.99 $\nWindows 7 Professional (fuld): $ 299.99\nWindows 7 Ultimate (fuld): $ 319.99\nSelvom det ser ud til, at denne prisfastsættelse er temmelig standardpris, når du sammenligner disse priser med priserne på lignende Windows Vista-pakker, vil du opdage, at Microsoft allerede tilbyder nogle gode tilbud. Lad os se nærmere på:\nDetailpriserne for det opdaterede pakke detailprodukt af Windows Vista i USA er:\nWindows Vista Home Premium (opgradering): $ 159, 95\nWindows Vista Business (opgradering): 199, 95 $\nWindows Vista Ultimate (opgradering): $ 259, 95\nSom du kan se, er der en $ 40 forskel i prisen på Home Premium og Ultimate. Med andre ord er Windows 7-opgraderingsversioner af disse to pakker hver $ 40 billigere end Vista-versionerne. Priserne for Windows 7 Professional og Vista Business er de samme.\nDetailpriserne for fuldpakket detailprodukt af Windows Vista i USA er:\nWindows Vista Home Premium (fuld): $ 239, 95\nWindows Vista Business (fuld): $ 299, 95\nWindows Vista Ultimate (fuld): $ 399, 95\nHer er den fulde version af Windows 7 Home Premium også $ 40 billigere end Vista-versionen. Hvad der virkelig er forbløffende er, at den fulde version af Windows 7 Ultimate er $ 80 billigere end Vista-versionen. Igen er priserne for Windows 7 Professional og Vista Business nøjagtig de samme.\nNår du ser på alle disse priser, skal du naturligvis huske, at dette er priserne på MSRP (producent anbefalet detailsalgspris). De faktiske gadepriser vil variere og vil være lavere, men de er alle baseret på MSRP.\nVista når som helst opgradering\nSelvom vi ikke har nogen reel sammenligning af Windows 7 til Vista på dette tidspunkt, er det værd at opliste priserne på Windows Vista Windows Anytime Upgrade - bare så vi har dem tilgængelige og i tankerne til senere.\nHome Basic til Home Premium: $ 79, 00\nBusiness to Ultimate: $ 139, 00\nHjem Premium til Ultimate: $ 159, 00\nHjem Basic til Ultimate: $ 199, 00\nAl denne tale om Windows-prissætning og sammenligning fik mig til at undre mig over prissætningen af tidligere versioner af Windows-operativsystemet. Så jeg gjorde noget research og viste nogle interessante oplysninger og prisoplysninger.\nWindows 95 blev frigivet den 24. august 1995:\nWindows 95 opgradering: $ 109\nWindows 95 fuld: $ 209\nWindows 98 blev frigivet den 25. juni 1998:\nWindows 98-opgradering: $ 109\nWindows 98 fuld: $ 209\nWindows 98 SE blev frigivet den 5. maj 1999:\nWindows 98 SE-opgradering: $ 109\nWindows 98 SE Fuld: $ 209\nAnden udgave Opdateringer Disk: $ 19, 95 (plus forsendelse og håndtering)\nDen anden udgave af opdateringsdisken blev designet som en opgradering til eksisterende Windows 98-brugere.\nWindows 2000 blev frigivet den 17. februar 2000:\nWindows NT til 2000 Professional Upgrade: $ 149\nWindows 9x til 2000 Professional Upgrade: $ 219\nWindows 2000 Professional fuld: $ 319\nWindows 2000 leverede to opgraderingsversioner / prispoint: en til 9.x-brugere og en til NT-brugere.\nWindows ME blev frigivet den 14. september 2000:\nWindows ME-opgradering: $ 109\nWindows ME fuld: $ 209\nOpsætning af Windows Me-kampagnen: $ 59, 95\nSalgsfremmende Step-Up-pakke var et salgsfremmende produkt, var kun tilgængeligt fra 14. september 2000 til 15. januar 2001 og blev designet til at gøre det mere overkommeligt for Windows 98 og Windows 98 Second Edition-brugere at opgradere til Windows ME.