Køb af fast ejendom i Portugal - dine lånemuligheder - Properstar\nKøb af fast ejendom i Portugal - dine lånemuligheder\nHvis du køber en ejendom i Portugal, kan du være så heldig at have fundet en billig landligt beliggende ejendom, som du kan købe kontant, eller du kan have midler med fra salg af en ejendom eller en arv, som du kan bruge til at købe en ejendom uden at det kræver finansiering. Imidlertid vil de fleste købere gerne finansiere en del af købsprisen med et realkreditlån, og du bør nøje overveje dine lånemuligheder.\nDer vil fx altid være et valuta misforhold, medmindre du låner i euro. Hvis du låner i dit hjemlands valuta, vil du blive udsat for valutakursudsving, hvilket kan betyde, at værdien af realkreditlånet eventuelt vil overstige ejendommens værdi, hvis din boligvaluta svækkes. På den anden side, hvis du låner i euro, men finansierer realkreditlånet med indkomst i en anden valuta, så vil dine månedlige betalinger svinge; hvis dit hjemlands valuta svækkes, kan det være svært at få råd til betalingerne.\nDu bør tænke dig grundigt om, inden du vælger, og måske give dig selv en 20% margen for at sikre, at du ikke sætter dig for hårdt.\nOmlæg lån i din eksisterende ejendom\nFor boligejere med betydelig friværdi i deres eget hjem, kan omlægning af lån i denne ejendom, til at hjælpe med at betale for en portugisisk bolig, være en fornuftig løsning. Men hvis tingene går galt, sætter du dit eget hjem i fare. Du kan også opdage at den rente, du betaler, er højere end hvad du ville betale, hvis du lånte i Portugal, hvor renten er meget konkurrencedygtig.\nEn mulig fordel er, at du måske vil kunne få et lån hjemme, hvor du kun betaler renter, selv om disse er næsten universelt vanskeligere at få adgang til siden kreditkrisen. Der er ingen sådanne lån i Portugal. Hvis du for eksempel har en stor langsigtet investeringsportefølje, kan det være fornuftigt at tage et lån med afdragsfrihed, hvor du i en periode kun betaler renterne, frem for at sælge investeringer, især hvis de er skatteeffektive.\nFå et realkreditlån i dit eget land\nMange banker tilbyder internationale realkreditlån til andre lande, hvor de har aktiviteter. Barclays yder eksempelvis lån til portugisiske ejendomme samt købere af ejendomme i Frankrig, Spanien og Italien. Imidlertid låner mange banker ikke til internationale ejendomme eller begrænser deres udlån til bestemte typer af ejendomme eller steder. Mens denne løsning hjælper dig med at komme over sprogproblemerne, så giver den dig muligvis ikke det bedste valg af tilbud eller den bedste rentesats.\nFå et realkreditlån i Portugal\nPortugisiske banker er glade for at yde lån til ikke-bosiddende. Du kan gå direkte til en af de store banker - Santander, Novo Banco, BBVA eller Bankinter, men lokale filialer har stor autonomi, og du skal måske kontakte flere for at finde den rigtige aftale. Sprog kan ofte være et problem - men husk, at selvom du taler portugisisk, så er det et meget specifikt ordforråd, du skal bruge, når det drejer sig finansiering, hvilket kan gøre det særdeles vanskeligt. En bedre mulighed er at bruge et realkreditbroker, som er vant til at håndtere denne type transaktioner og som ved præcis, hvilke banker og filialer du skal spørge, og som sandsynligvis kan sikre dig en bedre aftale.\nRentesatser er som regel variable, baseret på Euribor plus en procentdel (12-måneders Euribor er i øjeblikket -0,16%), men det er muligt at få op til 20 års faste satser. Hvis du vælger faste satser, betaler du en præmie - for eksempel 2,99% mod 2,25% i variabel rente - men hvis du tror, at satserne sandsynligvis vil stige, så er det er en præmie, som du muligvis synes er værd at betale.\nGenerelt kan ikke-bosiddende få 25 års realkreditlån og fastboende op til 30 år. Bosiddende har også en fordel, når det angår Loan-to-Value (LTV); ikke-bosiddende bliver nødt til at lægge et depositum på 30%, men bosiddende kun anmodes om 20%. Bosiddende og ikke-bosiddende er dog stillet ens, når det handler om to af de mindre dejlige ting ved at få et portugisisk realkreditlån; Masser af papirarbejde og høje gebyrer (omkring 600 EUR).\nHer kan du se et reelt eksempel på lånerelaterede udgifter, handlen blev afsluttet i 2017, husprisen er 118.500 EUR og banklånet (80%) - 102.200 EUR (interview med ejendomsindehaveren kan læses på ...).\nPortugisiske realkreditlån er også underlagt strenge overkommelighedskriterier. Din betaling på realkreditlånet må ikke overstige 30-35% af din netto månedlige indkomst. Der er intet i Portugal, der tager hensyn til at du køber for at leje ud, så lejeindtægter vil ikke vil blive taget i betragtning ved vurderingen af dit lån, kun din egen indkomst.\nOversættelse af dokumenter (hvis nødvendigt) 147,38\nAfgift for ejendomsvurdering 196,80\nDu opdager muligvis også, at visse typer af ejendomme ikke er lette at finde realkreditlån til. Landligt beliggende ejendomme, især hvor drastisk renovering er påkrævet, kan være vanskelige at finansiere. Det samme gælder ejendomme med større renovering - selv i byerne. I så fald er omlægning af lån i din eksisterende ejendom sandsynligvis en bedre rute.\nEt sidste tip; Når du udarbejder dit budget, og hvad du har råd til, glem ikke at medregne overførselsafgifter og juridiske omkostninger. I Portugal kan de løbe op i 10% af ejendomsprisen, så du skal sikre dig, at du kan håndtere dem, såvel som det nødvendige depositum, kontant.\nMere om ejendomskøb i Portugal\nEr du klar til at købe ejendom i Portugal? Tjek boligpriser i forskellige regioner i Portugal, før du beslutter dig.\nHvis du køber eller sælger et hus i Portugal, skal du betale ejendomsskat samt din årlige skat som ejendomsindehaver. Tjek alle gældende skatter.


Giv smag til maden med Nikolas Vahe krydderier – Byen-i-Byen\nMed velsmagen i centrum og fokus på kvalitet er krydderierne fra Nikolas Vahe udviklet med det formål at skrue op for smagen i din madlavning. Krydderierne henvender sig således til dig, som sætter pris på god mad, og som er klar til at tage smagen til nye højder.\nHos ByDahlLiving kan du købe produkter fra Nikolas Vahé, og her spænder sortimentet over alt fra krydderier, dressinger og olier til kaffebønner, sirupper og marmelader.\nDyk ned i delikatesserne\nHvis der er ét verdenskøkken, der er særlig kendt for sin velsmag og sans for delikatesse, er det det franske køkken. Her handler det først og fremmest om kvalitet, og med denne på plads, er det svært ikke at få en god smagsoplevelse\nDerfor er det ikke uden grund, at krydderierne fra Nikolas Vahé har vundet stor popularitet. Nikolas Vahé er en fransk kok, som på baggrund af mange års erfaring med smagssammensætninger ved præcis, hvad der skal til for at opnå den gode smag. Her er krydderier af høj kvalitet og med den rette bearbejdning nøglen – og denne kan du nu få fat i.\nVælger du at benytte dig af Nikolas Vahe krydderier i din madlavning, kan du således se frem til at give din mad en særlig smagsdimension. Du vil opleve, at kunne give smag til maden på en helt ny måde, som ikke alene vil få dit eget, men også din familie og venners munde til at løbe i vand.\nDen bedste sammensætning af krydderier\nNår mad skal krydres, kan det være vanskeligt at få smagen til at sidde lige i skabet. Men ikke med Nikolas Vahé krydderier. Med krydderiblandinger slipper du for at skulle bruge lang tid på at finde frem til den rette smagskombination, for Nikolas Vahé har allerede gjort det for dig!\nUanset om du skal tilberede fisk, kylling, svinekød eller grøntsager kan du få en skræddersyet krydderiblanding, så du får det bedste ud af din tid i køkkenet. Nikolas Vahé krydderier sikrer dig en god smagsoplevelse!\nUdover krydderiblandinger finder du hos ByDahlLiving naturligvis også et stort udvalg af rene krydderier og andre delikatesser. Du vil blandt andet møde et stort udvalg af salt og peber tilsat forskellige smage, der hver især giver en unik smagskombination.


