Familiesamarbejde & Flerfamiliegrupper - PDF\nDownload "Familiesamarbejde & Flerfamiliegrupper"\n1 Familiesamarbejde & Flerfamiliegrupper Nanette Forner, sygeplejerske i OPUS Bispebjerg, Kristin Munch Ryg, psykolog, OPUS Bispebjerg,\n2 Holdning til de pårørende De nærmeste samarbejdspartnere som kan blive til uvurderlig hjælp som på grund af den særlige tilknytning har stort engagement i forhold til patienten En ressource, hvis lige ikke findes\n3 Hvorfor inddrage de pårørende i behandlingen? Familien er en vigtig samarbejdspartner. Psykose påvirker også de pårørende. De pårørende har det tætteste kendskab til patienten. Familien er ofte patientens vigtigste ressource. Det kræver hjælp og støtte at kunne yde hjælp og støtte. Undervisning og støtte til pårørende kan forbedre prognose og forløb.\n4 Mål med samarbejdet At bedre samarbejdet mellem patient, de pårørende og behandlere. At reducere risiko for tilbagefald. Forbedre samarbejdet om medicin. Forbedre familien copingstrategier. Videreformidle vores viden.\n5 Mål med samarbejdet Råd og vejledning mht. at sætte rimelige krav og forventninger til den syge. Træning i struktureret problemformulering og løsning af problemer. Hjælp i kritiske situationer. Gøre flere emner til noget man kan tale om.\n6 Vigtige elementer ved familiesamarbejdet Psykoedukation/undervisning Råd og vejledning God tid Tilgængelighed Søge fælles mål Vikarierende håb Anerkende belastning og bekymring Detaljeret kriseplan Støtte op om kommunikationen i familien Opfordre til øget åbenhed\n7 Baggrund og evidens Der er evidens for at familiesamarbejde medvirker til reduceret tilbagefaldshyppighed og forbedret recovery samt øget subjektivt velvære (McFarlane et al., 2003). Flerfamiliegruppe er en evidensbaseret metode til familiesamarbejde (McFarlane, 1983).\n8 Kendetegn ved psykoedukativt familiesamarbejde Patienter deltager sammen med pårørende efter eget valg. Manualiseret samvær. Problemløsning af dagligdags udfordringer. Patienternes erfaringer styrer problemløsningen. Mestringsperspektiv: - Aktiv lytning - Positiv reformulering\n9 Indhold i familiesamtalerne Krisen tales igennem, situationen frem til kontakten med behandlersystemet. Bl.a: - Hvilke interventioner har hjulpet? - Advarselstegn gennemgås. Familiens sociale netværk og ressourcer. Patientens opvækst og ressourcer gennemgås. Oplevelser og erfaringer med det professionelle behandlersystem. Planlægning af fremtiden, kort-og langsigtede mål.\n10 Flerfamiliegruppe Model: Lukket gruppe bestående af 4-6 patienter og deres pårørende samt 2 gruppeledere. Varighed: 1 1/2 time hver 14. dag i 1-1 1/2 år. Metode: Struktureret problemløsning.\n11 Flerfamiliegruppe Mål: Konkret støtte til at mestre livet med en sindslidelse. Reduktion af forventninger og krav til patienten. Forebygge ny psykotisk episode. Understøtte helbredelsen og udvikling af sociale færdigheder.\n12 Flerfamiliegruppe Program: Socialisering Runde i gruppen; siden sidst Tilbagemeldinger udfra gode råd Problemvalg Problemløsning Løst og fast\n13 Faser i problemløsning Identifikation af problemet. Overblik over løsningsmuligheder. Fordele og ulemper ved de forskellige løsninger. Planlægning af den valgte løsning ( hvor / hvordan/ hvornår). Udførsel og evaluering.\n14 Enkel kommunikation Undgå tankelæsning Tal for egen regning Respekter andres udsagn Undgå abstrakt tale og for mange detaljer Undgå generaliseringer Hjælp hinanden med at forstå, hvad der bliver sagt Give tydelig opmuntring og støtte\n15 Gode råd til familien Hold hovedet koldt Giv plads til hinanden Sæt grænser Accepter det, som ikke kan ændres Gør det enkelt tal i enkelte sætninger Støt op om den medicinske behandling\n16 Gode råd til familien Fortsæt dagligdagen som vanlig Vær opmærksom på tidlige advarselstegn Løs problemerne trin for trin Lav ændringerne gradvis Sænk forventninger midlertidigt\n17 Mere information på