\nWindows XP blev frigivet den 21. oktober 2001:\nOpgradering af Windows XP Home Edition: $ 99.99\nWindows XP Home Edition Fuld: $ 199.99\nWindows XP Professional Upgrade: $ 199.99\nWindows XP Professional Fuld: $ 299.99\nHvis du sammenligner priserne på opgraderingen og de fulde versioner Windows XP Professional med Vista Business og Windows 7 Professional, vil du se, at prisfastsættelsen er konsekvent. Hvis du sammenligner priserne på opgraderingen og de fulde versioner af Windows XP Home Edition med Vista og Windows 7, ser du, at du er nødt til at strække for at oprette forbindelser. Home Edition-priserne matcher Vista Home Basic-priserne, og den fulde XP Home Edition-pris svarer til den fulde Windows 7 Home Premium-pris; opgraderingen af Windows 7 Home Premium er dog $ 10 mere end prisen for opgradering af XP Home Edition.\nHvad synes du om prisfastsættelsesstrukturen i Windows 7, når du har læst dette? Som altid, hvis du har kommentarer eller oplysninger at dele om dette emne, så tag et øjeblik til at komme ind af TechRepublic Community Forums og lad os høre fra dig.\nSådan konfigureres din Raspberry Pi 3 Model A + Project Cortex: Microsoft sigter mod at ryste op vidensstyring Tip til indpakning af tekst omkring en Word-tabel Timehop-brud illustrerer behovet for multifaktor-godkendelse\nDIY: Opret test i open source-værktøjet TCExam\nMeltdown-Specter-patch: Pas på tilfældige genstarter advarer Intel\nBegræns antallet af skærme til sessioner med eksternt skrivebord\nEXtplorer: Sådan konfigureres din egen online filhåndtering\nSådan gør du dine apps kodeordløse med Microsoft Authenticator og FIDO2


Nu lancerer vi Enevo | EWF ECO\nEWF ECO » Enevo » Nu lancerer vi Enevo\nOpdag et nyt perspektiv med affaldssensorer fra Enevo\nVi føler os ekstra glade, da vi har fået fornøjelsen af at udvide vores innovative portefølje med yderligere en brillant løsning af høj kvalitet.\nEnevo er et progressivt affaldsteknikfirma, som anvender deres patenterede IoT-løsninger for at reducere omkostninger relateret til affald og samtidig redde planeten. Med Enevo kan firmaer, smarte byer og kommercielle organisationer over hele verden måle, analysere og håndtere deres affald. Enevo giver dig IoT-sensorer til affald og resultater, som alle lover, men ikke leverer. Enevos teknologi er patenteret og er uovertruffen i vores branche.\nDen rigtige handling på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt til den rigtige pris med Enevo\nEnevo er til for dig, der har brug for kontrol, men samtidig vil reducere de omkostninger, der er relateret til affald. Du får et overblik over alle dine skraldespande og containere, hvor du via den seneste teknologi kan se fyldningsniveauet i de respektive affaldsbeholdere, uanset størrelse.\nVed hjælp af Enevo får du overblik over, hvornår og hvor en tømning skal ske, hvor også den seneste teknologi samler data fra millioner af parametre for at optimere den bedste kørestrækning og tidsplan for indsamling.\nMed Enevo minimerer du klager og overfyldte affaldsbeholdere, før det er for sent. Du kan samtidig reducere de affaldsrelaterede omkostninger og øge bæredygtigheden for både miljøet og virksomheden.\nLæs mere på: Enevo eller ring oss på 0045 89 88 08 20\nForrigeTidligereRegion Värmland vælge Steora efter vellykket evaluering\nNæsteGribskov Kommune deltager i bæredygtig udvikling med BigbellyNext


Flemming Behrendt: ’Livsrusen' - anmeldelse: Henrik Pontoppidan var ikke Lykke-Per, fremgår det af nyt gigantværk om nobelpristageren | Information\nLivsrusen er et livsværk i dobbelt forstand, og dertil et savnet værk om én af Danmarks allerstørste forfattere. Selv kalder Flemming Behrendt bogen »papirsiden af en triangel om Henrik Pontoppidans liv og tilblivelsen af hans værk i dets sammenhæng med hans fortid og nutid«.\nHenrik Pontoppidan (1857-1943) er én af dansk litteraturs giganter. Hans roman Lykke-Per er kanonisk, forbillede for romaner som Pelle Erobreren, og nu desuden filmatiseret. Pontoppidans socialrealistiske noveller skildrede datidens ludfattige bondealmue, og i 1917 delte han Nobelprisen med Karl Gjellerup.