Bolig med Bonava i Drabæk Huse: "Bonava har lyttet meget til vores ønsker og behov" - Bonava\nBonava har lyttet meget til vores ønsker og behov\nEfter en intens jagt på et nyt hjem faldt ægteparret Kim og Lise for et rækkehus i Drabæk Huse. Her fortæller de om fordelene ved at købe et hus på projektstadiet, deres indflydelse på det færdige resultat og om samarbejdet med Bonava.\n24 år i samme rækkehus og to børn senere blev det tid til forandring for ægteparret Kim og Lise. Børnene var flyttet hjemmefra og rækkehusets tre etager var blevet for stort, så derfor gik parret på udkig efter noget nyt: ”Vi var blevet trætte af trapper, så vi ønskede at finde et etplanshus med færre kvadratmeter,” fortæller Lise, mens Kim smilende tilføjer: ”Vi havde simpelthen brug for at prøve noget nyt.”\nMulighederne var mange, og efter halvandet års søgen, blev et fokusgruppeinterview hos Bonava vejen frem til parrets nye hjem. ”Det var faktisk sådan, at det hele startede. Til gruppeinterviewet kom Bonava med et oplæg til Drabæk Huse-projektet og efterfølgende blev der frit diskuteret, hvad vi ønskede af til- og fravalg i byggeprojektet. Allerede den gang lød det meget tiltalende” fortæller Kim.\nKim og Lise fulgte med i byggeriets udvikling og var som nogle af de første ude og se beliggenheden i Ny Blovstrød ved Allerød; en beliggenhed som virkelig tiltalte parret.\n”Da vi kom ud på marken, og så hvor Drabæk Huse kom til at ligge, sagde vi; Hvis vi kan bo her, så kommer vi altså til at bo perfekt i forhold til vores ønsker,” husker Kim og Lise uddyber: ”Vi blev derfor skrevet op med det samme og fik reserveret et rækkehus, fordi vi ville have den grund og det hus.”\nDet er super trygt som kunde, at der er tjek på sagerne.\nKøbere af nyt hjem i Drabæk Huse\nHjælp til at tilpasse hjemmet\nFor Kim og Lise var det en mærkelig følelse, at købe noget, som de ikke havde set. De har derfor været rigtig glade for samarbejdet med Bonava gennem hele processen, fordi Bonava har lyttet til parrets ønsker og behov. Specielt en medarbejder har hjulpet Kim og Lise godt på vej.\n”Det, jeg synes har været rigtigt godt ved Birgitte (tilvalgskoordinator hos Bonava), er, at hun faktisk har lyttet til vores behov. Bonava har deres tilvalgsprogram, og når vi har fortalt om vores ønsker og behov, så har hun fundet på løsninger til os. Vi er jo gået lidt amok i tilvalg,” fortæller en grinende Lise og fortsætter ”men vi skal jo også bo her i mange år.”\n”Vi har haft en lang liste over alle de ting, vi godt kunne tænkte os. Det har Bonava’s medarbejdere så gjort muligt. Det har faktisk været til gavn for andre købere, fordi vi har spurgt ind til alle de her tilvalg,” uddyber Kim, inden Lise konkluderer: ”Bonava har lyttet rigtigt meget til vores ønsker og behov.”\nKim fortæller begejstret om en episode tidligt i byggeprocessen vedrørende et stort vestvendt vindue i stuen. Vinduets placering resulterede i, at hele eftermiddag- og aftensolen ville stå og bage ind, hvilket parret ønskede at løse med f.eks. en markise, men dette var desværre ikke muligt. I stedet fik Bonava arrangeret en aften i en butik, som havde specialiseret sig i gardiner og persienner, og sammen fandt parret en optimal løsning.\nKim kigger smilende på Lise: ”Det er jo lige præcis sådan noget, forbrugerne har brug for. Vi vidste jo ikke, at der lå sådan en butik.” Lise nikker og tilføjer: ”Vi kender jo alle de almindelige gardinforretninger, men vi havde aldrig hørt om dem her før. Det var en super fed forretning, der lyttede til vores ønsker.”\nGod kommunikation under processen\nBåde Kim og Lise føler sig inkluderet i byggeprojektet og roser Bonava for deres evne til at informere køberne: ”Bonava har jo introduceret Borigo. Det er et online fælleskab, hvor alle beboere kan tilmelde sig,” uddyber Kim og fortsætter, ”her kan vi hente alle oplysninger, og der er allerede nogen, der er begyndt at skrive derinde, så vi snakker også med naboerne online.”\nKim og Lise skal til åben byggeplads her i august, noget som Bonava løbende arrangerer. ”Bonava prøver hele tiden på at involvere folk og få køberne ud, så de kan se byggeriets udvikling,” fortæller en tydeligt tilfreds Kim. Parret er da også hyppige gæster på byggepladsen, hvor håndværkerne altid hilser pænt på dem, og spørger om de har fået styr på alle tilvalgene.\n”Jeg kender ikke byggebranchen i den forstand, men jeg synes faktisk, at der virker til at være styr på byggeriet. Der er ingen byggerod. En til to gange om ugen går vi ture derude, netop fordi det er et godt sted at gå tur med hunden, og vi bor jo så tæt på,” fortæller en glad Kim og slutter, ”det er super trygt som kunde, at der er tjek på sagerne.”\nDa parret bliver spurgt, om de kan anbefale Bonava, er de ikke i tvivl: ”Ja, det gør vi hver gang, vi snakker med nogen”, siger de i kor, mens Lise griner og uddyber: ”Så siger vi, at Bonava stadig har nummer 65 til salg.”\nLæs også Kim og Lises historie i Frederiksborg Amts Avis d. 30 december 2017