Derfor brød jeg med Hizb ut-Tahrir | Information\nHizb ut-Tahrir har ved flere lejligheder været i stand til at samle flere hundrede mennesker til demonstrationer i København.\nJeg brugte 13 år af mit liv på Hizb ut-Tahrir. I 13 år agiterede jeg for islamisme og oplærte hemmelige celler. Da Pakistan blev atommagt I 1999, sendte vores organisations øverste leder mig til landet for at oprette en afdeling af Hizb ut-Tahrir. Da jeg det følgende år rejste til Danmark, var min opgave at etablere en dansk-pakistansk afdeling. I april 2002 opholdt jeg mig i Egypten, men her indhentede skæbnen mig. Min bolig blev ransaget, og snart befandt jeg mig i en torturkælder i Cairo. Jeg blev idømt fem års fængselsstraf på grund af mit tilhørsforhold til Hizb ut-Tahrir. Men så, i maj 2007, brød jeg alle bånd til den organisation, som jeg før havde tjent som medlem af den hemmelige ledelseskomité i Storbritannien og af den nationale eksekutivkomité. Jeg forkastede nu islamismen som en forbandelse for islam.\nDet var ikke let at gå denne vej. Meget talte imod det, og ikke meget talte for. Men den altafgørende grund, som jeg ikke kunne ignorere, var den stadig stærkere følelse af skyld, der truede med at æde mig op indefra fra det øjeblik, jeg havde indset, at jeg misbrugte min tro til formål, der var rent politiske. I fængslet havde jeg fordybet mig i religiøse studier og efterhånden indset, at islamisme var noget andet end den islamiske religion - at den var en moderne politisk ideologi. Fra nu af var det ikke længere noget tabu for mig at kritisere et politisk tankesystem, som orienterede sig efter normer fra det 7. århundrede. Langsomt og alene ved mit eget intellekts kraft skrællede jeg de 13 års indoktrinering, som lå bag mig, væk. Tanker, som førhen forekom mig uangribelige, gik i opløsning som fraser og luftspejlinger. Det var en dybt traumatisk tid. Hele min inderste personlighed var under forvandling. Alle de moralske målestokke, jeg kendte, måtte efterprøves og omvurderes.\nI dag fatter jeg knapt nok, hvordan jeg stod det igennem. For der var meget, der holdt mig tilbage ved de gamle anskuelser. Vreden løb ofte af med mig. Jeg var blevet anerkendt af Amnesty International som samvittighedsfange. Hvordan kunne Tony Blair så feriere tre år efter på den egyptiske regerings regning, mens en borger fra hans eget land blev tortureret? Hvordan kunne verden fordømme terroristernes ugerninger med en sådan skarphed, når regeringer kunne slippe af sted med lignende overgreb? Kvinder blev trukket nøgne frem for øjnene af deres ægtemænd og tortureret, børn fik elektrochok. Ofte døde en af os under følgerne af torturen. Tusinder havde siddet i fængslet i årevis eller årtier uden at få at vide, hvad de var sigtet for. Nogle havde af ren fortvivlelse stukket ild til sig selv. Alt dette blev jeg vidne til. Alligevel var Egypten, som det fortsat er i dag, en af de største modtagere af finansiel bistand fra USA.\nDet islamistiske budskab om krig mellem civilisationerne - vantro imod muslimer - genlød med i mit hoved. Dette var en krig uden love. Kun den stærkes ret gjaldt, så hvorfor skulle islamisterne vise skånsomhed?\nHvordan skulle jeg forkaste islamismen? Hvad var alternativet? Som islamist var jeg del af en global bevægelse på tusinder af hårde, viljestærke mænd, der om fornødent ville ofre livet for deres sag. Men hvor var pluralismens muslimske martyrer? Hvorfor blev de få forsonlige stemmer latterliggjort eller ignoreret? Hvis jeg forlod den bevægelse, til hvis helte jeg hørte, ville jeg med sikkerhed blive behandlet som en udstødt. Jeg var bogstaveligt talt gift med islamismen: Alle mine venner og talrige familiemedlemmer troede på den. Hvad skulle jeg sige til min kone, som under mine år i fangenskab holdt ud som en helgen - at den sag, som hun troede så stærkt på, overhovedet ikke var alle disse lidelser værd? Og hvad med min onkel, som jeg havde rekrutteret til Hizb ut-Tahrir, og som nu havde fået brækket ryggen i et pakistansk fængsel. Hvad skulle jeg sige til min fætter i Pakistan, hvis mor var død af fattigdom under hans lange fængselsstraf? Kunne jeg se dem alle ind i øjnene og sige: Det var alt sammen falsk, jeg tog fejl. Men hvorfor egentlig? Hvorfor skulle jeg være den eneste, som tilstod sine fejl? Vores vestlige modstandere var jo nøjagtig lige så forløjede. Var sejren ikke vigtigere end sandheden? Denne maksime hyldede også visse repræsentanter for den vestlige venstrefløj, for hvem sejren over kapitalismen var vigtigere end spørgsmålet om, hvem de gik ideologisk i seng med. Som Hizb ut-Tahrir-repræsentant så jeg, hvordan velmenende liberale og ideologisk motiverede venstreorienterede tog os i forsvar, mens vi som islamister måtte slå os på låret af grin over deres naivitet. Hvorfor skulle jeg afsværge islamismen for kun at blive hængt ud af disse 'neutrale' ikke-muslimske kritikere som 'neokonservativ'? Også blandt muslimer - som ligeledes var forblændet af sammenblandingen af ideologi og ægte religiøsitet - måtte jeg forvente, at mit engang så gode navn ville blive trukket gennem sølet. Denne forudanelse kom til at holde stik i form af en meget personlig og organiseret tilsværtningskampagne. Hvor islamistiske rappere førhen havde mixet min stemme ind i deres hyldestsange, erklærede deres fans mig nu for apostat - frafalden - det typiske forspil til en dødsfatwa. Islamistiske agitatorer har i Storbritannien sat materiale i omløb, som hænger mig og mine kolleger ud som kættere. Når man kender til sådanne konsekvenser, er det ingen let sat at bryde ud af det beskyttende kollektiv.\nDødstruslerne og konfrontationerne lod da heller ikke vente længe på sig. I København blev jeg genkendt af en Hizb ut-Tahrir-tilhænger. Denne mand, der tjener sine penge på narkohandel, bebrejdede mig i aggressive vendinger, at jeg var begyndt at 'tro på demokratiet'. Kort efter blev jeg passet op af andre Hizb ut-Tahrir-medlemmer, der ankom i tre biler. Jeg ville egentlig gerne være blevet for at diskutere med dem, men da jeg indså, at de var bevæbnede, stak jeg af. Dette var ikke Kabul i år 2000. Det var København i år 2008. Hvem vover alene at sætte sig op imod den slags? Hvorfor skulle jeg hæve min stemme, når hverken religiøse ledere eller det tavse flertal ville stå på min side imod sådanne skræmmemetoder?\nKun de færreste muslimer er islamister, men dette velorganiserede mindretal dominerer deres diskurs. Jeg kunne have forladt Hizb ut-Tahrir og simpelthen være gledet ind i dette tavse flertal. Islamismen har nu igennem 80 år infiltreret det muslimske trosfællesskab, men kun lidt er gjort for at konfrontere den.\nHvis ikke alle grupper i samfundet, herunder især muslimerne, tager sig sammen for at imødegå den islamistiske tro, vil vi være chanceløse over for den ideologi, som er vokset frem i vores midte. Dette må indebære, at vi ikke anlægger nogen dobbeltstandarder i henseende til menneskerettighedskrænkelse. Det må indebære, at vi tænker i gyldige alternative til den islamistiske verdensforståelse. Det må indebære, at visse venstreorienterede og velmenende liberale hører op med at udvise nogen tolerance over for en global totalitær religiøs bevægelse. Og det må frem for alt indebære, at muslimer lærer at lukke døren for de islamistiske hadprædikanter og ikke længere tåler, at anmassende forbrydere taler i islams og muslimernes navn. Frem for alt må verdslige og religiøse eksponenter for muslimerne forsvare sig imod de ideologiske angreb på vores tro. Men dette kan vi kun gøre, hvis vi samtidig aktivt gendriver islamismens tvilling, islamofobien. For islamisterne og deres radikale modstandere har ét til fælles: Begge ser islam som en politisk ideologi, som er uforeneligt med det liberale demokrati og tror ud fra dette grundlag på en uundgåelig 'krig mellem civilisationerne'. Islamofoberne vil forbyde Koranen, islamisterne vil forbyde alt andet end Koranen - og tilsammen danner de den negative og den positive pol af en sprængladning. De er tilløb på vej til at imødegå dette problemkompleks med forenede kræfter, men så længe disse bestræbelser ikke drives frem over en bred front, har den enlige islamist, der nages af tvivl, ikke nogen horisont, han kan vende sig imod.\nMaajid Nawaz er nu leder af organisationen Quilliam Foundation, der arbejder for en progressiv islam-forståelse og dialog mellem religionerne\n© Quilliam Foundation og Information Oversat af Niels Ivar Larsen\nAmnesty InternationalHizb ut-Tahrir\n08. september, 2008 - 13:20\nOg højre debattørerne her bedes igen lægge mærke til, at det ikke er islam som religion, men islamisme som politisk bevægelse, kronikøren tager afstand fra.\nEndnu et eksemplel på, at islam ikke som påstået er "en homogen, uintegrerbar blok".\nFolk der misbruger religion og spiritualitet i magtpolitisk øjemed er altid et problem.\nDet er for eksempel derfor det moderne demokrati adskiller kirke og stat... nårh nej, så langt er vi jo ikke kommet i Danmark.\n10. september, 2008 - 12:13\n"Er det så ikke ligegyldigt hvad der er islam, hvad der er islamisme og hvad der er kultur?"\n"og hvis det samme gør sig gældende for et flertal af befolkningen her i landet, har vi så ikke ret til at mene det, og tage konsekvensen heraf?"\nDet kommer så absolut an på, hvad "konsekvensen" er.\nHvad mener du egentlig med at ’tage konsekvensen’. Er det at smide alle muslimer ud af landet? Også dem med dansk statsborgerskab?\nEr det muslimsk medborgers grundlovssikrede ret til at deltage i det politisk vil du begrænse?\nDer er da meget i traditionel muslimsk kultur jeg heller aldrig vil acceptere praktiseret her i landet – holdninger jeg er imod etc. Men jeg er overbevist om at den slags skal bekæmpes med oplysning og debat. Masser af muslimer værdsætter vores demokratiske samfund og vil gerne deltage i det – dem skal vi ikke udelukke. Vi er ved at skabe et opdelt samfund her i landet. Ét for folk med fulde rettigheder og medborgerskab og et andet for dem der ikke må ’komme ind i varmen’ som lever en usikker tilværelse uden fulde rettigheder og økonomisk usselt. Hvis du er bekymret for det danske samfunds ’sammenhængskraft’ burde det fænomen bekymre dig mere end om folk er muslimer\n11. september, 2008 - 09:30\n"Og højre debattørerne her bedes igen lægge mærke til, at det ikke er islam som religion, men islamisme som politisk bevægelse, kronikøren tager afstand fra."\nJeg mener at Islam er en politisk ideologi som spiller på religion, når det er opportunt og på politik når det er mere gavnligt.\nOverall må man nok sige at der er et kæmpe sammenfald. Alle de lande hvor Islam politisk har kontrollen, der er det Islams love der gælder....\n11. september, 2008 - 12:05\nFra den anden tråd om Palin:\n10. september, 2008 #\n"Fortjener man denne karakteristik fordi man er kristen, mod abort, mener at man skal bore efter olie og støtter at folk skal have love til at have våben (det er det mange i DK som også har...)"\nTja, vi er faktisk en del, der finder hendes holdninger frastødende og dybt foruroligende.\nOg så fra denne tråd:\n8. september, 2008 #\nSå hvad skal vi tro? Er det religionen eller politiken? Per Vadmand efterlader mig forvirret på dette punkt. Er "de kristne" højre-ekstreme og muslimer venlige ofre for politisk agiteren?\n11. september, 2008 - 13:41\nInformations censur kan nogle dage virke som en tilfældighedsmaskine.\n(....spejder efter moderator)\nMan forstår ikke altid hvorfor man bliver sendt ud i kulden..\n(....spejder nervøst efter moderator)\n11. september, 2008 - 14:54\nDer findes en god Dilbert om tilfældighedsmaskiner\ndenne her er også sjov:\n11. september, 2008 - 18:45\nHansi: "Jeg mener at Islam er en politisk ideologi som spiller på religion, når det er opportunt og på politik når det er mere gavnligt."\nDet er lige præcis her, kæden knækker. Ethvert udsagn, der begynder med "Islam er ..." er en grov generalisering, nøjagtigt som "Kristendom er ..." eller "Socialisme er ..." - eller for den sags skyld "Danskhed er ..."\nMedmindre sætningen fortsætter med: "mange forskellige ting."\n11. september, 2008 - 19:14\n"Det er lige præcis her, kæden knækker. Ethvert udsagn, der begynder med "Islam er ..." er en grov generalisering, nøjagtigt som "Kristendom er ..." eller "Socialisme er ..." - eller for den sags skyld "Danskhed er ..."\nSå er der mange Islamiske stater der er demokratier? og andre hvor der er ligestilling? og igen andre der f.eks. acceptere kristne og jøder som værende jævnbyrdige med muslimer...?\n11. september, 2008 - 21:01\nDet er o.k. med mig, at Hansi og Cypher hævder deres ret til at generalisere, jeg forbeholder mig så til gengæld retten til at se lidt mere nuanceret på virkeligheden.\nAt tillægge muslimer som sådan bestemte egenskaber er sådan cirka lige så ubegavet som at gøre det samme med rødhårede eller folk født i et bestemt "stjernetegn".\n11. september, 2008 - 21:34\n"Hvad nu hvis, lad os nu bare for eksperimentets skyld antage, at et flertal i den danske befolkning ikke bryder sig om de kulturer (forskellige, ja, men med visse fælles træk) hvor islam har indflydelse?\nEr det egentlig ikke helt legalt? Det er jo ikke alt man bryder sig lige meget om, og det er vel iorden, ikke?"\nJo, men kan I, der ikke bryder jer om islam dog ikke kalde tingene ved deres rette navn, og ikke blande f.eks. islam og islamisme sammen. Som Nawaz pointerer i artiklen, er jeres islamopfattelse meget lig islamisternes, nemlig at der er tale om et altomfattende system. Nawaz er et eksempel paa at det er muligt at vaere muslim uden at vaere islamist. Hvis du ikke bryder dig om tyrkisk, arabisk eller persisk kultur, hvorfor bruger du saa ikke ordet "kultur"?\nDu vil stoppe indvandringen af muslimer, men hvad skal der ske med dem, der allerede er her?\n11. september, 2008 - 22:10\nOg "virkeligheden er " at ALLE muslimer, som Camre siger, "kun taler pænt til os, til de ar mange nok til at dolke os i ryggen"?\nHvis det er det, I fra højrefløjen mener, så sig det dog rent ud.\n11. september, 2008 - 23:48\nIgen er det mit lod at pege på følgende:\nDer er INGEN Islamiske stater der er demokratier.\nDer er INGEN Islamiske stater der har ligestilling eller stræber efter det\nDer er INGEN Islamiske stater, hvor f.eks. kristne, jøder, budister eller nogen andre anses for at være jævnbyrdige med muslimer.\nDet er bare kolde kønsløse fakta. De har ikke nogen politisk retning eller er specielt sociale eller liberale. Det er bare fakta alá: 2+2 = 4\n12. september, 2008 - 09:59\nHvis Zizek udtrykker sig så firkantet, som du citerer, er han racist, simpelthen.\n"Der findes ikke anstændige muslimer".\nKan man med rette kalde en mand, der udtaler sig sådan, for filosof?\n12. september, 2008 - 13:23\nJeg tror, at jeg forstå hvad du mener og har jeg forstået dig ret, er der flere punkter, vi kan enes om, men lad os nu se.\n”Ethvert udsagn, der begynder med "Islam er ..." er en grov generalisering, nøjagtigt som "Kristendom er ..." eller "Socialisme er ..." - eller for den sags skyld "Danskhed er ...\nDu bruger her begreberne Islam og Kristendom som overordnede begreber ligesom danskhed som du også sammenstiller med - altså kristenhed og islamhed. Det der binder alle kristne respektive muslimer sammen, når alt kultur og individualitet er skrællet af. Det der er universelt for alle kristne respektive alle muslimer.\nHvad religionen Islam er (fortolkninger af islamheden), er til enhver tid bestemt af religionens tilhængere d.v.s. er altid tids –og stedsbestemt. Så i den forstand er jeg enig med dig i, at Islam er ”mange forskellige ting”.\nIslam er, hvad de forskellige kulturer og individer gør den til og det gælder også i Danmark.\nProblemet med Islam i Danmark er for mig to ting:\n1.\tIslamheden indeholder elementer, der er lodret stridende mod demokratiets fundament: Retsstatens lighed for loven.\n2.\tMuslimske indvandrere medbringer kulturelementer, der med rette eller urette tilskrives Islam (fortolkninger af Islam), der er lodret stridende mod dansk sædvane (kultur) herunder vores demokrati-, rets- og rettighedsforståelse. Nogle endog i en sådant grad, at det har været nødvendigt at kriminaliserer dem.\nJeg har tidligere skrevet, at de muslimske 1.generations indvandrere medbragte en præmoderne landsbyislam kultur. Det medførte den sædvanlige skrallespand fra sædvanlig side. Men det var og er en konstatering og ikke en værdidom, der dømmer dem ude som dårlige mennesker. Jeg anser ikke en analfabet for at være et dårligt menneske, men et menneske, der er blevet frarøvet retten til at læse og skrive.\nMen en kulturel horisont præget af præmoderne landsbyislam umuliggør næsten en fornuftig orientering og navigering i et moderne samfund som det danske – og det er et problem\nDu og Ole Falstoft spørger retorisk Anne Marie Buch om hvilke konsekvenser kultur sammenstødene skal have.