\nI december udsendte Gyldendal hans smukt underspillede selvbiografi Undervejs til mig selv (1943), en forkortet udgave af tidligere selvbiografier.\nOmskrivningerne – næsten frem til trykpressen – var Pontoppidan i øvrigt berygtet for blandt forlæggere og redaktører. Dette og meget andet får læseren at vide i Livsrusen, Flemming Behrendts mere end 700 sider lange bog om Pontoppidan.\nBehrendt, der er fyldt 80 i år, er journalist og litterat og har siden sin studietid beskæftiget sig med Pontoppidans forfatterskab.\nSiden har han blandt meget andet stiftet Pontoppidan-selskabet og grundlagt det fremragende site henrikpontoppidan.dk, som rummer en sand guldgrube af information om Pontoppidans liv og værker.\nLivsrusen er altså et livsværk i dobbelt forstand, og dertil et savnet værk om én af Danmarks allerstørste forfattere. Selv kalder Flemming Behrendt bogen »papirsiden af en triangel om Henrik Pontoppidans liv og tilblivelsen af hans værk i dets sammenhæng med hans fortid og nutid«.\nTrianglens andre sider er digitale og består af det omtalte site samt en studieudgave i e-bogsform. En biografi er bogen ikke, snarere en mosaik, der kronologisk gennemgår forfatterens liv og værk og dokumenterer Pontoppidans rolle i samtiden gennem anmeldelser, bevarede breve med mere.\nPontoppidan voksede op i Randers som midterbarn i en børnerig præstefamilie og begyndte som 16-årig at læse til ingeniør i København. Han opgav dog studierne og søgte tilflugt hos sin bror, Morten Pontoppidan. På brorens højskole mødte han sin første hustru, der var tjenestepige, men stammede fra en stor gård. De blev senere skilt, og Pontoppidan gift igen med borgerdatteren Antoinette, også hun smuk og af velstående familie.\nAha, så Per var måske slet ikke Henrik\nBogen dokumenterer grumt forfatterens konstante pengesorger. For eksempel ejede han aldrig selv en bolig, og som yngre boede han med sin familie i små, våde boliger på landet, hvor de ofte var syge – hans første barn, Karen, døde som treårig.\nBreve, som Behrendt har opstøvet i Gyldendals arkiver, belyser, at pengenøden rakte langt op i forfatterskabet. Forlagsdirektør Jacob Hegel havde en træls hang til at kræve, at Pontoppidan leverede de værker, forlaget havde betalt forskud for. Først hans efterfølger, direktør Ingeborg Andersen, lod Pontoppidan få det stort set, som han ville.\nÅh, hvor godt, at nutidige statslige ydelser trods alt afværger nogle af den type ydmygelser!\nFlemming Behrendt: ’Livsrusen. En bog om Henrik Pontoppidan’.\nBehrendt holder en næsten demonstrativ pontoppidansk distance til sin hovedperson og hans værker.\nHan giver sig ikke af med litterære greb, der som hos Tom Buk-Swienty gætter på, hvad hovedpersonen følte og tænkte, og han byder heller ikke ind med tolkninger af værkerne.\nAlligevel får han eftertrykkeligt afmonteret den antagelse, at Lykke-Per er selvbiografisk. Modsat Pers sure, intolerante barndomshjem var det pontoppidanske præstehjem rummeligt, og Henrik brød aldrig med familien.\nTværtimod hjalp broren Morten ham ud af en trængt situation, og hans mor fulgte godt med i hans liv. Mens Per beskrives nørdet og kantet, havde Pontoppidan altid venner og støtter i den kulturelle elite, blandt andre Georg Brandes.\nForfatterens notoriske hemmelighedsfuldhed har bogen et diskret bud på, nemlig, at Pontoppidan skamløst trak på levende modeller, måske endda i sin nærmeste familie. I en billedtekst står for eksempel følgende:\n»Knud Pontoppidan (1853-1916) var Henriks nærmeste storebror. De kom i en periode i begyndelsen af Henriks studietid til at dele bolig. Knud var lige så sart som Henrik var robust. Han led af flere sygdomme der livet igennem prægede ham, og den modstand han mødte som banebrydende psykiater, blandt andet med Amalie Skram som patient (hendes roman om professor Hieronymus, 1895), knækkede ham midtvejs gennem det professionelle liv og fik ham til at vælge retsmedicinen som aftrædelse. Hans seneste års isoleren sig kunne få tanken til at falde på Lykke-Pers endeligt.