EKSTERNE OMKOSTNINGER FRA LASTBILTRANSPORTEN INDHOLD. 1 Indledning. Skatteudvalget SAU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 296 Offentligt - PDF\nDownload "EKSTERNE OMKOSTNINGER FRA LASTBILTRANSPORTEN INDHOLD. 1 Indledning. Skatteudvalget SAU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 296 Offentligt"\n1 Skatteudvalget SAU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 296 Offentligt SKAT/VEJDIREKTORATET EKSTERNE OMKOSTNINGER FRA LASTBILTRANSPORTEN ADRESSE COWI A/S Parallelvej Kongens Lyngby TLF FAX WWW cowi.dk NOTAT INDHOLD 1 Indledning 1 2 Opstilling af gennemsnitlige omkostninger Støj Miljø og klima Uheld Vejslid Trængsel 7 3 Trafikarbejde 9 4 Samfundsøkonomiske omkostninger 9 1 Indledning SKAT har henvendt sig til COWI for at høre om mulighederne for at omregne de marginale enhedsomkostninger for kørsel med lastbiler (over 12 tons) i Transportministeriets enhedskatalog til gennemsnitlige omkostninger. Baggrunden for opgaven er, at SKAT ønsker at beregne de samlede samfundsmæssige omkostninger ved trafikken med lastbiler over 12 tons totalvægt på det afgiftsbelagte vejnet for at kunne sammenligne med de samlede betalinger fra lastbilerne. Til det formål er det nødvendigt at benytte gennemsnitlige omkostninger per kørt kilometer. Omkostningerne omfatter luftforurening, klima, uheld, trængsel, støj og vejslid. For at kunne benytte gennemsnitlige omkostninger er det nødvendigt at omregne PROJEKTNR. A DOKUMENTNR. 1 VERSION 01 UDGIVELSESDATO UDARBEJDET KONTROLLERET GODKENDT OLEK JJD OLEK\n2 2/10 EKSTERNE OMKOSTNINGER FRA LASTBILTRANSPORTEN enhedspriserne fra enhedskataloget til gennemsnitlige omkostninger. Arbejdet er gennemført i uge Notatet her sammenfatter resultaterne af arbejdet. En del af dokumentationen af de enkelte beregninger skal findes i andre notater, der er udarbejdet i tidligere dele af nærværende projekt. Udgangspunktet for beregningerne har været Transportministeriets enhedspriser og baggrundsmaterialet for den seneste opdatering i Opstilling af gennemsnitlige omkostninger I dette afsnit gennemgås hvorledes de enkelte gennemsnitlige omkostninger for hver af kategorierne er fremstillet. Udgangspunktet for opstillingen af omkostningerne er i de Transportøkonomiske enhedspriser. I nogle af enhedspriserne kunne der gennemføres større justeringer i forhold til enhedspriserne, men det er valgt at lægge sig så tæt som muligt op ad allerede godkendte og officielle tal. 2.1 Støj Som et led i tidligere beregninger gennemført for Vejdirektoratet i projektet, er der allerede udregnet gennemsnitlige støjomkostningspriser. Disse beregninger er dokumenteret i notatet "Costs of emissions and noise from trucks on Danish state roads - FINAL REPORT" fra august Opgørelserne tager hensyn til at den samlede støjbelastning skal fordeles mellem de forskellige transportmidler og er endvidere fordelt på by og land hhv. nat og dag. Resultaterne er vist i Tabel 2-1. Tabel 2-1: Gennemsnitlige støjomkostninger fra lastbiler over 12 tons. Omkostning, kr/km Dag Nat Dag Nat SBT MV Land 0,04 0,08 0,04 0,08 SBT MV By 0,72 1,44 0,76 1,53 SBT ØV Land 0,01 0,03 0,02 0,03 SBT ØV By 0,36 0,72 0,38 0,77 I de nævnte beregninger er der endvidere antaget en fordeling af trafikken på nat og dag og derudover er der opgjort trafik fordelt på land og by. Der er antaget at 10% af motorvejstrafikken foregår i by. Fordelingen på by/land er opgjort ud fra trafikarbejde på 1497 hhv. 155 millioner km. Derved opnås en gennemsnitlige omkostning på 0,07 kr/km. Omkostning, kr/km\n3 EKSTERNE OMKOSTNINGER FRA LASTBILTRANSPORTEN 3/10 SBT MV Land 0,05 0,05 SBT MV By 0,86 0,92 SBT ØV Land 0,02 0,02 SBT ØV By 0,43 0,46 Gennemsnit 0,07 Ikke beregnet 2.2 Miljø og klima Som for støj er der allerede beregnet gennemsnitlige omkostninger i projektet. Dette er også dokumenteret i notatet "Costs of emissions and noise from trucks on Danish state roads - FINAL REPORT" fra august Til forskel fra daværende beregninger er der her indregnet omkostningerne fra CO2 og der er specifikt regnet for 2012 og ikke 2010 hhv som det var tilfældet tidligere. Der er udregnet enhedspriser for motorveje i hhv. by og land, for øvrige statsveje i by og på landet samt et gennemsnit for alle veje, der også omfatter kørslen på kommunevejene. I nærværende notat er det alene sidstnævnte, der anvendes. 1 Tabel 2-2: Gennemsnitlige omkostninger for miljø og klima trafik og omkostningsniveau. DKK/Km EURO 0-3 EURO 4-5 All 2 or 3 axles DKK/Km 0,27 0,13 0,19 More than 12 tonnes 0,42 0,25 0,31 4 or more axles More than 12 tonnes 0,52 0,26 0,32 Total all trucks above 3.5 tonnes 0,47 0,25 0,31 Total all trucks above 12 tonnes 0,49 0,26 0,32 Til beregningerne her benyttes værdien 0,32 kr/km. 2.3 Uheld Beregningerne af de gennemsnitlige omkostninger for uheld beregnes ved følgende trin: Opgørelse af antal uheld med lastbil involveret Motorveje hhv. andre veje Årligt gennemsnit udregnes Enhedspriser per uheldstype 1 I denne første version af beregningerne er der fra SKAT ikke ønsket at regne særskilt for det afgiftsbelagte vejnet. Derfor rapporteres her alene på gennemsnittet for alle veje.\n4 4/10 EKSTERNE OMKOSTNINGER FRA LASTBILTRANSPORTEN Totalomkostninger per uheldstype Gennemsnitsomkostninger Opgørelsen af antallet af uheld i de forskellige kategorier er gennemført af Vejdirektoratet. Optællingerne er angivet i Tabel 2-3. Tabel 2-3: Antal tilskadekomne i uheld med lastbiler over 12 tons Motorveje Andre veje Personskadeuheld Materielskadeuheld Dræbte Alvorligt tilskadekomne Let tilskadekomne Kilde Vejdirektoratet, November 2012 I forbindelse med uoplyst totalvægt er følgende antagelser lagt til grund: Alle udenlandske lastbiler er over 12 ton, da det er meget minimalt, hvad der køres med små lastbiler i international trafik Alle danske lastbiler med anhænger er antaget at være over 12 ton. I det mindste vil vogntoget givet være over 12 ton Alle danske lastbiler uden anhænger er antaget at være under 12 ton. Det er givet ikke helt korrekt, men der er ikke rigtig mulighed for at lave en fordeling Fra de Transportøkonomiske enhedspriser angives omkostningerne per uheldstype. Tabel 2-4: kr per Dræbt Alvorligt tilskadekommen Lettere tilskadekommen Gennemsnit rapporteret uheld, heraf materielomkostninger Det gennemsnitlige antal uheld for perioden beregnes som et simpelt gennemsnit. Dette ganges med omkostningerne ofr hver af uheldstyperne, hvorved de samlede omkostninger findes. Tabel 2-5: Omkostninger ved uheld. Gennemsnit for Motorveje Andre veje Total Personskadeuheld Materielle skader Dræbte Alvorligt tilskadekomne Let tilskadekomne\n5 EKSTERNE OMKOSTNINGER FRA LASTBILTRANSPORTEN 5/10 For at finde gennemsnitspriserne deles med trafikarbejdet i Dette er naturligvis ikke helt korrekt, da opgørelserne af omkostningerne er fundet som gennemsnit for perioden og trafikarbejdet skulle derfor være udregnet på samme måde. Det er dog af praktiske hensyn valgt at benytte det mellemste år (2010) som grundlag for gennemsnitsberegningerne. Tabel 2-6: Gennemsnitlige uheldsomkostninger. kr/km Motorveje Andre veje Alle veje Materielle skader 0,04 0,11 0,07 Dræbte 0,05 0,35 0,21 Alvorligt tilskadekomne 0,05 0,16 0,11 Let tilskadekomne 0,00 0,02 0,01 Total 0,14 0,64 0,41 Til beregningerne af de samlede omkostninger anvendes 0,41 kr/km. 2.4 Vejslid I de transportøkonomiske enhedspriser opgøres de marginale omkostninger. Disse omkostninger omfatter alene sliddet på belægningerne. Omkostningerne hertil er opgjort som afskrivningerne, men uden forrentningen. Til brug for de gennemsnitlige omkostninger skal alle omkostningselementerne inddrages. Grundlaget for disse omkostninger er det samme grundlag som der er anvendt til beregningen af de senest opdaterede enhedspriser. Dokumentationen af disse findes i rapporten Værdisætning af transporten eksterne omkostninger udgivet i juni 2010 af Transportministeriet. Selve arbejdet er udført af COWI og det er de regneark, der har ligget til grund for arbejdet, der er anvendt i nærværende opgørelse. Derudover fordeles de enkelte omkostningstyper ud fra fordelingsnøgler, der tager hensyn til faste andele, km baserede andele, personbilækvivalenter og Æ10 belastningstal. Andelen af omkostningerne, der fordeles ud fra disse fordelingstal samt 2010 omkostningerne vises i Tabel 2-7. Tabel 2-7: Omkostninger til vejnettet i år 2000 samt fordelingsnøgler på belastningstyper kr. Udgifter Faste VKM PBE Æ10 Administration Motorveje og Hovedlandeveje % 30% 0% 0% Landeveje og Kommuneveje % 20% 0% 0% Vintervedligeholdelse Motorveje og Hovedlandeveje % 30% 20% 0% Landeveje og Kommuneveje % 30% 20% 0% Anden vedligeholdelse Motorveje og Hovedlandeveje % 20% 10% 0% Landeveje og Kommuneveje % 20% 10% 0% Belægninger (afskr.+forrentning af re-inv) Motorveje og Hovedlandeveje % 0% 25% 45%\n6 6/10 EKSTERNE OMKOSTNINGER FRA LASTBILTRANSPORTEN Landeveje og Kommuneveje % 0% 10% 40% Nyanlæg (afskr, +forretning af inv.) Motorveje og Hovedlandeveje % 45% 40% 15% Landeveje og Kommuneveje % 80% 15% 5% Omkostningerne er baseret på oplysninger frembragt af Vejdirektoratet for udgifterne i år Disse er fremskrevet til 2012 niveau ved at benytte et omkostningsindex for byggeri og vedligehold for asfaltarbejde (Statistikbanken BYG6). Fordelingerne sker derefter med følgende fordelingsnøgler Tabel 2-8: Belastningsfaktorer for fordelingsnøgler. Køretøjstype Faste VKM PBE Æ10 Personbiler ,00001 Hyrevogne ,0001 Varebiler under 2 tons 1 1 1,5 0,0001 Varebiler 2-3 ton 1 1 1,5 0,0010 Varebiler 3-6 ton 1 1 1,5 0,0020 Lastbiler 6-12 ton ,4000 Lastbiler ton ,4000 Lastbiler ton ,4000 Lastbiler >18 ton ,5000 Påhængsvogne ,5000 Sættevogne ,2000 Renovationskørsel ,4000 Bybus ,6000 Turistbus ,6000 Tabel 2-9: Omkostninger til vejnettet fordelt på art og køretøjstyper, Gennemsnitlige omkostninger. Belastningsfaktorerne benyttes til at beregne vægtede trafikbelastninger per køretøjstype. Personbiler Varebiler Lastvogne < 12 Lastvogne >12 Busser I alt Administration Vintervedligeholdelse Anden vedligholdelse Belægning Nyinvesteringer I alt Andel af infrastrukturomkostningen 70% 11% 1% 14% 4% 100% Trafikarbejde (mio. vkm) Andelen af trafikarbejdet 83% 12% 0% 0% 1% 97% Gennemsnitlige vejomkostninger (DKK/vkm) 0,55 0,60 1,50 3,07 1,89 0,66\n7 EKSTERNE OMKOSTNINGER FRA LASTBILTRANSPORTEN 7/10 Note: Trafikarbejdet, der anvendes er stadig 2000 trafikarbejde. 2.5 Trængsel Trængsel er udelukkende et marginalt fænomen, der opstår pga. at yderligere trafik skal afvikles. Trængselseffekten forstærkes jo mere trafik, der allerede er på vejene. I Transportøkonomiske enhedspriser er dette håndteret ved at opdele i spidsbelastning og mindre belastning, men indenfor de intervaller holdes trængselsomkostningen fast. Dvs. at selvom enhedspriserne angives at beregne marginale omkostninger så er de faktiske enhedspriser fundet som vægtede gennemsnit. Udgangspunktet for fastlæggelsen af de marginale trængselsomkostningerne er gennemsnitsværdien for kørsel med personbil i spidsbelastningen og i mindre trængsel. Omkostningerne for andre køretøjer fastlægges i forhold til denne basis. Omkostningsniveauet er fundet ud fra internationale studier kombineret med opgørelser fra det danske projekt trængsel. Omkostningen for personbil i spidsbelastningen er blevet fastlagt til 1,00 kr/km og under mindre belastning er den fastlagt til 0 kr/km. Der er endvidere lavet beregninger med OTM modellen for at kvalificere disse gennemsnitlige trængselsomkostninger. OTM modellen ser udelukkende på Hovedstadsområdet, hvilket derfor vil overvurdere trængselsniveauet set ud fra gennemsnittet i hele landet. OTM beregningerne er derfor også udelukkende anvendt som en hjælp til at fastlægge omkostningsniveauet i et højt scenarie, hvor der også regnes med trængselsomkostninger under mindre belastning. Der kan argumenteres for, at der selv udenfor spidsbelastningen vil være trængselsomkostninger idet hastigheden i nogle tilfælde vil reduceres i forhold til free flow, hvis blot et enkelt ekstra køretøj kommer på vejen. Dette vil særligt gælde, hvis de andre køretøjeer er en lastbiler. Der er ikke taget hensyn til dette i de transportøkonomiske enhedspriser og det er derfor heller ikke inkluderet i omkostningerne, der anvendes her. Enhedspriserne fra enhedspriskataloget er angivet i Tabel De gennemsnitlige omkostninger udregnes ved at vægte enhedsomkostningerne fra spidsbelastning hhv. by, motorvej og land med trafikbelastningen fra de enkelte transportmidler i disse kategorier. Endvidere vægtes lastbiler med en faktor 2,5 for at korrigere for, hvor meget en lastbil fylder sammenlignet med en personbil. Denne faktor er ikke differentieret i forhold til by og land hhv. motorvej, selvom den givet skal være større for lastbiler i bymæssig bebyggelse. Til beregningerne af de samlede omkostninger benyttes her gennemsnittet for lastbiler på 0,59 kr/km.\n8 ADRESSE COWI A/S Parallelvej Kongens Lyngby TLF FAX WWW cowi.dk Tabel 2-10: Marginale og gennemsnitlige trængselsomkostninger, 2012 prisniveau kr per km Gennemsnit By Land Motorveje Landeveje Høj Høj Høj Høj Lav Middel Lav Middel Lav Middel Lav Middel Lav Middel Høj Personbil Gennemsnit 0,08 0,34 0,97 0,08 0,38 1,05 0,08 0,32 0,91 0,12 0,46 1,30 0,00 0,05 0,18 Spidsbelastning 0,25 1,13 2,48 0,31 1,53 3,05 0,22 0,86 2,09 0,31 1,14 2,67 0,00 0,15 0,61 Mindre belastning 0,00 0,00 0,30 0,00 0,00 0,38 0,00 0,00 0,24 0,00 0,00 0,38 0,00 0,00 0,00 Varebil Gennemsnit 0,11 0,48 1,36 0,11 0,57 1,57 0,11 0,42 1,24 0,18 0,69 1,95 0,00 0,07 0,27 Spidsbelastning 0,36 1,59 3,53 0,46 2,29 4,58 0,30 1,21 2,95 0,46 1,72 4,01 0,00 0,23 0,92 Mindre belastning 0,00 0,00 0,41 0,00 0,00 0,57 0,00 0,00 0,32 0,00 0,00 0,57 0,00 0,00 0,00 Lastbil Gennemsnit 0,13 0,59 1,72 0,19 0,95 2,62 0,13 0,54 1,61 0,31 1,14 3,24 0,00 0,11 0,46 Spidsbelastning 0,41 1,83 4,42 0,76 3,82 7,63 0,37 1,59 4,03 0,76 2,86 6,68 0,00 0,38 1,53 Mindre belastning 0,00 0,00 0,43 0,00 0,00 0,95 0,00 0,00 0,36 0,00 0,00 0,95 0,00 0,00 0,00 Bus Gennemsnit 0,14 0,64 1,80 0,15 0,76 2,10 0,11 0,48 1,41 0,24 0,92 2,60 0,00 0,09 0,37 Spidsbelastning 0,49 2,33 4,97 0,61 3,05 6,11 0,33 1,37 3,44 0,61 2,29 5,34 0,00 0,31 1,22 Mindre belastning 0,00 0,00 0,58 0,00 0,00 0,76 0,00 0,00 0,33 0,00 0,00 0,76 0,00 0,00 0,00 Kilde: Transportøkonomiske enhedspriser PROJEKTNR. A DOKUMENTNR. 1 VERSION 01 UDGIVELSESDATO UDARBEJDET OLEK KONTROLLERET JJD GODKENDT OLEK\n9 3 Trafikarbejde For at kunne beregne de samlede omkostninger skal der fastlægges et niveau for trafikomfanget. ADRESSE COWI A/S Parallelvej Kongens Lyngby TLF Der er tidligere beregnet trafik med lastbiler for perioden blandt andet for at beregne de samlede WWW cowi.dk miljøomkostninger og for at beregne de samfundsøkonomiske omkostninger fra lastbilerne. Dette er som tidligere angivet dokumenteret i rapporten "Costs of emissions and noise from trucks on Danish state roads - FINAL REPORT" fra august FAX Til beregningerne udvælges år 2012 som grundlag. Opgørelsen af det samlede trafikomfang og fordelingen af denne trafik på hhv. størrelserne af lastbilerne, deres EURO klasse og forskelligt vejnet er i ovennævnte rapport gennemført på baggrund af overordnede trafiktællinger og prognoser udarbejdet af Dansk Center for Miljø og Energi på Aarhus Universitet (DCE). Til beregningerne af de samlede omkostninger her, er det dog alene fordelingen på størrelserne af lastbilerne, der benyttes, idet der kun skal regnes med lastbiler over 12 tons totalvægt. Tabel 3-1: Trafikarbejde for alle veje Millioner km. Rigid <6 Rigid, 6-12 Rigid Rigid Rigid >24 Road Trains <40 Road Trains Road Trains >44 Benzin Total EURO EURO I EURO II EURO III EURO IV EURO V EURO EEV EURO VI Total PROJEKTNR. A DOKUMENTNR. 1 VERSION 01 UDGIVELSESDATO UDARBEJDET KONTROLLERET GODKENDT OLEK JJD OLEK 4 Samfundsøkonomiske omkostninger Som den sidste del af analysen, beregnes de samfundsmæssige omkostninger forårsaget af kørsel med lastbil på danske veje. Forudsætningerne for disse beregninger\n10 10/10 EKSTERNE OMKOSTNINGER FRA LASTBILTRANSPORTEN beskrevet i de foregående afsnit. De gennemsnitlige omkostninger er beregnet med henblik på at kunne gennemføre beregningerne for dele af vejnettet som f.eks. den afgiftsbelagte hhv. ikke-afgiftsbelagte del af vejnettet, for statsvejnettet hhv. de kommunale veje etc. SKAT har dog på nuværende tidspunkt kun ønsket at få gennemført beregningen for hele vejnettet under et. Det er med denne baggrund valgt at lave den enkle beregning, hvor der anvendes én gennemsnitlig enhedspris for hver af omkostningskategorierne. Alternativt kunne beregningerne have været gennemført på et detaljeret niveau for derefter at lægge sammen til totaler. Dette vil dog give stort set samme resultat, da de fleste af enhedsomkostningerne er fundet som vægtede gennemsnit, hvor vægtningen er sket i forhold til trafikarbejdet med de enkelte typer biler i forhold til, hvor kørslen er foregået. I praksis er der dog forskel idet ikke alle disse sammenvægtninger er gennemført med trafikarbejdet fra Det er dog vurderet ikke at være afgørende for resultaterne, hvor der i forvejen er en vis usikkerhed forbundet med alle de forskellige dele (prisfastsættelsen og opgørelsen af trafikarbejdet mv.). Tabel 4-1: Anvendte gennemsnitlige enhedsomkostninger priser i 2010 prisniveau, markedspriser Omkostningselement Gennemsnit (kr/km) Total Marginale (kr/km) Støj 0, ,10 Miljø/klima 0, ,58 Uheld 0, ,25 Vejslid 3, ,01 Trængsel 0, ,59 I alt 4, ,52 Ikke uventet er trængsel en vigtig enkeldel, men vejslid er dog langt den største enkeltkomponent. Uheldsomkostningerne er dernæst den vigtigste enkeltdel. Endelig er støj af relativ lille betydning, hvilket hænger sammen med, at størstedelen af lastbiltrafikken (målt i km) foregår steder, hvor der ikke er så stor belastning. Støjomkostningerne vil vi generelt forvente skal være større ved marginale betragtninger. At miljø-og klimaomkostningerne har forskellige gennemsnitlige og marginale enhedspriser kan begrundes i den specifikke beregning, der er lavet af de gennemsnitlige omkostninger, hvor der specifikt er taget hensyn til sammensætningen af trafikken på forskellige typer af lastbiler. Når trafikken fremskrives til 2012, vil der generelt være flere nyere lastbiler, der har lavere emissioner. Dette er der ikke taget hensyn til i de marginale omkostninger, der således er større.for vejslid er det lige omvendt, idet en langt større gruppe af omkostninger regnes med i de gennemsnitlige omkostninger. De samlede omkostninger med disse enhedspriser er kr.\nMetode til opgørelse af trængselsomkostninger v/niels Buus Kristensen, COWI\nMetode til opgørelse af trængselsomkostninger v/ Kristensen, COWI Metode til opgørelse af trængselsomkostninger Dette papir beskriver et afsluttet projekt for Trafikministeriet vedrørende metoder til opgørelse