\n12. september, 2008 - 14:12\nSvend: Der er nogle helt klare værdier i dette samfund vi skal hæge om og bevare: vores demokratiske system, ligestillingen af kønnene, retslig ligestilling, fri meningsdannelse, forsamlingsfrihed etc. Mennesker der der lever her i landet må respektere at de forhold findes og acceptere dem -men det er noget vi skal kæmpe for accepteres af alle: muslimer som kristne. Jeg ser at meget af dette er ved at skride ikke mindst bland visse grupper af etniske danskere hvor man er ved at se stort på de demokratiske og humanistiske principper i dette land så længe det bare går ud over de 'andre'\nDu kan have ret i at mange af de indvandrer fra f.eks. Tyrkiet der kom her til i 60-erne og 70-erne\nfor manges vedkomne ikke var i stand til at agere i det morderne danske samfund - ikke specielt fordi de var muslimer men fordi de kom små landsbyer hvor tiden havde stået stille i århunderede - de har haft de samme problemer rmed den type indvandrer i de tyrkiske storbyer som Istanbul og Ankara\nVi kan være enige om at det ikke er heldigt at herboende indvandrere henter deres ægtefælle i deres hjemland hvis der er tale om en person uden uddannelse og med et traditionelt 'landsbys' verdenssyn - det vil give problemer\nSå jeg er med på at tvangsægteskaber skal modarbejdes - og jeg mener også at der er sket meget på det område de seneste år. Jeg mener den bedste måde at stoppe det på er at inddrage indvandrerne i vores samfund, give dem mulighed for at være aktive medborgere der føler sig accepteret - så vil de også lære at værdsætte de frihedsrettigheder dette samfund giver dem og ikke finde sig i tvangsægteskaber - man må bekæmpe fordomme og gruppetænkning i begge 'lejre'\n12. september, 2008 - 14:25\n"Jeg mener den bedste måde at stoppe det på er at inddrage indvandrerne i vores samfund, give dem mulighed for at være aktive medborgere der føler sig accepteret ."\nMen har indvandrerne ikke disse muligheder? Hvad forhindrer dem i at bruge dem? Deres egen kultur eller racistiske danskere?\nVil indvandrerne ikke (altså naturligvis ikke alle,slet ikke), kan de ikke, eller bliver der spændt ben for dem?\nJa, jeg må tilstå, at jeg ved ikke meget om den slags, da jeg ikke har været i f.eks. Gjellerup siden 1969.\n12. september, 2008 - 14:57\nAnne Marie Buch, Lad være med at lade som om, du ikke forstår, hvad jeg mener. Du afviser, at islam såvel som kristendom kan være mange forskellige ting. Du vil afvise alle indvandrere (og flygtninge?) med en bestemt religion og nationalitet ("fra muslimske lande").\nHvis man ønsker at fastholde de værdier, som det Danske samfund stod for indtil "systemskiftet i 2001" er det snarere den slags holdninger, der skal "afvises."\n12. september, 2008 - 15:09\nHvad er alternativet til Anne Maries konsekvent indstilling?\nEn sortering ved grænsen?\n12. september, 2008 - 15:28\nFørst det polemiske. Jeg sidder med et lille smil og glæder mig over, at på trods af din fornægtelse i andre tråde, så er der nu nok noget, der hedder dansk kultur og danskhed.\nDu har tidligere i tråden givet et bud: ”Jeg er overbevist om at den slags skal bekæmpes med oplysning og debat” og i sidste indlæg skriver du: ” Mennesker der lever her i landet må respektere at de forhold findes og acceptere dem - men det er noget vi skal kæmpe for accepteres af alle: muslimer som kristne”\nJeg mener også, at oplysning og debat er nødvendigt, men det er ikke tilstrækkeligt, der skal også lovgivning til.\nI det andet citat af dig er jeg enig i første del, men helt uenig i ” men det er noget vi skal kæmpe for accepteres af alle: muslimer som kristne”.\nHer bliver jeg helt Per Thomsensk og Bjørn Holmskjoldsk i hovedet: ” Mennesker der lever her i landet må respektere at de forhold findes og acceptere dem” – punktum. Hvorfor? Sådan er det bare.\nDe forhold vi taler om, er rettigheder vi kulturelt har tilkæmpet os over århundreder og deres berettigelse er ikke til debat. Den kamp er udkæmpet. Ingen kulturrelativisme her – noget er bare bedre end andet.\nDette kulturelle diktat kan vi tillade os uden tøven, fordi alle de kulturelementer fra den præmoderne landsbyislam, som vi tager afstand fra, har alle indgået og rester indgår fortsat i vor egen kultur, men de er af den historiske udvikling kasseret som forældede – de tilhører fortiden.\n12. september, 2008 - 15:56\nHvad er dit bud på konsekvenserne?\n12. september, 2008 - 16:43\n@ Ali Hussein Abbas\nDet danske ord for muslimer er muhamedanere.\nDet blev desværre gjort ikke politisk korrekt af Fativ Alev.\nDer er ellers et finurligt ordspil i det:\nMuhammed daner - Muhammed dansker – dansk muslim.\nMåske skulle vi gøre det politisk korrekt igen\n12. september, 2008 - 17:31\nAnne Marie Buch synes, man skal generalisere. Jeg synes, man skal møde sine medmennesker som individer.\nDer ligger forskellen, og det nytter nok ikke noget at fortsætte diskussionen.\n12. september, 2008 - 17:59\n@Ali Hussein Abbas\nKan du ikke forklare lidt om hvor mange Islamiske stater der er demokratier?\nKan du ikke forklare lidt om muslimerne og ligestilling?\nHvordan ser det ud i Islamiske / Muslimske lande når man kigger på accept af kristne og jøder som værende jævnbyrdige med muslimer...?\n12. september, 2008 - 18:09\nVil du så stå ved grænsen og møde medmennesker som individer?\nEller hvordan skal dit udsagn konkret forstås i denne sammenhæng, der jo handler om indvandring?\n12. september, 2008 - 18:25\nSvend: De værdier jeg nævner er jo ikke specielt danske de er fælles for de vesltlige demokratier\nHansi: Hvad er din pointe? Demokrati i vores forstand er ikke særligt udbredt - hverken i den islamiske eller kristne verden uden for Europa.\nMen er der faktisk demokratiske elementer i mange islamiske lande\nBuch: Du griber straks muligheden med kyshånd at sætte lighedstegn mellem islamisme og muslimer, Det er rent demagogi\n12. september, 2008 - 18:31\nvil du ligesom Per V. stå ved grænsen og sortere potentielle indvandrere, nu da I ikke vil generalisere?\n12. september, 2008 - 19:42\nDet er ok for mig, hvis vi ,med en omskrivning af en gammel revyvise, kan enes om:\nDet er ikke det at være muslim – det er måden altså at være muslim på.\nOg hvis, der i en accept af dette, også ligger, at der er måder at være muslim på, der er aldeles uacceptabelt i Danmark.\n12. september, 2008 - 22:14\nDemokrati er en luksusvare, som kun de, der har råd, har overskud til at beskæftige sig med.\nFor dem, hvis hele liv er optaget af, at overleve fra dag til dag, er det en ikke eksisterende og ligegyldig størrelse.\nDet system, der kan sikre deres biologiske behov, er per definition det gode.\nDen islamiske verden har, efter den har været koloniseret, været præget af despotier og diktatorer, som de vestlige demokratier verbalt og principielt har taget afstand fra, men reelt har samarbejdet med og beskyttet i egeninteresser.\nDer har været forsøgt socialistisk prægede sekulære samfund, men det er endt i det rod, vi kender i dag med rigide størknede strukturer uden fremtidshåb og med regimer uden folkelig legitimitet. Og man kan vel ikke bebrejde befolkningerne, at de søger andre veje ud af elendigheden.\nNår Hizbolla, Hamas og Det muslimske Broderskab har succes, skyldes det måske nok så meget, at de i vid udstrækning har påtaget sig de sociale funktioner, der ellers påhviler en stat, som deres religiøse fanatisme.\nVesten kan håbe på, at globaliseringen – den globale arbejdsdeling – vil løfte befolkningerne ud af fattigdommen og dermed ud af deres (islamisternes) indflydelse, med den samme proces, der er påbegyndt i Kina.\n12. september, 2008 - 22:39\nDu har det tilfælles med Krarup og DF og alle Per Thomsen´erne på ”venstrefløjen” , at I nægter at erkende, uanset om I kan lide det eller ej:\nDanmark har overskredet grænsen fra at være et enhedskulturelt samfund med social pluralisme til at være et samfund med kulturel pluralisme.\nSamfundsproblemerne kan ikke længere formuleres, forklares og løses alene med socioøkonomi. Vi er nødt til at indtænke kultur og religion både i problemerne og i deres løsning.\nVi skal som samfund, har fundet den mindste nødvendige fællesnævner eller med andre ord, vi skal have afklaret, hvilket kulturelle og religiøse udskejelser vi kan og skal accepterer/tolererer.\nDet er SF som parti, det første der har erkendt og det skal de have ros for.\n12. september, 2008 - 23:22\nSelvfølgelig vil jeg ikke "stå ved grænsen og sortere individer". Det ved du jo også godt, ikke?\nSvend W er faktisk inde på det rigtige, det som bl.a. Buch ikke fatter, nemlig at der er mange måder at være muslim på.\nHvis herboende muslimer overholder landets love, har jeg ingen problemer med, at de skiller sig ud, hvad angår religion, spisevaner, påklædning eller for den sags skyld politiske holdninger.\nDer er også mange "folkedanskere", hvis holdninger jeg finder afskyelige - ingen nævnt, ingen glemt - uden at anfægte deres ret til at være her.\nJa, der er såmænd danskere, hvis holdning jeg finder betydeligt mere afskyelig end de fleste herboende muslimers. Det er nu engang prisen for at leve i et demokrati: Man kan ikke tvinge andre til at have samme holdning som en selv.\nOg spar os så for alle disse retoriske spørgsmål, tak.\n12. september, 2008 - 23:51\n"Og hvis, der i en accept af dette, også ligger, at der er måder at være muslim på, der er aldeles uacceptabelt i Danmark."\nJeg er faktisk fuldstændig enig. Hvis islam for en given muslim i praksis betyder at vedkommende fejrer ramadan og holder sig fra svinekød, så er jeg fuldstændig ligeglad. Jeg fejrer selv International Talk Like A Pirate Day og spiser overhovedet ikke kød, så jeg skal vel takke min lyse hud og mit jødiske fornavn for at jeg ikke er blevet krævet landsforvist endnu. At muslimer i sagens natur tror på noget, jeg selv mener er en gang absurd middelalderligt bavl (at übernissen, der har skabt hele universet på en uge, sidder deroppe i himlen og lader sig forarge over menneskers sexvaner) finder jeg måske en smule sørgeligt, men folk tror sgu på så mange mærkelige ting.\nMen hvis islam for en anden given muslim indebærer at skære småbørns kønsdele i stykker, begå "æres"drab på kvinder eller sende dødstrusler efter tegnere, så kan eller skal vedkommendes religion sgu ikke praktiseres i Danmark. Så kræver den nemlig krænkelser af andre menneskers rettigheder (og lovovertrædelser), og det har vi som samfund besluttet at vi ikke vil acceptere --- og så skal man sgu ikke kunne gemme sig bag ved henvisninger til religion, uanset om religionen hedder islam, scientology, kristendom eller asatro. At religion ikke er et "get out of jail free card" for nogen som helst, og iøvrigt står til åben kritik og diskussion, er en forudsætning for et oplyst, sekulært samfund.\n13. september, 2008 - 00:32\n"... og så skal man sgu ikke kunne gemme sig bag ved henvisninger til religion, uanset om religionen hedder islam, scientology, kristendom eller asatro. At religion ikke er et "get out of jail free card" for nogen som helst, og iøvrigt står til åben kritik og diskussion, er en forudsætning for et oplyst, sekulært samfund."\nOg hvor mange mennesker tror du egentlig, at du kan finde i Danmark, som har det synspunkt at religionen giver den troende lov til at overtræde loven, sådan som du beskriver det?\nDu konstruerer en stråmand, som du derpå vellystigt hakker i stykker. Hvor interessant er det lige?\n13. september, 2008 - 00:57\nDet er der sikkert (og forhåbentlig!) ikke ret mange, der mener. En af dem, der faktisk gjorde det, var Abu Laban; han havde et par forslag til hvordan muslimer i Danmark burde følge en parallel, muslimsk lovgivning. Abdul Wahid Pedersen har været inde på lignende tanker. Teoretisk set kan de to (eller, rettere een, Abu Laban er jo død nu) godt være de eneste; jeg tror ikke at nogen har lavet en undersøgelse af præcis hvor mange muslimer, der har den holdning.\nIøvrigt er mit andet punkt desværre ikke et helt ukendt fænomen. Der er en del, der mener at deres foretrukne religion ikke står til åben kritik og diskussion -- jf. de efterhånden til hudløshed diskuterede dødstrusler mod folk, der har kritiseret (eller parodieret -- eller for den sags skyld tilsvinet) islam. Iøvrigt var der også en svensk avisredaktør (fra Östgota Korrespondenten), der modtog dødstrusler fra kristne fordi han havde bragt en annonce for en punkfestival, hvorpå der var et billede af en djævel, der skider på Jesus.\nKun en tåbe frygter ikke organiseret religion.\n13. september, 2008 - 01:07\nNoget helt andet er at der jo faktisk *findes* muslimer her i landet, der mener at deres religion kræver at de skærer i deres børns kønsdele, begår "æres"drab på kvinder, eller truer kritikere på livet. Det vil du vel ikke benægte?\nMin pointe er ikke at vi derfor skal smide alle muslimer ud. Da jeg ikke selv tror på nogen version af Den Store Himmelfar, så interesserer det mig ikke på andet end et rent abstrakt plan hvad folk går og tror om ham, og om de mener at den ene eller den anden forlængst døde gut i mellemøsten var hans repræsentant på jorden. Til gengæld er det ret interessant hvordan de udlever deres tro i praksis. Min pointe er derfor blot at vi for pokker må kunne blive enige om, at der findes måder at praktisere islam (eller andre religioner, for den sags skyld), som vi *ikke* bør acceptere. Det håber jeg at du er enig i.\n13. september, 2008 - 01:11\nUgebrevet A4 offentliggjorde for nyligt en undersøgelse blandt muslimske indvandrere, hvor man havde undersøgte deres viden og holdninger til HuT.\nDet viste sig at kun nogle ganske få procent sympatiserede med HuT og flertallet vidste faktisk slet ikke hvad HuT er.\nDet er en psudodiskussion af rang, når SF, Information og andre bliver ved med at insistere på at italesætte HuT som en forfærdelig og farlig trussel mod det danske demokrati.\nDer må ligge andre motiver bag. Gæt selv hvilke...\n13. september, 2008 - 01:23\nDet viste sig, at det kun var ganske få der ville indrømme at de var medlem af en organisation der vil demontere det danske samfund, hvis de får muligheden.\n"Det er en psudodiskussion af rang, når SF, Information og andre bliver ved med at insistere på at italesætte HuT som en forfærdelig og farlig trussel mod det danske demokrati."\nJeg er nu også generelt mere bange for de ikke-dansktalende Imamer der prædiker med to tunger.\nNå ja, og så alle de danskere(?) som dig Per Thomsen, der bare benægter de store problemer vi har. Per, I er næsten farligere end Islamisterne.\nMed jeres hadske bedrevidenhed og syge ideologi, er I med til at forhindre en saglig debat af emnet.\nDet tror jeg gerne. Jeg har også indtryk at fænomenet HuT lader til at være noget opblæst -- de er vel i praksis en ca. lige så stor trussel mod det danske demokrati som eksempelvis DNSB er det. Begge er forholdsvist obskure grupper af ultraradikale galninge, som langt de fleste her i landet er enige om er langt, langt ude i hampen. Nok egentlig et godt stykke forbi hampen, og ude i væsentligt stærkere sager.\nTil gengæld har jeg ikke noget problem med at venstrefløjen yder aktiv modstand mod begge grupper. Jeg er da også glad for at Enhedslisten har været med til at afholde demonstrationer mod HuT -- det gjorde de faktisk dengang før det blev trendy. En fascist er nu engang en fascist, uanset hvordan han ser ud -- og i min bog er en religiøs fascist altså ikke bedre end en sekulær fascist.\n13. september, 2008 - 01:30\n"Det viste sig, at det kun var ganske få der ville indrømme at de var medlem af en organisation der vil demontere det danske samfund, hvis de får muligheden."\nMig bekendt er der da ret mange medlemmer af Dansk Folkeparti, og det er da noget mange frisk og frejdigt indrømmer ganske åbenlyst...\nOg så tabte du igen med din bøvede "det man siger er man selv"-logik :-)\n13. september, 2008 - 08:08\nJeg er faktisk tæt ved at være enig med dig (sic!).\nAutocitat fra en gammel tråd:\n”Det er en relativ beskeden, men meget højrøstet muslimsk organisation (trossamfund) bestående af en fraktion af rigide for ikke at sige rigoristiske religionsfortolkende muslimer helt overvejende af arabisk-palæstinensisk herkomst, der forsøger at autorisere sig selv til at tale på alle danske muslimers vegne, på trods af at andre langt større grupper af danske muslimer – af arabisk, tyrkisk og somalisk herkomst klart har sagt fra overfor trossamfundets selvudråbte rolle.\nDer er vel ingen anden muslimsk organisation end HuT, der som Islamisk Trossamfund ved sine ytringer og handlinger i den grad har sat barriere op for et fornuftigt samvirke og en fornuftig tilpasning muslimer og andre danskere imellem.\nHvorfor skulle vi andre så lægge betydende vægt på, hvad HuT og Islamisk Trossamfund – disse ikke repræsentative minoritetsgrupper blandt danske muslimer - mener?”\nSå når HuT drager ad helvede til, må de godt tage Islamisk Trossamfund med samt alle de importerede, samfundsmæssige analfabetiske imamske helvedesprædikanter..\nHvilken befrielse det vil være, når religionen (igen) er sat samfundsmæssig på plads, så vi igen kan tage fat på det væsentlige – udviklingen af vort samfund.\n13. september, 2008 - 10:45\nMan sidder og savner et svar fra Ali Hussein Abbas på Hansi´s spørgsmål ang. muslimske samfunds syn på ligestilling, jøder, kristne.\n-spørgsmål, som jo stadig står tilbage når røgen fra polemikken har lagt sig.....\n22. september, 2008 - 19:58