« (Min kursivering).\nAha, så Per var måske slet ikke Henrik, men Knud? Jeg ærgrer mig vildt over, at Flemming Behrendt ikke følger den slags op!\nMan får fødderne fanget i et filter af rødder og forgreninger\nDen sky ironiker Pontoppidan skrev sine værker om og om, og destruerede desuden egne og andres breve, som ønskede han ikke, at andre så ham over skulderen.\nDa det skete – i bogstavelig forstand – blev det ifølge familiehistorien hans død. I juni 1943 beskrev forfatteren Knud Sønderby, der boede i en lejlighed over for Pontoppidan på Holmegårdsvej i Ordrup, nobelpristageren som »en gammel, gammel mand med kridhvidt Haar og Skæg sidde bøjet i en dyb kurvestol, hensunken i ensom Eftertanke«.\nFlemming Behrendt skriver herom:\n»Familietraditionen vil vide at han bliver så chokeret over denne udstillende indiskretion at han tabte sit sidste livsmod. Siden jul har han trods den milde vinter ikke været uden for en dør, (…) og nu er det også slut med den times tid han ellers har siddet fremme i solen bag de åbne altandøre. Helt tæt bliver solgardinerne trukket for de nysgerrige vinduer.«\nTo måneder senere døde Pontoppidan af en hjerneblødning! Han, der i sine værker skrev skarpe – og ofte genkendelige – portrætter af andre, brød sig virkelig ikke selv om at blive beskrevet.\nGenerelt holder Flemming Behrendt dog sine synspunkter så meget tilbage, at det er svært at få en fornemmelse af, hvem Pontoppidan var, og hvorfor han skrev, hvad han skrev.\nAt kalde bogen indforstået er en underdrivelse. Familiemedlemmer, romaner og galdestensoperationer nævnes med samme relevans, og mange personer præsenteres kun én gang, så man herefter selv må holde styr på Valdemar Vedel og Otto Borchsenius. Faserne i forfatterskabet, hvor almuerealismen viger for mere eksistentielle spørgsmål, har Behrendt heller ikke noget bud på.\nUden en formuleret antagelse om sin hovedperson fungerer bogen som materialesamling snarere end lineær fortælling. Tættest på at udlægge Pontoppidans livssyn kommer Behrendt, da han udlægger Pontoppidans livsmotto »Trahimur« (latin: Vi føres/ trækkes) således:\n»Det var en svir, men det fulgte et bestemt mønster og havde sine uundgåelige omkostninger. Denne fatalistiske tro opbyggede og fastholdt han livet ud.« Behrendt forklarer videre, at bogens titel Livsrusen har to betydninger: Når alt spiller, føles livet som en rus. Men livet rummer også sin egen logik, som man ikke kan komme ud af:\n»livsrusen – hvori vi som en fisk føres ind, fanges, og hvorfra vi ikke igen kan slippe ud: der går kun én vej: fremad mod enden.«\nI mine ører lyder ’trahimur’ og livsrusen som to sider af én og samme dovne darwinisme, hvor ingen behøver tage ansvar for noget. Modsat viser Pontoppidans intelligente menneskeskildringer jo en tiltro til, at litteraturen kan ændre verden og gøre os klogere.\nOver for dette åbenlyse paradoks må værkerne få det sidste ord. Som Behrendt forklarer, dog ikke i bogen:\n»Nej, Pontoppidans vigtigste testamente er og bliver hans værk. Selvfølgelig først og fremmest hans trykte værk. Men det er nu heller ikke så enkelt. For han skrev om og om og om, før, under og efter. Derfor har Pontoppidan altid været en skræmmende opgave at gå i gang med, hvis man skulle i dybden. Man får fødderne fanget i et filter af rødder og forgreninger.«\nFlemming Behrendt: ’Livsrusen. En bog om Henrik Pontoppidan’. Gads forlag, 712 sider, 400 kroner.\nHenrik PontoppidanFlemming BehrendtAmalie SkramKnud PontoppidanKnud Sønderby\n16. september, 2019 - 12:18\nJa, Sønderby var en god iagttager af mennesker og ikke mindst stemninger.