Karen Jeppe og det armenske folkedrab - Kristeligt Dagblad\nHun er blevet kaldt Danmarks glemte heltinde. Karen Jeppe var vidne til det armenske folkedrab\nDen danske missionær Karen Jeppe boede i 1915 i Urfa, en lille by i et armensk domineret område af Det Osmanniske Rige, hvor hun blev vidne til dødsmarcher, bortførelser og massakrer. Vidne til den massakre på armeniere, som et amerikansk kongresudvalg nu betegner som et folkedrab.\nKaren Jeppe hjalp de kristne armeniere før, under og efter folkedrabet, og hun var kvinden, der udbredte kendskabet i Danmark til grusomhederne.\nHendes arbejde for armenierne var helt fantastisk, og jeg kan ikke tro, at nogen kan gøre noget lignende for et folk, som Karen Jeppe gjorde for armenierne, siger Elisabeth Lyneborg, forfatter til bogen Krigsdøtre. En fortælling fra det 20. århundrede, hvor Karen Jeppes liv under folkedrabet fortælles.\nI Urfa mærkede Karen Jeppe, hvordan situationen mod armenierne forværredes i ly af Første Verdenskrig. Børnehjemmet, hvor hun var forstander, blev lukket og brugt som kaserne for tyrkiske soldater. Soldater og politi begyndte at drive flere tusinde armenske kvinder og børn gennem byen og ud i den syriske ørken, i hvad der siden blev kendt som dødsmarchen.\nJeppe og hendes kolleger organiserede hjælpearbejde og skaffede mad til så mange som muligt.\nKaren Jeppe flyttede uden for Urfa, hvor hun gemte flygtninge, fuldt bevidst om, at hvis tyrkerne opdagede skjulestedet, ville både hun og armenierne blive henrettet. I et brev beskrev Karen Jeppe følgerne af dødsmarcherne: Lig i alle stadier af forrådnelse. Nogle var faldet om lige uden for byens port. Man havde drevet dem op fra sygelejet med stokkeslag, nogle få hundrede skridt var det lykkedes dem at slæbe sig frem.\nOplevelserne tog hårdt på Karen Jeppe. Hun brød sammen, og i 1918 vendte hun tilbage til Danmark. Den spinkle kvinde kom sig og holdt adskillige foredrag, før hun rejste tilbage for at hjælpe armenierne.\nEfter folkedrabet fortsatte hun hjælpearbejdet i Aleppo i Syrien, hvor titusindvis af armenske flygtninge levede under elendige forhold.\nI 1921 blev Karen Jeppe udnævnt til Folkeforbundskommisær for beskyttelse af kvinder og børn i Nærorienten. Folkeforbundet var forløberen til FN.\nKaren Jeppe døde den 7. juni 1935 som 59-årig i Aleppo. Hun blev bisat fra en armensk kirke. Hundredvis af sørgende armeniere fulgte hendes kiste. I byen er der i dag en skole for armeniere opkaldt efter hende: Karen Jeppe College. /ritzau/