House of Mooshki - Kongsgaard Bridal\nBrudekjolerne fra Mooshki er kendetegnet ved en høj grad af unik personlighed. Mooshki kjolerne gør det muligt at personificere din kjole, så den bliver unik og helt perfekt til dig. Brudekjolerne ligger i grænselandet fra det traditionelle til det moderne. Fra vintage til gotisk stil.\nEnhver kjole fra Mooshki er designet med den perfekte pasform og skabt med stolthed fra første sting til sidste finish. Mooshki bruger nogle af verdens bedste stoffer fra hele verden, fra satin og silke til chiffon, taffeta og organza. Brudekjolerne fra Mooshki har typisk kortere leveringstid end vores andre mærker.


Hybenkerneolie og mandelolie i en lækker dagcreme fra Bauer\nHjem/Alle Produkter/Creme/Dagcreme – hybenkerneolie\nEn god beskyttelse af huden: Bauer skin care\n50 ml | 94% økologisk\nBauer’s dagcreme med hybenkerneolie er en lækker creme som har et højt indhold af mandelolie, hybenkerneolie, E-vitamin og bivoks.\nDagcreme - hybenkerneolie antal\nVarenummer (SKU): 008 Kategorier: Alle Produkter, Creme Tags: Ansigt og Hår, Økologisk\nEn lækker dagcreme med hybenkerneolie – til daglig brug og fornøjelse\nBauer’s økologiske dagcreme til sensitiv hud er en lækker creme, som har et højt indhold af hybenkerneolie, mandelolie, bivoks og E-vitamin. Hybenkerneolie er rig på fedtsyrer, treotinoin og antioxidanter, som understøtter regenerering af hudens celler. Desuden er hybenkerneolie kendt for at reducere forekomsten af rynker, ar og pletter. Indholdet af E-vitamin beskytter og modvirker hudens aldringstegn, idet de frie radikaler nedbrydes. Bauer’s dagcreme med hybenkerneolie absorberes hurtigt, og kan anvendes hver dag, da den er en mild og plejende. Cremen er parfumefri.\nHar jeg sensitiv hud – og hvad gør jeg?\nRigtig mange har sensitiv hud. Huden reagerer – ligesom resten af kroppen på påvirkninger fra sol, kulde, madvarer, alkohol og stress. Rødmen, kløe, prikken eller uren hud behøver ikke betyde at du er allergisk, men at din hud er i ubalance. Stress er også ofte med til at udløse fx forkølelsessår, uren hud, hårtab, kløe mm.\nBrug gerne en mild peeling på huden\nDin hud renses, porerne åbner sig og får derved mere gavn af de gode produkter, som du efterfølgende bruger. NB: læs under body oil, hvor der er en beskrivelse på en mild DIY peeling til den sarte hud. Husk at huden også plejes indefra. Se derfor på din kost (krydret mad), søvn og stress. Drik rigeligt med vand eller prøv evt. olieshots, da huden også fugtes indefra.\nBauer’s dagcreme med hybenkerneolie, kan bruges på daglig basis – op til flere gange om dagen. Den passer godt til normal eller olieret hud, og giver en behagelig følelse på huden, efter f.eks. en let peeling.\nvores 100% økologiske Body Oil med kokos- og hybenkerneolie. Det kan være godt, at bruge en olie til huden i en overgang. Body Oil er en fed olie, som virkelig giver fugt og beskyttelse til din hud. Rens ansigtet om aften og påfør bauer’s body oil. Den fungerer som en plejende og beroligende fugtmaske, natten igennem. Den trænger hurtigt ind i huden, og begynder at arbejde med det samme.\nCera Alba “Bivoks” mikrobielle egenskaber og Rosa Canina seed oil “hybenkerneolie” anti-inflammatorisk studie\nDem. Vand, *Mandelolie, *Hybenkerneolie, *Glycerin, MF fedt (fødevare), *Bivoks, VE fedt (fødevare), *E-vitamin, Mild konservering\nAqua, *Prunus Amygdalus Dulcis oil, *Rosa Canina seed oil, *Glycerin, Sodium Stearoyl Lactylate, *Cera Alba, Glyceryl Stearate, *Tocopherol, Citric Acid, Multimeg\nNormal hud, Sensitiv hud, Sårbar hud\nVær den første til at anmelde “Dagcreme – hybenkerneolie” Annuller svar