Aktivitets-bamsebjørn, der spiser alt og gemmer det i maven - Lilliput – ShopNOPA\nDenne bløde aktivitetsbamsebjørn fra Lilliputiens er altid sulten. Trykker man den på snuden, begynder hans mave at knurre. Heldigvis kan man dog fodre bamsebjørnen med både fisken, brumbassen og kaninen - og faktisk kan man gøre det igen og igen, fordi alle dyrerne kan slippe ud af hans sultne mave igen.\nBamsen er fyldt med sjove detaljer, fx har den et spejl på foden og en bluse, der kan åbnes.\nDette er virkelig aktivitetslegetøj, som fanger opmærksomheden og er spændende at gå på opdagelse i. Den kan bruges fra 6 måneders alderen til at lege "puttelege" med og den bliver ved med at være sjov længe på grund af detaljen med dens sultne mave.\nAlder: 6 måneder til 1,5 år\nMål: 17 x 42 cm\nTrærangle kanin - godkendt til babyer - Petit Collage


Kvmail2017 | Page 9 | DenOffentlige.dk\nKommunal eller privat – hvilke plejehjem har det største fokus på den enkelte ældre?\nEn ny rapport, der sammenligner kvaliteten på kommunale og private plejehjem, viser at de kommunale plejehjem kan lære noget af de privates individuelle tilgang til de ældre. Omvendt viser rapporten også, at de kommunale plejehjem er bedst til proces\nNu kan borgerne bestille pas hjemmefra - og få en reminder inden det udløber\n09.12.16 Infrastruktur Aalborg Kommune\nNy løsning letter panikken, når dit pas udløber. Aalborg er først i landet med en reminder, og så kan du starte fornyelsen af passet hjemmefra.\nSeks forslag til bedre udbudskultur - og et opgør med unfair kontrolbud\nKonkurrencen med kommunerne er ugennemsigtig, mener DI og virksomheder, der byder på kommunale opgaver som f.eks. græsslåning og rengøring. Derfor præsenterer DI, Dansk Byggeri og Dansk Erhverv i dag seks anbefalinger.\n09.12.16 Ledelse COI - Center for Offentlig Innovation\nØnsket om at udvikle kommunal politik og velfærd i et tæt samspil mellem politikere og borgere stiller nye krav til topembedsmændene, når de skal spille ’politikerne gode’. Tre af dem fortæller her, hvordan de håndterer den opgave.\n27.11.16 Politik DenOffentlige\nRegeringen vil nedsætte en ledelseskommission og vækker udfordringsretten til live igen. Læs alt om regeringens planer med den offentlige sektor her.\n31.10.16 Velfærd COI - Center for Offentlig Innovation\nBørnehaver, sygehuse og uddannelsesinstitutioner er gode til få kvalitet og effektivitet ud af genbrug, viser Innovationsbarometeret. Bogen giver gode råd, praktiske eksempler og en lang række nye indsigter i offentlig innovation.\nNår politikerne er i førertrøjen: Kolding og Odsherred sætter innovation højt\n05.10.16 Politik COI - Center for Offentlig Innovation\nBorgmestrene fra Kolding og Odsherred kommuner fortæller samstemmende, at vedholdenhed og ideer, der kommer nedefra, er helt afgørende for den offentlige innovation.


Ny medarbejder - Klinik for fodterapi\nAlle fodterapeutens specialer, Fodindlæg, Tilskudsberrettigede behandlinger\n… er på vej.\nDisse fodterapeuter kan muligvis også hjælpe dig\nJeg synes det er fascinerende hvordan kroppen hænger sammen. Ved at rette på foden, retter man resten af kroppen. Derved min store interesse for indlægs fremstilling. Jeg har patienten i centrum og vægter vejledning til patienten højt. Vidensdeling er et af mine nøgleord og jeg sørger altid for at holde mig opdateret på ny viden inden for fodterapien.\nBerit Molsing Beining\nJeg holder af at formidle min viden og omsætte den til praktisk anvendelse. Jeg er netværker og iværksætter. Mine nøgleord er: visionær, imødekommende, kvalitetsbevidst, ansvarlig og nærværende. Jeg har altid patienten i centrum.