Småbarn kaster familiens hvalp ind i ilden – detaljen i huden reddede hans liv\nNewsner » Dyr » Småbarn kaster familiens hvalp ind i ilden – detaljen i huden reddede hans liv\nHunde har været menneskets bedste ven i generation efter generation. Mennesker sætter deres lid til disse fantastiske skabninger på grund af deres loyalitet, instinkt – og frem for alt: Deres ubrydelige venskab.\nMen for at få en hunds fine venskab kræver det, at mennesker også er hundens bedste ven.\nFor den lille hundehvalp Polo viste det sig, at det desværre ikke var tilfældet. Den otte måneder gamle hund har oplevet noget, ingen hunde burde komme ud for.\nEn søndag i maj i år blev han nemlig skubbet ned fra sin veranda af nogle børn på omkring ti år – og kastet ind i et bål.\nDet viste sig, at nogle børn, som mobbede et af børnene i familien, stod bag angrebet.\nDa Polo kom ind til dyrelægen, var hans brandskader så omfattende, at lægen ikke kunne se, hvilken race han var. Han blev fløjet til den canadiske storby Winnipeg for at få behandling.\n“Hele hans krop røg… Fra næsen kom der røg og bobler”, siger Katie Powell fra organisationen Save A Dog Network Canada til CityNews.\nIfølge CBC News kom Polo til Tuxedo Animal Hospital. Der fik han behandling for andengradsforbrændinger. Han havde skader på næsen, mund, poterne, testiklerne og maven, samtidig med at halsen og lungerne var opsvulmede. Øjnene var fyldt med sår på grund af røgskader.\nPolo havde voldsomme skader, men havde været heldig med at overleve bålet – takket være sin egen pels.\nHavde det ikke været for hans tykke pels, havde han ikke overlevet, tror dyrelægerne.\nFamilien var selvfølgelig meget taknemmelige over dyrelægernes fantastiske indsats overfor deres elskede firbenede familiemedlem.\nNu måtte de tage en hård beslutning.\nFordi de ikke troede, at Polo ville føle sig – eller være – sikke med dem hjemme i Manitoba længere, overlod de ham til en redningsgruppe i Vancouver for adoption. De tænkte, at Polo netop var blevet udvalgt af børnene, fordi et af familiens børn var blevet mobbet. De tror, at hunden blev udvalgt netop på grund af det.\n“Børnene er knust, og familien har ingen ord”, siger Katie Powell til CityNews.\nSelvom Polo led helt utroligt på grund af skaderne, holder han stadig hovedet højt! Powell har fortalt til Today, at han trods alt er “en glad fyr”. Han logrer nogle gange med halen for at vise, at han kan lide dyrelægerne. Han har fået antibiotika og smertestillende, samtidig med at han blev badet for at hele sårene.\nMen det tog lang tid at komme sig ovenpå de frygtelige brandsår. De måtte rense sod ud af pelsen – og forhindre, at han blev syg som følge af skaderne. Samtidig skriver Powell på sin Facebook-side, at Polo nu er klar til at forlade sygehuset – og elskes af en ny familie i Vancouver.\n“Han er en sej lille hund”, siger dyrelægen Jonas Watson.\nSikke en stærk lille hund! Del gerne Polos historie videre for at inspirere andre til at kæmpe videre, når det er hårdt!


Kogebogen 'Gastrogasme' er en samling af mine egne opskrifter som jeg har rafineret gennem utalige gange at lave den give mad fra opskriften.\nDen ældste danske kogebog er Henrik Harpestrengs 'Libellus De Arte Coquinaria', som var en oversættelse fra tysk. Den var en del af hans lægebog. Den næste kogebog udkom 1616, Koge-Bog: Indeholdendis et hundrede fornødne stycker, som ere om Brygning, Bagning, Kogen... . Den kom i 2. oplag i 1625.\nManden bag kogebogen\nJeg er 49 (Årgang '73).\nJeg er født i Hørsholm og boede de 10 første år af mit liv på Ravsnæsvej i Birkerød. Vi flyttede til Hellerup på Søholm park 10, lige ved Emdrup sø. Min skolegang startede ligeledes i Birkerød på Sjælsø Skolen, fra børnehaveklassen til 3 klasse, da vi flyttede til Hellerup startede jeg på Dyssegårdsskolen fra 4 til 7 klasse, og sluttede af fra 8 til 10 klasse på Busses Skole.\nMikkel Palitzsch Malther


LCA-profiler for bygningsdele\nEt katalog til brug tidligt i designprocessen\nI kataloget præsenteres en række forenklede livscyklusvurderingsprofiler (LCA-profiler) for bygningsdele. LCA-profilerne kan bruges til, tidligt i designprocessen, at vurdere konstruktions- og materialevalg med henblik på at sikre en bæredygtig miljøprofil.\nDe forenklede LCA-profiler og beregningsværktøjet LCAP-værktøj giver mulighed for tidligt at foretage en helhedsvurdering af et byggeris miljømæssige bæredygtighed. Beregningerne foregår på ni forskellige bygningsdele: ydervægge, tage, terrændæk, indervægge, etagedæk, fundamenter og kælderkonstruktioner og er baseret på en database af ca. 800 LCA-beregninger på forskellige konstruktionsløsninger. Der anvendes systemafgrænsning og database fra LCA delen af det danske certificeringssystem for bæredygtige bygninger DGNB.\nKataloget er udarbejdet i InnoBYG regi og er blevet til i et samarbejde mellem Statens Byggeforskningsinstitut, Aalborg Universitet, Henning Larsen Architects og Rambøll.\nProjektet er støttet af Styrelsen for Forskning og Innovation.\nFreja Nygaard Rasmussen\nLCA-profiler for bygningsdelelca-profiler-for-bygningsdele-1.pdf290,1 KB\nLCAP-værktøj (version 2)LCAP_testversion_v2.xlsm799,9 KB