Vestjyllands smukkeste motionsløb\nKlausie-løbet by night\nVestjyllands smukkeste motionsløb,\nStart: Der startes ved Friskolen, Torstedvej 44 i Torsted 6980 Tim\nDeltagelse foregår på eget ansvar\nKl. 19,30 Starter løbere der ønsker at løbe uden pandelamper eller lignende.\nKl. 19,45 Starter løbere der ønsker at løbe med pandelamper eller lignende.\nPris: KUN 100,00 kr.\nTilmelding: Betaling ved tilmelding her på siden, senest 4 dage før løbet eller på løbsdagen, mod gebyr på 40,- kr.\nTilmelding og afhentning af løbenumre på dagen, fra kl. 18.00 til 19.00\nDiplomer: Diplom udskrives her fra hjemmesiden\nResultatliste: Opdateres løbende her på hjemmesidens resultat liste.\nOpvarmning: Fælles opvarmning kl. 19.15\nRuten: 7,5 og 10 km i kuperet terræn med blandet underlag som, asfalt, grus, sand og skovveje.\nDer startes på asfalt og efter ca. 1 km løbes der på grusvej, ind i Klausie plantage, herefter er det på skovveje uden offentlig trafik.\nDer er belyste skilte med ca. 500 meters interval. På steder lukker trækronerne sig over vejen, og her er det fuldstændig mørkt. Under 2 km. af ruten er på offentlig vej, resten er på skovveje uden anden trafik.\nUnderlaget kan være vanskeligt afhængig af vejret.\nBad: Der er ikke mulighed for bad.\nmen vi serverer varmt suppe kaffe og kage når du er i mål\nTestløbere: Søren H Mikkelsen, udtaler om Klausie-løbet\n104 løbere havde valgt at bruge denne kolde forårsaften til at løbe rundt i skoven omkring Torsted i totalt mørke. Nogen løb helt uden lys, mens andre valgte en mere forsigtig løsning, med pandelamper m.v. Deltagerantallet var ifølge arrangørerne lidt skuffende, da der var over 200 tilmeldte sidste år. Måske har den lange vinter, og de dermed plørede stier og grusveje, skræmt nogle fra dette års udgave af løbet. Denne aften var dog forholdsvis from med små plusgrader og næsten ingen vind. Klausie-løbet by night 2010 er et sjovt lille motionsløb, som har den specialitet, at det afvikles i mørke. Løbet fungerer generelt rigtig godt. Atmosfæren er hyggelig og der er en god, nærmest familiær stemning overalt. Der var ikke mange skønhedsfejl i forbindelse med løbet, dog synes jeg at man bør skrive den rigtige distance på indbydelsen, eller måske lave et tillæg til ruten, så det bliver en 10 km rute. Endvidere ville det være dejlig med mulighed for bad, når man kommer langvejs fra.\nLøbsdeltagere: Søren Damgaard Jensen\nHvis man overvejer at løbe Klausie-løbet by night, skal man absolut unde sig selv den oplevelse, det er, at løbe i totalt mørke. Løbere, der lyser op som en tregearet Puch, får slet ikke oplevelsen af nattemørket og det nattesyn, der indfinder sig efter nogle kilometer. I mørket begynder man faktisk at "se" med fødderne, og får en helt anden fornemmelse for underlaget og landskabet, der langsomt begynder at tage form efterhånden som synet skærpes\n.Når man har løbet turen uden anden lys end månen og stjernerne og oplevet hvor smuk en oplevelse, det kan være, har man bestemt ikke lyst til at gå over til light-udgaven. Prøv selv, det er et rigtig godt løb!


html_5 FfI Håndbold med mere fokus på fysisk træning\n12.06.2019 | Af: Kanal Frederikshavn\nFfI Håndbold med mere fokus på fysisk træning\nFfI Håndbold øger fokus på fysisk træning og har i den anledning indledt et samarbejde med Crossfit Frederikshavn for sæsonen 2019-2020.\n- Vi har som klub et klart mål om, at vi i fremtiden vil have minimum et hold i alle ungdomsrækkerne og minimum et divisionshold på dame- og herresenior. Det kræver, at vi er "flest muligt, længst muligt". Et af de områder vi ved, vi kan være med til at forbygge, at spillere stopper med at spille håndbold i en alt for tidligt, er at undgå for mange alvorlige skader, så derfor synes vi, det er vigtigt, at spillere i FfI Håndbold skal have de bedste betingelser for at træne skadesforbyggende/fysisk træning, udtaler sportslig koordinator Morten Frandsen Holmen.\nHan er derfor glad for at have lavet en god aftale med Brian Høj og Crossfit Frederikshavn.\n- Brian vil til den kommende sæson stå for at planlægge og vejlede alle holdene fra U13 og op til vores førstehold i 2. division. Brian har lavet fysiske programmer, som er skræddersyet til den enkelte årgang. På den måde er vi sikre på, der er en rød tråd igennem hele systemet - helt fra man starter med at træne teknik som U13, til man fysisk skal være klar til at gå fra ungdom til seniorhåndbold, udtaler Morten Frandsen Holmen.\nBrian Høj, ejer af Crossfit Frederikshavn, synes, det er dejligt, at så stor en klub som FfI Håndbold begynder at sætte mere fokus på den skadesforbyggende/fysisk træning ned igennem hele systemet.\n- Det er dejligt at se, når klubber har en klar plan for en del, der er så vigtig, når vi snakker sport og skader. Jeg er ret sikker på, at de med dette indsatsområde kommer til at vinde på det i længden, udtaler Brian Høj.\n2. pinsedag stod den på oplæring. Spillere fra U13 piger, U15 piger, U19 piger, U15 drenge plus forældre og trænere var på plads i Crossfit Frederikshavn.


Samlet landsby til kamp mod nye vindmøller - sn.dk - Roskilde\nBeboerne i Slæggerup handlede hurtigt, og allerede da det nye regnvandsbassin i sidste weekend blev indviet i Trekroner af formanden for teknik- og miljøudvalget Torben Jørgensen (S), var borgerne til stede for at gøre opmærksom på, at de ikke ønsker at blive nabo til tre 125 meter høje vindmøller.\nArtiklen: Samlet landsby til kamp mod nye vindmøller\nSamlet landsby til kamp mod nye vindmøller\nOpdateret 03. juni 2013 kl. 12:20\nRoskilde - 01. juni 2013 kl. 08:48\nRoskilde: Der tegner sig en særdeles svær vej for opstilling af vindmøller i Roskilde Kommune. Forvaltningen har anbefalet tre områder i kommunen og i det ene, Slæggerup, lige nord for Roskilde, er beboerne på barrikaderne. Her ser kommunen mulighed for at placere tre møller på 125 meter i højden. Dermed vil møllerne også blive særdeles synlige i den nye bydel Trekroner og i Himmelev og Veddelev.\nDer er dog en stor udfordring. Lodsejeren har meddelt kommunen per mail, at han ønsker, at den finder en anden placering - på havet.\n- Der er ingen fortilfælde i Danmark, hvor man har eksproprieret til vindmøller. Jeg vil betegnet projektet som helt dødt, hvis lodsejeren siger fra, siger Susanne Jensen, medlem af og tidligere bestyrelsesmedlem i foreningen Vindmøller men med omtanke og tidligere bestyrelsesmedlem i forening Naboer imod kæmpevindmøller.\nLæs meget mere i DAGBLADET Roskilde lørdag


Toppen af poppen-stjerne bliver ulidelig uden musik\nKøbenhavn, 30/09/2021 - 10:02\nAlex Vargas bruger musikken både i livets lyse stunder og i de mørkeste timer. Det bringer ham og resten af holdet i "Toppen af poppen" til tårer.\nDe forgangne fire uger har musikeren Alex Vargas fortolket andres numre i årets udgave af "Toppen af poppen".\nMen søndag er det endelig hans tur til at sidde for bordenden og høre sine sange fortolket af resten af holdet, som består af Simon Kvamm, Mathilde Falch, Hjalmer, Maria Bramsen, Katinka Bjerregaard og Malte Ebert.\nAlex Vargas er tidligere blevet spurgt, om han havde lyst til at medvirke i det populære mainstreamprogram i bedste sendetid på TV 2. Men det er først i år, at han har følt sig parat.\n- Jeg syntes, det var en smule nervepirrende at skulle have et kamera i snotten syv dage i træk, og så har jeg også syntes, at tanken om at nå så bredt ud var lidt angstprovokerende. Det har jeg ikke været klar til - før nu, siger Alex Vargas og uddyber:\n- Jeg tror, det skyldtes følelsen af at miste kontrollen over, hvem der får lov til at tage stilling til, hvad jeg laver. Og det er jo fuldstændig latterligt. For som musiker har jeg selvfølgelig en drøm om at spille for så mange mennesker som muligt.\nDen 33-årige musiker, som er søn af en dansk-britisk mor og en uruguayansk far, slog for alvor igennem i 2016 med hitsinglen "Solid Ground", som blev fulgt op med megahittet "Shackled Up".\nDen indbragte ham samme år en Danish Music Awards som Årets Danske Solist.\nMed den i bagagen albumdebuterede han med pladen "Cohere", som rummede nummeret "Higher Ground".\nI søndagens udgave af "Toppen af poppen" fortæller den anerkendte musiker om nogle af de skelsættende episoder, som ligger til grund for sangene - fra livets yderpunkter med den store kærlighed til en livsomvæltende sorg, som fik fundamentet til at forsvinde under ham.\n- Jeg tør næsten ikke at tænke på, hvem jeg ville være uden musikken. Jeg eksisterer ikke uden den, fortæller Alex Vargas.\n- Jeg bliver sindssyg, når jeg ikke får lov til at være kreativ. Jeg føler selv, jeg bliver ulidelig at være sammen med.\nSøndagens udgave af "Toppen af poppen" bliver en følelsesladet aften for hele holdet.\nI hans lyrik finder man kærestebreve til Lea, som har han datteren Dolly på to år og en nyfødt søn med.\nI teksterne berører han også komplicerede konflikter, en destruktiv perfektionisme, som han har måttet søge psykologhjælp for, og så har han brugt musikken som en del af bearbejdelsen af sit livs største tragedie, da han mistede sin søster, som pludselig døde af en hjerneblødning.\n- Det, der er sket i mit liv, og som bliver bragt i fokus i programmet, er ikke de store hemmeligheder. Det har været fremme før. Grænsen går ved at fortælle om andre mennesker i sådan en grad, at det begynder at føles, som om at man tager kontrollen fra dem, fortæller Alex Vargas.\n- En gang imellem får jeg sagt lidt for meget, og det var jeg også nervøs for her. Men der var en kæmpe respekt fra produktionen, og jeg gik ikke derfra med følelsen af, at jeg havde fortalt for meget.\nSkulle Alex Vargas medvirke i "Toppen af poppen" næste år, ville hans repertoire se en smule anderledes ud, og fortolkningerne kunne have været nogle helt andre end dem i søndagens program.\nAlex Vargas har nemlig et nyt album på vej, og der er nogle anderledes toner på det end på de foregående udgivelser.\n- Jeg har givet mere slip på nogle fronter, hvor jeg ellers plejer at have kontrol. Så der kommer nogle andre følelser på pladen. Jeg tror endda, at jeg har skrevet mine første sådan mere glade kærlighedssange, fortæller Alex Vargas.\n- Jeg har været i et lykkeligt forhold i over otte år, så det er også på tide, siger han med et smil.\n"Toppen af poppen" sendes på TV 2 søndag klokken 20.


Ny, eller kommende hvalpeejer - dette er godt at vide I Vimedpoter.dk– VIMEDPOTER\nForside Hundeblog Til dig der er ny- eller kommende hvalpeejer.\nTil dig der er ny- eller kommende hvalpeejer.\nNovember 24, 2021 Betina Truelsen Lund\nDet er kæmpe stort at få en lille ny hvalp i huset. Spændingen og glæden er lige stor uanset om det er første gang eller du har prøvet det før. For en helt ny hvalpeejer kan der være mange spørgsmål der melder sig. Her vil jeg prøve at komme ind på nogle af de ting der kan være dejligt at vide som ny kommende hvalpeejer. Til dig der har prøvet det før, kan det være ting du har glemt og som er rart at få genopfrisket hvis det er mange år siden du sidst havde hvalp i huset.\nUdstyr til den nye lille hvalp - i denne gide har jeg samlet en liste over ting der skal købes inden hvalpen kommer hjem. Gå til guide\nInden hvalpen kommer hjem - tanker der er gode at gøre sig og snakke igennem, inden i henter jeres lille nye familiemedlem. Feks, hvor skal hvalpen sove, må den komme i sofaen osv. (kommer snart)\nHvalpens udvikling - Det er sjovt og dejligt at få hvalp i huset, men kan også være udfordrende og hårdt til tider. Her kan du læse om alle hvalpens udviklingsfaser den går igennem og hvad der sker i disse perioder. Læs artikel\nHvalpevenlige tyggeting - Hvalpetænder klør og hvalpen har brug for at bide og tygge i noget. Har den ikke tyggelegetøj eller tyggeting, vil den bare vælge at tygge i noget andet, for du kommer ikke uden om at den har brug for at tygge i noget. Så gode hvalpevenlige tyggeting vil jeg klart anbefale dig at købe. Jeg har samlet alle gode tyggeting til din hvalp her\nDer vil løbende kommer mere på ......


Forside Detroit Lions Free agency-analyse og draftoptakt: Detroit Lions\nEfter tre skuffende år med Matt Patricia har Lions trykket på genstartsknappen.\nVi er halvvejs og er kommet til NFC North, hvor vi finder Detroit Lions, der har gennemgået en markant forandring denne off season. Lions har skiftet træner og general manager, og for første gang siden 2009 er Matthew Stafford, der er blevet tradet til Los Angeles Rams, ikke længere Lions’ startende quarterback. Hvad betyder det for holdet fremadrettet?\nQB, Matthew Stafford (Trade – Rams)\nWR, Kenny Golladay (Giants)\nWR, Marvin Jones (Jaguars)\nILB, Jarrad Davis (Jets)\nWR, Jamal Agnew (Jaguars)\nWR, Mohamed Sanu (49ers)\nQB, Chase Daniel (Chargers)\nCB, Desmond Trufant (Bears)\nDT, Danny Shelton (Giants)\nK, Matt Prater (Cardinals)\nCB, Justin Coleman (Dolphins)\nQB, Jared Goff (Trade – Rams)\nRB, Jamaal Williams (2 år, 6 millioner dollar)\nWR, Tyrell Williams (1 år, 4 millioner dollar)\nWR, Breshard Perriman (1 år, 2,5 millioner dollar)\nDE, Charles Harris (1 år, 1,75 millioner dollar)\nK, Randy Bullock (1 år, 1,75 millioner dollar)\nDE, Romeo Okwara (3 år, 37 millioner dollar)\nLS, Don Muhlbach (1 år, 1,1 millioner dollar)\nMatt Patricia prøvede et etablere et new New England i Detroit, men det resluterede kun i dårlige resultater og utilfredse spillere. Efter to og et halvt år blev indeværende sæson, efter en 4-7 start, endestationen for et forfejlet Patricia-projekt.\nAllerede inden sæsonen stod det for de fleste klart, at Lions og Patricia-kombinationen var en dødssejler. Og da Lions lagde ud med at tabe to divionsopgør imod Bears og Packers, stod det mere eller mindre klart, at holdet atter ville glippe slutspillet. 5-11 blev resultatet på en gennemført ærgerlig sæson for Detroit, der oplevede få lyspunkter.\nDet eneste pulshævende øjeblik kom, i uge 6, hvor Matt Stafford kastede en kampvindende touchdown til T.J. Hockenson efter Falcons’ Todd Gurley kom til at score en touchdown, og derved gav Lions muligheden for at komme tilbage.\nDe eneste to ting, Lions-fans for alvor havde at glæde sig over var, at Matt Patricia modtog en fyrreseddel, og at de i det mindste ikke kunne komme på stadion og derved tage ydeligere del i dødssejleren.\nDetroit-holdet ser nu fremad. Og det betyder udrensning.\nNæste side: Dødsboet ryddes


Spectacles fra Snap Inc. - Euroman\nSpectacles fra Snap Inc.\nSolbriller der snapper: Snapchats nye opfindelse bringer dine videoer endnu tættere på virkeligheden\nFremtiden ser godt ud.\n26. sep. 2016 Teknik\nI sidste uge ændrede Snapchat navn til Snap Inc. Det vil sige firmaet ændrede navn, ikke video-appen.\nNavneforandringen faldt sammen med, at Snap Inc. annoncerede, at virksomheden bevæger sig ind på et nyt forretningsområde. Firmaets vækst har hidtil været bygget på muligheden for at dele videobidder, der hurtigt forsvinder igen, men nu har ledelsen øjnet et nyt, og mere håndgribeligt marked.\nSnap Inc. kalder sig nemlig nu for kameraproducent, og premieren på hardware-produktionen kommer på et ubestemt tidspunkt dette efterår i form af et par solbriller med et indbygget kamera, der ved et lille tryk med fingeren optager det, du ser ud gennem brilleglassene.\nForskellen fra at optage det med en smartphone skulle ifølge Snapchat-skaberen Evan Siegel være, at du ikke bare tager et billede af noget, du ser, men skaber en næsten nøjagtig gengivelse af din oplevelse.\nMed den nye brille, der har fået det nærliggende navn Spectacles (selv om Snaptacles selvfølgelig havde været endnu mere oplagt), får man et spektrum så bredt, at det næsten svarer til ens naturlige synsfelt. Så ting som dårlige beskæringer, kameravinkler og forstyrrende fingre foran linsen skulle være fortid.\nEvan Siegel beskriver i Wall Street Journal, hvordan det føltes at gense noget materiale, som han optog under en vandretur i 2015, hvor brillen skulle afprøves:\n“Jeg kunne se mine egne minder, gennem mine egne øjne – det var utroligt. Det var det tætteste, jeg nogensinde har været på at blive bragt tilbage i tiden.”\nEvan Siegel er ikke den eneste, der har drømt om at fastholde virkeligheden gennem et par brilleglas. Men i modsætning til Google-brillen, der med sit kiksede design havde en kæmpe forhindring på vejen mod salgssucces, ligner Spectacles til forveksling et par moderigtige solbriller.\nDet eneste, der på overfladen adskiller den teknologiske brille, der kommer i sort, koral og turkis, fra et par normale designer-solbriller, er cirklerne på hjørnet af stellet, der lyser op, når du filmer.\nSå du kan ikke i al hemmelighed gå rundt og filme din omverden. Til gengæld kan du vente, til du har et roligt øjeblik, med at afgøre, hvilke filmklip, du vil dele med den.\nOptagelserne, der kan være op til 10 sekunder lange, sendes nemlig trådløst til din Memories-sektion på Snapchat, hvorfra du så kan overføre dem til din kontos Stories-sektion, hvor andre kan se dem.\nBrillerne kommer til at koste cirka 850 kroner, og med i købet følger et genopladende brilleetui.\nHer kan du se en videopræsentation af, hvor fedt livet bliver med Spectacles – hvis du altså bor ved Venice Beach.\nLÆS OGSÅ: Så flotte er de nye Star Wars-droner\nLÆS OGSÅ: Den perfekte solbrille: Find den der passer til din ansigtsform\nSe, hvad vi ellers skriver om: Snapchat, Teknologi og Sociale medier