FORSLAG TIL UDVIDELSE AF DYBBØLSBRO LAWA v/ Mads Lützen og Mads Windfeldt - PDF\nDownload "FORSLAG TIL UDVIDELSE AF DYBBØLSBRO LAWA v/ Mads Lützen og Mads Windfeldt"\n1 FORSLAG TIL UDVIDELSE AF DYBBØLSBRO LAWA v/ Mads Lützen og Mads Windfeldt\n2 LUFTFOTO FRA SYD Med projektet for udvidelse af Dybbølsbro foreslås at spænde en ade ud mellem de to eksisterende broer, og derved skabe en attraktiv og funktionel forbindelse mellem Vesterbro og havnen. Dybbølsbro bliver derved en forlængelse af bydelen samtidig med at de nuværende tra kale problemer løses. Fortorv og cykelsti har i dag ikke tilstrækkeligt kapacitet til at håndtere den nuværende tra k, hvilket skaber store gener for cyklister og fodgængere. I forbindelse med at cykelrampen etableres, vil den foreslåede udvidelse af Dybbølsbro være en naturlig forbedring af de tra kale forhold. Udvidelsen skaber bedre plads for fodgængere og cyklister, som samtidig adskilles af et oplevelses/funktions-bånd med tre temaer.\n3 BEVÆGELSESMØNSTRE RELATERET TIL DYBBØLSBRO Dybbølsbro er i dag underdimensioneret i forhold til det aktuelle behov. I takt med at bryggebroen, sketorvet og byens nye bydele langs havnen er skudt op, er tra kken vokset markant. Især er cykel- og fodgængertra kken på broen forøget. Interessepunkter nye boligområder rekreative arealer bevægelser, gående og cykler UDVIDELSE AF DYBBØLSBRO, KØBENHAVN LAWA V/ MADS LÜTZEN OG MADS WINDFELDT JUNI 2012\n4 EKSISTERENDE FORHOLD, fredag eftermiddag Fortorvet er for smalt til den nuværende fodgængertra k, og mange gående træder ud på cykelstien til gene og fare for sig selv og andre\n5 EKSISTERENDE FORHOLD, fredag eftermiddag Mange cyklister bruger Bryggebroen og Dybbølsbroen som forbindelsesled mellem Vesterbro og Amager, men irriteres over den ufuldstændige forbindelse, som betyder at de skal stige af cyklerne og trække cyklerne op af trappen\n6 KALVEBOD BRYGGE FORBINDELSE TIL BRYGGEBROEN DYBBØLSBRO STATION MOD VESTERBRO FISKETORVET SITPLAN - TRAFIK cyklister sekundær fodgængere sekundær\n7 HØJHUSE IHT MASTERPLAN 1.20 RAMPE - FORBINDELSE TIL BRYGGEBROEN TEMA #1: CYKELPARKERING OG STATION TEMA #2: BEVÆGELSE & UDSIGT TEMA #3: LANDSKAB OG FORMIDLING 100 M PLAN AF BRO\n8 FODGÆNGERE OPLEVELSE - AKTIVITET CYKLISTER CYKLISTER BILER BILER CYKLISTER FODGÆNGERE PLANUDSNIT AF BRO\n9 Broen læses som en sammenhængende ade, kendetegnet ved nedfældede spor, der danner grundlaget for broens forskellige aktiviteter og funktioner. Sporerne understreger bevægelsesretningen og de nerer opdelingen mellem de forskellige traf kanter. Broen har 3 temaer/ funktioner, der på hver sin vis relaterer sig til de nedfældede spor i aden. ARKITEKTONISK KONCEPT\n10 Tema #1 præges af tra kken fra Dybbølsbro Station og løser et markant behov for cykelparkering i nærheden af nedgangene til stationen. TEMA #1: CYKELPARKERING OG STATION\n11 Tema #2 løber oven over det gamle baneterræn. Fladens bølgeformede niveauer tilskynder leg og bevægelse samt skaber kontakt til togtra kken nedenunder. Den særegne udsigt over København fra Dybbølsbro forstærkes via muligheden for at bevæge op på plauteuerne. TEMA #2: BEVÆGELSE OG UDSIGT\n12 Tema #3 bliver landfast, når Lundgård Tranberg Arkitekters masterplan bliver effektueret. Fladen rager op og danner hvilepladser, mens sprækker i aden begrønnes med græs og træer. I enkelte sprækker indsættes granit, indgraveret med fx. historiske kort af københavns banetra k. TEMA #3: LANDSKAB OG FORMIDLING\n13 Konstruktionsprincippet udnytter de ekisterende broers konstruktion, hvilket muliggører en kort byggetid uden gener for jernbanetra kken og muliggører lave byggeomkostninger. Broen konstrueres af præfabrikerede ens stålmoduler, der fragtes til broen via gods- eller havnetra k og hægtes på de eksisterende to broer. konstruktions princip\n15 FREMTIDIGE FORHOLD\n16 ophavsrethavere: LAWA v/ Mads Lützen og Mads Windfeldt Nørrebrogade 36 A, 1. sal 2200 Kbh N tlf juni 2012\nDybbølsbro. Ny cykelforbindelse over banen Foranalyse\nDybbølsbro Ny cykelforbindelse over banen Foranalyse Forord På Dybbølsbro har der længe været kapacitetsproblemer for cyklister og fodgængere. Især efter at Cykelslangen er blevet bygget, er forbindelsen


Home > Produkter > Mini Trehjulet Betonblander (I alt 24 produkter til Mini Trehjulet Betonblander)\nMini Trehjulet Betonblander - producent, fabrik, leverandør fra Kina\nVi er specialiserede Mini Trehjulet Betonblander producenter og leverandører / fabrik fra Kina. Engros Mini Trehjulet Betonblander med høj kvalitet som lav pris / billig, en af Mini Trehjulet Betonblander førende mærker fra Kina, Shandong Luteng Building Equipment Co., Ltd. .\nMini Trehjulet Betonblander engros fra Kina, Direkte Køb fra Kina førende producenter til billige fabrikspriser. Find engros Mini Trehjulet Betonblander produkter på Shandong Luteng Building Equipment Co., Ltd. og få høj kvalitet Mini Trehjulet Betonblander direkte fra troværdige kinesiske Mini Trehjulet Betonblander grossister og leverandører. Send dine købskrav og få øjeblikkelig respons.


deCURE N° EYE5 - REVITALIZING EYE REPAIR 14 ML – Naturally by Miriel\ndeCURE N° EYE5 - REVITALIZING EYE REPAIR 14 ML\nEn lang række peptider udfører noget nær mirakler for området omkring dine øjne. Fastere hud samt øget elasticitet og kollagen produktion. Netop derfor vælger flere og flere de sikre, giftfri skønhedsløsninger som peptider for et yngre udseende.\nPalmetoyl Tetrapeptid-7 fungerer ved at reducere produktionen af skadelige interleukiner. De antiinflammatoriske effekter ved denne peptid resulterer i færre rynker, øget elasticitet og en fastere hud.\nPurified Water, Squalane, Caprylic/Capric Triglyceride, Cetearyl Olivate, Sorbitan Olivate, Sodium Hyaluronate, Glycerin, Acetyl\nHexapeptide-8, Olea Europaea (Olive) Oil, Prunus Amygdalus Dulcis (Sweet Almond) Oil, Niacinamide, Sodium Ascorbyl Phosphate, Cetyl\nAlcohol, Cucumis Sativus (Cucumber) Fruit Extract, Withania Somnifera (Ashwagandha), Brassica Oleracea (Kale) Leaf Extract, Hippophae\nRhamnoides (Sea Buckthorn) Fruit Oil, Camellia Sinensis (Green Tea) Leaf Extract, Zingiber Officinale (Ginger) Root Extract, Glycine Soja\n(Soybean Extract), Palmitoyl Tripeptide-1, Acetyl Octapeptide-3, Ubiquinone, Oryzanol, Aloe Barbadensis Leaf Juice, Tocopherol, Ferulic\nAcid, Polyglutamic Acid, Curcuma Longa (Tumeric), Arthrospira Platensis (Spirulina), Xanthan Gum, Phenoxyethanol, Ethylhexylglycerin


Social dumping /\nSocial dumping betyder, at de ansatte har dårligere løn- og arbejdsvilkår. Resultatet af det, er en unfair konkurrence for det danske erhvervsliv.\nDer findes ikke en entydig definition af begrebet ’social dumping’. Normalt bruges begrebet social dumping om forhold, hvor udenlandske lønmodtagere har løn- og arbejdsvilkår, som ligger under det sædvanlige danske niveau på det enkelte overenskomstområde.\nVSL oplever også, at danske medarbejdere ansat i danske firmaer, er udsat for social dumping. Hvis for eksempel du er ansat i et firma, hvor der ikke er overenskomst eller hvor arbejdsgiveren har valgt at have overenskomst med Kristelig Arbejdsgiverforening. I begge tilfælde vil lønnen ligge under det som VSLs overenskomster tilbyder.\nDet er som udgangspunkt arbejdsmarkedets parter, som kan vurdere, om vilkårene for lønmodtagere er i overensstemmelse med overenskomsten.\nSocial dumping bruges også om situationer på arbejdsmarkedet, hvor udenlandske virksomheder opererer i Danmark, uden at leve op til danske love og regler om fx SKAT, arbejdsmiljø eller social sikring.\nHvorfor medlem af VSL\nVejen for en faglig sag


God nyhed på mors dag: Jacob Riising på nye eventyr med mor | BILLED-BLADET\nSøndag, 8. maj 2016 - af Lisbeth Grube\nGod nyhed på mors dag: Jacob Riising på nye eventyr med mor\n- Mor har fået lov at bestemme mere denne gang, røber Jacob Riising - men forsikrer, at han har nye overraskelser i ærmet til sin 74-årige mor\nMors dag betyder heldigvis meget for mange mennesker - men for 37-årige Jacob Riising og ikke mindst hans 74-årige mor, Brita, må dagen give særlig mening. De to har nemlig dannet parløb i en række forrygende eventyr på TV - og nu skal de snart afsted igen.\nMor og søn er i fuld gang med optagelserne til en ny omgang ”På rejse med Riising og mor” til DR1 – og der er herlige oplevelser i vente, fortæller Jacob Riising, som i efteråret havde stor succes med actionfyldte rejser under fremmede himmelstrøg på TV med sin mor.\nMors Dag: Glæd din mor i 6 eller 12 uger og få 2 biografbilletter\nJacob Riising: Det bli'r ikke kedeligt\n– Hun er denne gang lidt mere inde over, hvor vi skal hen. Jeg har dog stadig en del overraskelser i ærmet til hende, så det ikke bliver kedeligt at rejse med en pensionist på 74, fortæller Jacob til BILLED-BLADET.\n– Dog er det svært at finde på vildere ting end vores tidligere rejser, når nu den gamle har holdt en krokodille, dykket med hajer og sprunget i faldskærm i forvejen, lyder det humoristisk fra Riising.\nFør TV-serien havde Jacob og hans mor aldrig tidligere rejst alene sammen, men nu er der i den grad åbnet op for fælles oplevelser for de to generationer.\n– Det er endnu en gang både sjovt og til tider udfordrende at rejse rundt med sin mor på slæb, fortæller Jacob om de nye optagelser.\nBrita har forklaret, at hun i første omgang sagde nej til at lave programmet på grund af de fysiske prøvelser, der unægtelig er hård kost for en 74-årig. Alligevel besluttede hun sig for at kaste sig ud i det ukendte.\n– Jeg havde ikke gjort det for andre end Jacob. Hvis nogen, jeg ikke kendte, havde foreslået mig at lave programmet, ville jeg sige: ”Glem det!” Men det blev en fuldstændig fantastisk oplevelse, sagde Brita om første sæson.\nSæson 2 af ”På rejse med Riising og mor” bliver vist på DR1 til efteråret.\nLÆS MERE. Jacob Riisings mor var mere bekymret for Jacob\nVerdens sejeste pige fylder 75: Tillykke Pippi ...\nAnette Støvelbæk om ægtemanden: Sådan holder vi ...\nSe det dejlige billede: Lasse Sjørslev på ...\nSE BILLEDET: Så mange spænder havde X Factors ...