Din sundhed på nettet - Naalakkersuisut\nMandag den 17. marts tager sundhedsvæsenet et stort skridt fremad på IT-fronten. Det sker med lanceringen af en ny borgerrettet sundhedsportal og en samlet elektronisk patientjournal for hele sundhedsvæsenet.\nHvornår skal mit barn vaccineres? Hvor finder jeg inspiration til en sundere livsstil? Hvordan kontakter jeg sundhedsvæsenet? Svarene på disse spørgsmål, finder du på sundhedsportalen Peqqik.gl, som går i luften med nyt design og indhold.\nSamtidig med lanceringen af Peqqik.gl tager sundhedsvæsenet en ny elektronisk patientjournal i brug på Medicinsk Afdeling på Dronning Ingrids Hospital i Nuuk. Implementeringen til hele Grønland sker over de næste 2 år. Hidtil har data om den enkelte patient været lagret i flere forskellige systemer. Med en samlet elektronisk patientjournal for hele sundhedsvæsenet, kan de forskellige behandlere nemt få adgang til alle de relevante oplysninger om patienten.\n-”Naalakkersuisut ønsker, at det skal være nemt for alle at søge oplysninger om sundhed og sygdom på nettet. Med den nye sundhedsportal er information om sundhedsvæsenets tilbud og information om, hvordan du og jeg kan opnå en sundere livsstil samlet et sted”, siger Naalakkersuisut for Sundhed og Infrastruktur Steen Lynge og fortsætter:\n-”Det er en stor glæde, at vi i dag kan indvie den nye elektroniske patientjournal. Fremadrettet opbevares sundhedsvæsenets oplysninger om borgerne i et tidssvarende system, som benyttes af hele sundhedsvæsenet. Indførelsen af den ny elektronisk patientjournal, medvirker til at skabe større sammenhæng i patientforløbene, hvilket forbedrer patientsikkerheden”.\nPå længere sigt er det målet, at du skal kunne hente dine oplysninger fra den elektroniske patientjournal via sundhedsportalen. Det ligger dog endnu et stykke tid ud i fremtiden.\ntlf: +299 34 66 63\ntlf.: +299 34 43 93


AaB-chef: Kuhn var forpligtet til at gribe Malmö-chance - politiken.dk ERNST VAN NORDE\nTab. AaB's sportschef Allan Gaarde, ville ikke stå i vejen for Allan Kuhn, selv om assistenttrænerens afgang efterlader et hul i trænerstaben.\nTab. AaB's sportschef Allan Gaarde, ville ikke stå i vejen for Allan Kuhn, selv om assistenttrænerens afgang efterlader et hul i trænerstaben. Foto: ERNST VAN NORDE\nFodbold 8. jan. 2016 kl. 14.12\nAaB-chef: Kuhn var forpligtet til at gribe Malmö-chance\nAllan Gaarde kalder det »godt gået«, at Allan Kuhn har landet cheftrænerjob i en af Nordens største klubber.\nAaB havde meget gerne holdt fast i assistenttræner Allan Kuhn, der nu skal være cheftræner i Malmö FF.\nSuperligaklubbens sportsdirektør, Allan Gaarde, ærgrer sig, men AaB-chefen erkender, at der ikke var det store at tænke over for hverken AaB eller Kuhn.\n»Når man er assistenttræner og bliver tilbudt en stilling som cheftræner i Malmö FF - som er en kæmpe klub, pt. en af de største i Skandinavien og har spillet Champions League-gruppespil to år i træk - så er man nærmest forpligtet til at tage den chance«, siger han.\n»Det er enormt godt gået af Kuhn, at han er blevet tilbudt den rolle«, siger Allan Gaarde.\nAaB ville ikke stå i vejen\nBortset fra et par år, hvor 47-årige Allan Kuhn var cheftræner i FC Midtjylland og et smut forbi Randers FC, har Malmös nye træner siden 2004 været en del af trænerstaben i AaB.\nDerfor er det en rutineret træner, der takker af som assistent for Lars Søndergaard i Aalborg-klubben.\n»Vi er meget kede af at miste Kuhn. Alle ved, hvor meget pris vi sætter på ham. Han er meget dygtig, passioneret og har masser energi, og vores trænerteam fungerede godt, så det er en skam, at vi mister ham«, siger han.\n»Men vi ville heller ikke stå i vejen. Kuhn har været loyal gennem mange år, så han skulle have chancen«, siger Allan Gaarde.\nEfterlader et hul i AaB\nAllan Kuhn efterlader et hul i trænerteamet, men det bliver fyldt ud af U19-træner Jacob Friis. Derudover indgår rutinerede Poul Erik Andreasen og Poul Buus som en del af staben omkring holdet.\n»Vi skal lige overveje, hvad der skal ske. Det er meget naturligt, at Jacob Friis, som har været med omkring superligatruppen, bliver assistenttræner på fuld tid. Hvad vi ellers gør, skal vi lige vurdere«, siger Allan Gaarde.\nAaB har modtaget en økonomisk kompensation for Allan Kuhn, men der er ikke tale om et stort beløb.\n»Trænerskifter og spillerskifter er to forskellige verdener«, konstaterer Gaarde.\nJobbet som cheftræner i Malmö FF blev ledigt i december, da norske Åge Hareide stoppede for at blive landstræner for Danmark.\nAllan Kuhn er den perfekte assistent i ønskejobbet som chef\nAaB-assistent overtager Champions League klub\nSpaniens anklagemyndighed har meddelt, at den vil kræve Puigdemont anholdt. Puigdemont ankommer til København under stort postyr\nDen catalanske leder skal blandt andet deltage i et debatmøde på Københavns Universitet.


Treudd (våben) - Wikipedia's Treudd (vapen) as translated by GramTrans\nWikipedia's Treudd (vapen) as translated by GramTrans\nNedenstående er den originale artikel Trefork fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-04-25 06:02:36. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nSkulptur af Poseidon med en trefork i hånden\nTreforken er et spyd med tre spidser som en gaffel. Treforken blev brugt til militære formål og til fiskeri, hvor dets tre spidser gjorde det lettere at spidde fiskene. Djævelen (Lucifer) er også kendt for at benytte en trefork til sine ondskabsfulde gerninger. Ingen af disse gerninger indbefatter dog indfangning af fisk. Også Poseidon/Neptun (havets gud indenfor græsk og romersk mytologi) bruger en trefork.\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Treudd (vapen) fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-07-11 19:58:31. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nBurmesisk trespids fra 1700-tallet.\nTreudd er et ljuster eller et spyd med tre parallelle spidser eller blade. Oprindeligt blev trespidsen anvendt som fiskeredskaber men den blev anvendt også af romerske gladiatorer , i ceremonielle sammenhænge og inden for forskellige eksotiske kampstil. Trespidsen har aldrig haft betydning som militært våben ( stangvåben med mere end en spids havde oftest to spidser og blev anvendt, foruden at stikkes med, for for eksempel at hjælpe til da stiger skulle rejses).\nDen forekommer som symbol for den græske havsgud Poseidon og hans romerske pendent Neptun .\nI Barbados flag .\nSom de svenske kystjægeres uddannelsestegn. I første omgang som baskerhuemærke, nu som tøjmærke på uniformen.\nSom logo for bilmærket Maserati\nSom symbol for planeten Neptun\nOversættelsesdato: 2017-07-11 19:58:31


Varenummer (SKU): 245846 Kategori: Track tops\nFodbold har taget verden med stort, og både indendørsfodbold og udendørsfodbold er populært. Og ligegyldigt hvor den massive interesse stammer fra, skal man bruge noget ordentligt fodboldudstyr. Den eftertragtede varekategori Track tops, har nogle rigtig gode bud på varer i god kvalitet. Der er mange der overvejer at nedprioritere fodboldudstyret, men som fortryder efterfølgende – og det gælder i hele Danmark, og i det store udvalg af kvalitets fodboldudstyr kan du finde varer, der hjælper dig til at blive bedre til at spille fodbold, og skal vi komme med et forslag, bliver det denne Liverpool Track Jakke 1989 – Rød/Hvid. Udstyret til fodbold herfra, er ret populært blandt foldboldspillere i Danmark\nLiverpool Track Jakke 1989 – Rød/Hvid er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i varegruppen Track tops. Der følger også hele 30 dages returret oven i hatten når du køber produktet. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Liverpool Track Jakke 1989 – Rød/Hvid i webshoppen Unisport, der har forstået at dække hele Danmark med de helt rigtige varer. I det store udvalg af varer finder du noget for alle, deriblandt også Liverpool Track Jakke 1989 – Rød/Hvid. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nNår du lader dig friste, og får købt nogle produkter online, får du andre fordele, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. når du har handlet dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Derudover har du et meget større udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, på tværs af forskellige webshops. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og få den løsning, der passer bedst for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n21 reviews for Liverpool Track Jakke 1989 - Rød/Hvid\nadidas Originals Track Top Adicolor Classics – Sort/Hvid


Biotherm Skin Oxygen Toner. En af stjernerne i Biotherms innovative serie er Skin Oxygen Oxygenating Lotion.\nPurefect Skin Lotion er en fugtgivende skintonic med en let eksfolierende virkning. Den bekæmper imperfektioner og urenheder på huden Porerne opleves mindre synlige. Til kombineret/fedtet hud.\nBiosource Purifying Lotion er en 24-timers fugtgivende skintonic, som gør huden klar til brug af din hudpleje. Med Purifying Lotion har snavs og partikelforureninger svært at sætte sig fast på huden. Til normal/kombineret hud.\nBiosource Softening Lotion skintonic er en 24-timers fugtgivende skintonic, som gør huden klar til brug af din hudpleje. Med Softening Lotion har snavs og partikelforureninger svært at sætte sig fast på huden. Til tør hud.Til tør hud.


» Køb Plastkasse SmartStore Classic 1 klar 1l m/låg 21x17x6cm – 247 kr.\nPlastkasse SmartStore Classic 1 klar 1l m/låg 21x17x6cm (Læs mere)\nNavn: Plastkasse SmartStore Classic 1 klar 1l m/låg 21x17x6cm\nKategori: Emballage / Opbevaring\nEmballage / Opbevaring\nEn masse online webshops frembyder til alt held en hel del forskellige leveringsudgaver. En af de populære er i vore dage udleveringssteder, fordi du så nemt kan hente din ordre når det passer dig bedst. Løsningen er nemlig rigtig overkommelig, samt oftest tillige den mest prisbevidste leveringstype ved køb af Plastkasse SmartStore Classic 1 klar 1l m/låg 21x17x6cm.\nDu bør omvendt vælge at vælge afsending til din bolig eller ud på dit arbejde. Denne viser sig i regelen lidt mindre prisbillig, men på den anden side rigtig fremkommelig. Den mest letkøbte form for fragt er dog at du selv henter varerne, men det stiller krav om at du bor med kort afstand til internet firmaets lager.\nLeveringshastigheden på Emballage / Opbevaring kan i nogle tilfælde være særdeles vigtig forudsat man mangler dine nye varer om kort tid, så af den grund er det utvivlsomt klogt at man tjekker det forventede leveringstidspunkt på den vedkommende vare.\nEn stor portion netbutikker udlover levering efter en enkelt hverdag på en række af deres varenumre, eksempelvis Plastkasse SmartStore Classic 1 klar 1l m/låg 21x17x6cm, som dog antager at du bestiller forud for et fastslået tidspunkt, således at de kan nå at få varen skippet afsted før de lageransatte drager hjemad.\nNogle enkelte internet shops byder på portofri fragt, men tit forudsætter det at man handler for et bestemt beløb. Som alternativ skulle man gribe den mest betalelige fragttype, som typisk – uanset om man er tæt på Næstved, Frederikssund eller Ringkøbing – er at få dem til at levere din ordre til et afhentningssted.\nDet er yderst problemfrit for internetbrugere at finde information om priser på diverse netbutikker, og så har flere online virksomheder set sig tvunget til at presse salgsværdien på en række af deres varer – til juniorer, samt også til mænd og kvinder – betragteligt, og endda nogle gange frembyde portofri levering.\nTil gengæld kan det stadigvæk være nyttigt at kontrollere forskellige internet handler efter udsalg på Plastkasse SmartStore Classic 1 klar 1l m/låg 21x17x6cm forud for at du gennemfører din handel, således at du er velinformeret til at indhente den mest attraktive pris.\nMan må trods alt ikke undervurdere, at hvis en e-forhandler forhandler deres produkter til salg for en pris der virker utopisk fordelagtig, bør det i nogle tilfælde være en varsel om en bedragerisk internet handler. Handler med kort er på den anden side omfavnet af en vedtægt, som forsvarer køber overfor falske internet forhandlere.\nVi anbefaler bestillinger med kort eller MobilePay. Som et alternativ kan du drage fordel af en afdragsordning som f.eks. ViaBill, for så vidt du vil afbetale omkostningerne ude i fremtiden.\nForinden folk bestiller i en online webshop kunne man faktisk studere netshoppens forretningsvilkår, men det er bare ikke videre spændende.\nAlternativet kunne være at undersøge hvorvidt online forhandleren er verificeret af e-mærket, da det burde være et tegn på at internet shoppen opererer i overensstemmelse med de gældende danske regler, samt at virksomheden en gang i mellem monitoreres af fagfolk der er indført i reglerne på området. Desuden tilbydes du anledning til hjælpende service, hvis du oplever problemer i processen med din shopping.\nTillige kan det anbefales at køberen er hensynstagende til de mest basale vedtægter der kan håndhæves i forbindelse med transaktionen, som eksempelvis hvilken returneringsret online forretningen benytter. I relation til det er det desuden vigtigt, at man altid gemmer sin kvitteringsmail, så man til enhver tid vil kunne dokumentere sit køb af Plastkasse SmartStore Classic 1 klar 1l m/låg 21x17x6cm, om man er på udkig efter produkter til en dreng eller pige.\nTrustpilot forærer dig ret så værdifulde chancer for at kigge nærmere på diverse øvrige konsumenters observationer og på grund af dette er det smart, at du vurderer e-firmaets vurderinger af Plastkasse SmartStore Classic 1 klar 1l m/låg 21x17x6cm forinden du bestiller.\nFacebook præsterer ydermere nogenlunde strålende metoder til at få indtryk af online virksomhedens troværdighed. Herinde er der faktisk e-firmaer som tilbyder kunderne at aflevere en omtale af deres købsoplevelse, som ydermere burde benyttes til at vurdere hvor tilfredse kunderne er.\nVores website finansieres af reklamer. Vi samarbejder med en mængde internet handler idet vi formidler forretningernes tilbud, og indtjener kommission ifald de brugere vi sender videre realiserer et køb.\nViden angående tilbud og online varehuse opretholdes rutinemæssigt, men vi tager ikke ansvar for forandringer der eventuelt er realiseret efter at vi senest opdaterede de anvendte data.


MUSIKEREN: Gratis og effektiv hjælp ved alkoholmisbrug\nGratis og effektiv hjælp ved alkoholmisbrug\nHvis du har et alkoholmisbrug eller er bange for at komme ud i et, kan du få gratis og kompetent hjælp – i det meste af landet. Alle kan komme fra gaden og direkte ind til en samtale. MUSIKEREN har talt med Christina Teichert fra Hillerød Lænke-ambulatorium, som er en af organisationens 28 afdelinger.\n”Grundlæggende drejer det sig om at komme til at kunne nyde livet og dyrke glæden ved tilværelsen,” siger Christina Teichert fra Lænke-ambulatoriet i Hillerød.\nDet afgørende skridt ud af et misbrug er ikke svært. Du går bare ind af døren til et af Lænkens ambulatorier, hvorefter du bliver ledt direkte til en samtale med en erfaren konsulent. Hvis du ønsker at være anonym, er dette ingen hindring for at du kan få den hjælp, du har brug for. Her kan du sammen med konsulenten lægge en handlingsplan for din videre vej til et bedre liv uden alkohol. Hvis dit problem er stoffer, kan du få udredt din situation og få vejledning til, hvor du kan få en hensigtsmæssig behandling.\n- at alle borgere har ret til anonym og gratis alkohol – eller stofmisbrugsbehandling?\nMen vejen til erkendelse af problemet og skridtet til at gøre noget ved det kan være lang og svær. Oven i købet brolagt med en af de mest pinefulde følelser i verden: Skam. Man skammer sig over sig selv, sin adfærd og sine svigt. For nogle kan skammen blive så stor, at den kun synes at kunne lindres ved mere druk eller rus. Og derfor kan det være godt at alliere sig med en god ven, så man ikke er alene på vejen frem til at få hjælp.\nAlle har lovmæssig ret til gratis behandling\nLovgivningen i Danmark sikrer, at alle har ret til en anonym og gratis behandling. Lænken er en privat organisation, dog medfinansieret af kommunerne. Her bliver du modtaget af et bredt sammensat og faguddannet personale. Og her kan du komme ind i et fællesskab med sociale arrangementer, ture og mulighed for at hygge sig sammen med andre – uden alkohol eller stoffer.\nHer kommer mennesker fra alle samfundslag. Alkoholisme skelner ikke mellem forskellig social status.\n”Det handler om at komme væk fra sin misbrugsadfærd og tage imod hjælp til at lægge sine mønstre om. Grundlæggende drejer det sig om at komme til at kunne nyde livet og dyrke glæden ved tilværelsen,” siger Christina Teichert fra Hillerød Lænke-ambulatorium.\nEfter en længere periode med misbrug tårner skamfølelsen sig op. Mange pisker sig selv med den utilstrækkelighed, egoisme og svigt de som misbrugere har budt andre.\n"Men det kan man arbejde med og blive bedre til at tilgive sig selv. Det tager som regel end del af skammen, når man får noget viden om, hvordan hjernen fungerer og hvad rusmidler gør ved os – rent biologisk,” fortæller Christine.\nDer er altså andre og stærke, fysiske forklaringer på misbrug end ens egen slaphed, uduelighed og dårlige karakter – eller hvad man ellers kan finde på at plage sig selv med.\nDer sker simpelthen en kemisk, biologisk påvirkning af hjernen, som vi i misbruget både længes efter og skammer os over.\nChristinas behandlingspraksis hviler på tre søjler: Viden, terapi og coaching. Og dermed effektiv hjælp til at få et nyt og bedre liv uden misbrug.\nVil jeg miste min kreativitet?\nHemmingway, Bukowski, Keith Richards, Amy Winehouse. Myterne om sammenhængen mellem det det kunstneriske og rusmidlerne er mange og vedholdende. Vil brønden til inspiration og kreativitet løbe tør, hvis jeg stopper med at drikke? Mon ikke mange musikere og andre kunstnere har stillet sig selv det spørgsmål? Og måske har det skabt en blokering eller måske en undskyldning for ikke at gøre noget ved det?\nDen problemstilling kender Christina godt fra musikere.\n”I begyndelsen bliver man måske mere løssluppen og afslappet og giver derfor friere løb for fantasien, når man er påvirket,” siger Christina. ”Men når misbruget tager til, kan det ligefrem blokere kreativiteten. Man beholder sin kreativitet, når man holder op. Det kræver måske nogle andre indgange til kreativiteten, men til gengæld bliver man mere tjekket til at bruge den.”\nOverforbrug af alkohol og visse stoffer fører til depression. Rusen er i sig selv et overforbrug i belønningscentret og det gælder især kokain, som er det stof, der virker kraftigst på belønningscentret i vores hjerne. Men alkohol trykker på de samme knapper i hjernen. Når serotonin, dopamin og andre lykkestoffer har været på ekstremt overarbejde, følger nedturen. Hemingway tog sit eget liv, ensom og plaget af depressioner.\n- at du i DMF/PfA kan tegne Helbredssikring for 113,- kr mdl. og at den sikrer dig mulighed betaling for anonym døgnbehandling?\nSom bekendt er en del kendte kunstnere gået til på den konto. Og mon ikke de fleste af os kender en ven, en kollega eller et familiemedlem, der drikker for meget? Måske kunne det være os selv, der var på vej ud på glidebanen?\nNår nogle mennesker vælger selv at betale de private behandlingssteder (som f.eks. Majorgården) hænger det sammen med, at kun her tilbydes anonym døgnbehandling.\nHvis man vil bruge sin ret til gratis døgnbehandling, kræver det at man visiteres gennem kommunen. Og det kan ikke ske anonymt. Lænke-ambulatorierne kan også garantere anonymitet, men råder ikke over døgnbehandlingstilbud.\nFor nogle mennesker er det helt nødvendigt, at omverdenen ikke får at vide, at de har et misbrugsproblem og er i behandling. Og det er klart, at man, hvis man er en offentlig kendt person, kan føle sig sårbar og frygte, at (saftige) historier og såkaldte drukskandaler vil skabe negativ omtale i medierne.\nAndre kan frygte at det kan skade dem i deres daglige arbejdsforhold. Her er det nok værd at tænke på den respekt, det aftvinger, når et menneske erkender sine svagheder og gør noget ved dem.\nHvis du er nået til den erkendelse af, at du drikker for meget, så søg hjælp. Eller – hvis du synes, at en god ven, familiemedlem eller kollega drikker for meget, så ring eventuelt til Lænken for et godt råd om hvad du kan gøre.\nGå på nettet og find et behandlingssted. Alle landets kommuner skal tilbyde misbrugsbehandling og du kan ved henvendelse eller kig på kommunens hjemmeside orientere dig lokalt.\nPå Lænke-ambulatorierne kan du ringe anonymt for vejledning. Du kan også gå ind fra gaden, direkte til en samtale her og nu.\nAllier dig med andre - en god ven eller noget familie, som kan hjælpe dig til at få gjort noget ved det og (igen) kunne finde glæde ved tilværelsen.\nJagten på den perfekte rus - behandlingen\nGør noget ved misbruget\nMathilde Falch mod misbrug