Netavisens nyhedslinks Danmark og Norden uge 41-2014\nUnge protesterer: Stop discountuddannelser\n[Netavisen – link 09.10.14] Fagbladet\nDLF: Fælles forståelse af virkeligheden i folkeskolen nødvendig\n[Netavisen – link 09.10.14] DLF\nStatsministeren åbningstale understreger endnu en gang behovet for, at vi i samarbejde får lavet en fælles analyse af situationen i folkeskolen. Åbningstalen og en række udtalelser fra regeringsrepræsentanter viser, at der øjensynligt er milevidt fra den opfattelse, regeringen har om folkeskolens tilstand, og den virkelighed, lærerne oplever i dagligdagen. Det er nødvendigt, at der skabes en fælles forståelse af, hvordan de reelle forhold er\n[Netavisen – link 09.10.14] Politiken\nGod mad holder ældre væk fra hospitalssengen\n[Netavisen – link 09.10.14] DR\nHvis ældre får en diætist, når de bliver udskrevet fra hospitalet, halveres risikoen for, at de hurtigt bliver indlagt igen, viser ny undersøgelse.\nFlere børn skal kunne bortadopteres med tvang\nBørn skal kunne bortadopteres med tvang tidligere, lyder det fra regeringen, der vil lempe reglerne for tvangsadoption.\nAlarmerende klimarapport fra DMI\n[Netavisen – link 08.10.14] DMI\nDen årlige middeltemperatur i Danmark vil i løbet af dette århundrede stige 3,7 grader, hvis ikke udledningen af drivhusgasser nedbringes markant og hurtigt globalt. Det konkluderer en ny rapport fra DMI. Klimaforandringernekan også betyde en stor stigning i den årlige mængde nedbør.\nAnsatte: Vi bliver slidt op inden pensionsalderen\n[Netavisen – link 08.10.14] avisen.dk\nEn stor del af FOAs medlemmer tror ikke på, at de kan varetage deres job frem til folkepensionen. De frygter, at de bliver slidt op.\nMere gratis arbejde\nStatsministerens åbningstale: En af de gratis arbejdskraftsreserver - efterlønnerne - 'får lov' til at lægge flere gratis timer i frivilligt socialt arbejde uden at blive trukket i efterlønnen. En billig erstatning for de mange nedskæringer indenfor bl.a. plejeområdet.\nOmbudsmanden ser nærmere på følgerne af den ny offentlighedslov\n[Netavisen – link 08.10.14] Journalisten\nKurdere i aktion: Frygter massakre i Kobani\nDemonstrationer og protester-aktioner i Danmark og flere steder i Europa i solidaritet med befolkningen i den kurdiske by Kobani, der er ved at blive invaderet af den islamistiske ISIL-bevægelse.\nÅbningstale: Alt for mange er ladt i stikken\n[Netavisen – link 07.10.14] FOA\nPenge lugter ikke: Mærsk forsvarer Qatar-aftale\n[Netavisen – link 07.10.14] JP\nA.P. Møller - Mærsk har været mere end 20 år i Qatar. Det har været en milliardforretning. Hvis vestlige krav om økonomiske sanktioner imod Qatar bliver en realitet, er det et af A.P. Møller - Mærsk-koncernens vigtigste forretningsområder, der kan blive ramt.\nLærere om inklusion: Lærere: Elever med særlige behov mangler støtte\n[Netavisen – link 07.10.14] DLF\n8 ud af 10 folkeskolelærere, der arbejder med inklusion, mener ikke, at elever med særlige behov får den undervisning, de har krav på. Det viser ny medlemsundersøgelse. Ifølge Danmarks Lærerforening skyldes det langt flere opgaver og mangel på ressourcer.\nThorning vil have afstemning og kommission om retsforbehold\nEnhedslisten presser på med krav om at bevæbne kurdere i Nordsyrien\nPartiets forsvarsordfører vil have udenrigsministeren i samråd om militær hjælp til kurderne\nIngen redder hjemløse\n[Netavisen – link 07.10.14] BT\nDaniel døde på gaden midt i København: - Hvorfor kommer ambulancen ikke, når det er en hjemløs?\n‘Rødt’ bedrag leder til politikerlede\n[Netavisen – link 06.10.14] Ugebrevet A4\nPatientoplysninger udleveres til private firmaer\nRegeringens eksperter, der hidtil både har afvist nødvendigheden af at teste kød for MRSA, og at bakterien kan smitte gennem fødevarer, har nu skiftet synspunkt og anbefaler kontrol af svine-, kylling- og kalkunkød. Men først fra næste år.\n[Netavisen – link 06.10.14] Avisen


SY DIN EGEN STOFPOSE - Marie Thule\nHome » BARN » SY DIN EGEN STOFPOSE\nMine børn, som så mange andre børn, elsker dimser og små ting, man kan gemme.\nMindstepigen herhjemme er VILD med sten – alle slags sten! Ældstedrengen finder hele tiden fjer fra vores ænder og høns, som han putter i lommer og skabe. Derudover forelsker de sig begge to i alle mulige små dimser og småt legetøj. Kort sagt har vi sten, fjer og dimsedutter alle mulige og umulige steder herhjemme og i mine øjne kedelige voksne øjne roder det gevaldigt. Så nu har jeg syet en stak stofposer, som de kan gemme deres ting i.\nDet er bare helt almindelige stofposer med snorelukning i to forskellige størrelser. Alle stofposerne er lavet af stof og snore, som jeg havde liggende i forvejen, så nemmere kan det ikke blive.\nStofposer er et rigtigt godt begynder projekt, hvis du lige er begyndt at sy eller måske er begyndt at sy igen efter en pause. Poserne kunne også sagtens bruges til strikketøj, andre kreative projekter eller frugtposer.\nJeg har lavet en syvejledning nedenfor med udførlige billedvejledninger, så du også kan sy dine egne stofposer. Hvis du altså har lyst. De tager ikke ret lang tid at sy og kræver ikke meget stof og snor.\nStof (f.eks. bomuldslærred)\nAnoraksnor eller andet snor (Stor pose: 140 cm), (Lille pose: 105 cm)\nStart med at klippe to stykker stof til den størrelse stofpose, du ønsker.\nDen lille stofpose er 21 x 30 cm og den store stofpose er 27 x 39 cm.\nMålene på stofposerne er MED sømrum.\nOverlock eller zigzag rundt om begge stykker stof.\nLav en markering 4,5 cm nede fra øverste kant i begge sider på de to stykker stof.\nLæg de to stykker stof ret mod ret.\nSy begge sider og bunden sammen fra markeringen i den ene side til markeringen i den anden side med 1 cm sømrum.\nPres sømrummet både i siderne og i bunden fra hinanden med dit strygejern, således at det ene sømrum presses mod for og det andet sømrum presses mod bag.\nPres derefter den øverste kant ca. 0,5 cm mod vrangen både for og bag.\nFold øverste kant en gang til ned til den markering, du lavede i starten og pres den.\nFolden bliver ca. 2 cm.\nVend retsiden ud på posen og sy en stikning ca. 1,5 – 2 mm fra foldekanten både for og bag, så der dannes en løbegang. Pres stofposen fin ved alle sømme.\nKlip et stykke snor på enten 105 cm eller 140 cm alt efter hvilken størrelse pose, du syer. Klip snoren midt over og brænd evt. enderne, så de ikke trevler.\nTræk den ene snor hele vejen igennem begge løbegange og ud på samme side igen ved hjælp af en sikkerhedsnål.\nStart fra modsatte siden med den anden snor og træk også den gennem begge løbegange og ud på samme side igen.\nBind knuder med snorene i begge ender.\nTAADAAA!! Så er stofposen færdig og klar til brug.\nJeg har en ide om, at der skal broderes små billeder af de ting, som posen indeholder, så det er nemmer for børnene at se, hvad der er i posen. Men det må vente til en anden god gang.\n« SY DIN EGEN FLAGRANKE\nNyt strikket pandebånd »


Bentley - Højdepunkter for Bentley i 2013\nTre nye modeller præsenteret\n20/12-2013 kl. 12:00\nTidligere i år bekræftede Bentley, at man vil bygge verdens hurtigste og mest luksuriøse SUV på fabrikken i Crewe, og på den måde tage mærkets tilhængere offroad for første gang nogensinde. Den nye model vil resultere i 1.000 nye arbejdspladser, og er en del af et investeringsprogram på over 800 millioner britiske pund, eller mere end syv milliarder kroner.\n2013 var også året, hvor Bentley præsenterede intet mindre end fire nye modeller, blandt andet Flying Spur sedan, Continental GT V8 S og verdens hurtigste cabriolet med plads til fire personer, Continental GT Speed Convertible. Samtidig signalerede racerbilen Continental GT3, at Bentley endnu engang vender tilbage til international motorsport, der sluttede på en fjerdeplads i debutløbet i Dubai.\nSalgsmæssigt var 2013 også et stærkt år for Bentley. I alt blev der 6.516 nye Bentley-ejere i 2013, mod 5.969 i 2012. Bentleys internationale repræsentation blev også udvidet med 23 nye forhandlere i alt fra Bukarest, Lyon og Minsk til Hanoi i Vietnam og den legendariske by Urumqi på Silkevejen.\nPå fabrikken i Crewe fejrede man, at der uden ophold er blevet fremstillet motorer i 75 år. Samtidig var det en mulighed for at kigge mod fremtiden, der er installeret 20.000 solpaneler med en samlet ydelse på 5MW på fabrikkens tag. Det forventes at systemet kan dække helt op til 40% af fabrikkens behov for energi, og dermed reducere CO2-udledningen med over 2.500 ton hvert år.\nI dag beskæftiger Bentley 4.000 medarbejdere på fabrikken i Crewe, hvor alle Bentleys modeller designes, udvikles og produceres. Her eksisterer ædle håndværkstraditioner, ofte nedarvet i generationer, side om side med den mest moderne teknologi. I 2012 eksporterede Bentley for over en milliard britiske pund, eller mere end 8,88 milliarder kroner.


Tjekliste. Til brug ved anskaffelse af nye systemer og/eller programmer - PDF\nDownload "Tjekliste. Til brug ved anskaffelse af nye systemer og/eller programmer"\n1 Tjekliste Til brug ved anskaffelse af nye systemer og/eller programmer I forbindelse med påtænkt anskaffelse af nyt program eller system udfyldes tjeklisten af leverandør. Team Digitalisering og Driftscenter IT får således mulighed for at afdække eventuelle problemfelter i forbindelse med implementering af nye programmer/systemer i Sorø Kommunes IT-infrastruktur INDEN det pågældende program/system indkøbes. Hvis der er spørgsmål til denne tjekliste, kan de stilles til Tekniske spørgsmål: Emil Nygaard, driftscenter IT, Overordnede spørgsmål: Merete Ravn, Team Digitalisering, Faglige spørgsmål: <udfyldes med kontaktperson, EDS projektleder> Spørgsmålene bedes returneret til Sorø Kommune, <udfyldes med kontaktperson, EDS projektleder> inden leverandørmødet.\n2 Generelle oplysninger Center / Afdeling: (Kommende) Systemejer: (Som standard er centerchef eller gruppeleder systemejer) (Kommende) Systemkoordinator: (Evt. systemkoordinator i centret) Leverandør: Systemnavn: Erstatning for andet System: (Navn på gammelt system) Kort beskrivelse af System: (Herunder antal arbejdspladser, der skal anvende systemet) Leveres PC-programmel (program eller Klient-SW) i MSI-format? Udfyldes af systemejer eller leverandør Leverandør bedes svare på dette spørgsmål.\n3 Generelle oplysninger Faglige spørgsmål til løsningen Implementering og tidsplan Design og fællesoff. krav Uddannelse Arkitektur Udfyldes af Systemleverandør implementering og tidsplan: Hvordan foregår implementeringen? Har I de fornødne ressourcer til, at systemet kan anvendes d. 1. december 2014 i Sorø Kommune? Er løsningen responsiv? Eksempler vises Hvorledes opfylder I de fællesoffentlige krav, som skal sikre brugervenlige digitale selvbetjeningsløsninger? Der ønskes et svar ud fra de forskellige krav nævnt på uddannelsesaktivitet for administrative medarbejdere: Hvordan vil undervisningen af de administrative medarbejdere foregå? Omfang på supportdel til medarbejder og borgeren? Hvorledes vil der være udgifter til øvrige 3. parts produkter? Brugervenlighed for administrative medarbejdere? arkitektur til Grunddata Datafordeler Støttesystemer Serviceplatform SAPA Hvordan sikres det, at I overholder oio standarderne? Samarbejde Snitflader Hvordan er samarbejdsorganisationen mellem kunde og leverandør, ex. omkring udviklingskrav, ændringsønsker og fejlrettelser Er der nødvendige systemafhængigheder til 3. parts løsninger\n4 Backend delen Statistik Økonomi Er løsningen oprettet med automatisk besked til andre systemer? Hvilke administrative lettelser giver løsningen på backend? Hvad letter personalet i backend? Hvilke gevinster er der i backend? Hvordan er tællerscriptet implementeret? Er det implementeret så man kan følge de enkelte opgaver eller ses alle opgaver under en kam? Medfølger et statistikmodul i selve løsningen? den økonomiske del Pris Engangsbeløb Årlig afgift licens Licens og snitflade afhængighed til andre systemer?\n5 PC Udfyldes af leverandør Sorø Kommunes Standard Operativsystem: MS Windows 7, 64 bit Browser: Processor: Skærm: Diskplads: RAM: Sikkerhedsprodukt: Brugers rettigheder: Netværk/ Båndbredde: IE 9 (Snart IE10 og IE11) Minimum Intel Core i3 M350, 2.27GHz >22 LCD Typisk >20 GB fri plads Typisk 4GB McAfee VSE 8.8 Lokal administrator Roaming: 3G eller EDGE Hjemme: Citrix / VPN Internt: Min. 100Mb/s\n6 Server Udfyldes af leverandør Sorø Kommunes Standard Virtuel / Fysisk server(e): Virtuel server i VMWare 5.5 miljø Operativsystem: Windows Server 2012 R2 64 bit CPU: (Processor-type, antal processorer / kerner) Diskplads: (Hhv. systemdisk (C:) og datadisk (D:)) RAM: (Antal pr. server) Database: MS SQL Server 2014 eller SQL Server Express Backup: Forventet datamængde og evt. specielle forhold\n7 Netværk Udfyldes af leverandør Sorø Kommunes Standard Netværkstype: Ethernet Netværksprotokol: TCP/IP Ekstern Kommunikation: (Krav til dataudveksling med / netværksadgang til eksterne parter Ekstern Kommunikation: (Krav til dataudveksling med / netværksadgang til eksterne parter Kommunikation indefra og ud. Angiv portnumre (herunder TCP/UDP), samt modtagende IP-adresser. Kommunikation udefra og ind. Angiv portnumre (herunder TCP/UDP), samt afsendende IP-adresser.\n8 Integration/ sammenspil med andre systemer Kontorstøtteprodukter: Centrale KMD systemer: Active Directory: (Evt. krav til struktur og / eller bestemte felter i AD) Andre systemer: Andet: Udfyldes af leverandør Sorø Kommunes Standard MS Office 2010 SP1 2008R2 AD\n9 Support, drift og vedligehold Udfyldes af leverandør Sorø Kommunes Standard Klient-SW: (DIT supporter, driver og vedligeholder basisplatform (Hardware, OS og Standardsoftware)) MS Windows 7, 64 bit. Browser IE 9. MS Office 2010 SP1 Server-SW: (DIT supporter, driver og vedligeholder basisplatform (Hardware, OS og Standardsoftware)) MS Server 2012R2 MS.NET 4.5 Database: (DIT supporter, driver og vedligeholder basisplatform) Netværk: (DIT supporter, drifter og vedligeholder netværket) Backup: (Frekvens / dataområder / datamængde) DIT driver og vedligeholder Server, ServerOS, MS SQL / SQL Express\nTjekliste. Til brug ved anskaffelse af nye it-løsninger\nTjekliste Til brug ved anskaffelse af nye it-løsninger Når vi anskaffer it-løsninger i Sorø Kommune følger vi Den gode it-anskaffelse, som ligger på Findus. Et af punkterne i den gode it-anskaffelse er,


Øko Plus – Hailo.dk\nSorter med Øko Plus pedalspand på en overskuelig måde\nSortering af affald og skrald aflaster miljøet! Med en Øko Plus Pedalspand har du et antal inderspande, der kan indholde forskellige rum til affaldssorteringer. Den ene kunne være dagrenovation – dvs. Madaffald, mælkekartoner, bleer og hygiejneaffald m.m, mens den anden inderspand kunne dække over bioaffald.\nEn anden sortering kunne være pap og plastik der ofte ses på kontoret. Pedalspanden hjælper dine medarbejdere og kunder med at frigøre sig skraldet, de bærer rundt på. Det er nemmere at have sorteringen samlet et sted, så man slipper for at gå to gange med sit skrald. Spar på tiden for dine medarbejdere.\nPedalspandene har ergonomisk fodpedaler, hvilket sikrer behagelig og nem åbning af låget. Den er også lækker at se på – på arbejdspladsen eller derhjemme. Med Soft-Close lukning så behøver du ikke bruge tiden på at lette vægten på pedalen og lukke den. Selve lågen lukker forsigtigt af sig selv.\nHailo pedalspand Øko Duo Plus L\n475,00DKK – 539,00DKK\nHailo pedalspand Øko Duo Plus M\n415,00DKK – 495,00DKK\nHailo Pedalspand Øko Trio Plus L\n475,00DKK – 555,00DKK\nHailo pedalspand Øko Uno Plus M – 17 liter\nHailo’s Øko Plus pedalspand i forskellige størrelser\nDer er tre ting, du burde overveje: Den smukke pedalspand fra Hailo kommer i to forskellige størrelser: Medium og Large: Her kan Medium størrelsen indeholde 11 liter, hvor large modellen kan holde 26 liter. Vær opmærksom på, at du skal købe en affaldssæk som kan holde til vægten og mængden af affald.\nAlle Hailo Øko Plus pedalspande har forskellige farver til ydersiden af selve spanden. Du kan derfor vælge mellem forskellige farver som passer ind i rummet.\nTil slut så kan du vælge at have 1, 2 eller 3 inderspande. Her skal du kigge efter navnet på spanden. Uno, Duo og Trio. Uno er for 1 inderspand, Duo for 2 inderspande og Trio for 3 inderspande.