Test: Top 10 liste over mobiltelefoner med lang batteritid\nMobiltelefoner med virkelig lang batteritid hænger ikke på træerne, men de bedste smartphones får dog mere kraftfulde batterier, bedre og smartere batterisparefunktioner og lynopladning\n– se telefonerne med den bedste batteritid.\nSe også: Sammenlign telefoner med lang batteritid\nMobiltelefoner har udviklet sig med vanvittig fart i sidste mange år med store og super skarpe skærme, lynhurtig 4G, fantastiske kameraer og meget mere. Kun batteriet har ikke udviklet sig i samme hast som stort set alt andet på telefonen – eller rettere sagt: Batteritiden er mere eller mindre den samme i dag som for 4-5 år siden.\nMobilbatterierne er blevet mere kraftfulde og telefonerne har fået smartere batterisparefunktioner og hurtig opladning, men selve batteritiden er ikke blevet forbedret. Og det skyldes netop, at udviklingen på stort set alle andre funktioner og parametre i telefonerne har undergået så voldsom en udvikling. Store skarpe skærme, konstant opkobling til nettet, streaming af musik og videoer i høj kvalitet – det er eksempler på ting, der bruger meget batteri.\nSe også: Bedste pris og tilbud på smartphones\nMan kan godt finde en mobil med lang batteritid ved at kigge på specifikationerne for batteriet. Antallet af mAh betyder meget, men har telefonen også hurtig opladning og batterisparende funktioner, så er man godt på vej i ens søgen efter en mobil med god batteritid.\nKarakter for batteritid: 10/10\nPris fra cirka 3.900 kroner\nKarakter for batteritid: 9/10\nPris fra cirka 4.000 kroner\nSammenlign priser på Mate 8\nPris fra cirka 3.200 kroner\nSammenlign priser på P9 Plus\nKarakter for batteritid: 8/10\nSammenlign priser på Galaxy S7\nSammenlign priser på Xperia X Performance\nPris fra cirka 5.300 kroner\nSammenlign priser på Xperia X\nTop 10-tabellen over mobiltelefoner med bedst battertid er baseret på informationer på pricepusher.dk\nTo mobilproducenter dominerer listen over mobiltelefoner med bedst batteritid, nemlig Huawei og Sony. Huawei fordi de er rigtig gode til at lægge meget kraftfulde batterier ind i deres mobiltelefoner og Sony fordi de har meget effektive batterisparefunktioner. Samsung Galaxy S7 Edge er dog en af de mobiltelefoner, der har et virkelig godt batteri med kraftfuldt batteri, hurtig opladning og gode spare funktioner.\nMobilen med bedst batteritid er dog helt klart Huawei Mate 9 Pro med batteri på hele 4.000 mAh, super hurtig opladning og smarte batterisparefunktioner.\nMobiltelefon med lang batteritid: Det skal du kigge efter\nNår du er på udkig efter en mobil og smartphone med lang batteritid, er der tre ting, du skal kigge efter. Det handler ikke kun om, hvor mange mAH batteriet har – det handler også til dels om telefonens batterisparefunktioner samt hurtig opladning.\nmAh: mAh er en forkortelse for milliamp Hour og dækker over, hvor kraftfuldt batteriet er. En mobil med 2.000 mAh har svagt batteri, mens en mobil med 4.000 mAh har meget kraftfuldt batteri.\nHurtig opladning: Hurtig opladning påvirker som sådan ikke batterilevetiden. Styrken ved hurtig opladning er, at man for eksempel på 30 minutter kan lade en mobil 50-60 procent op og derved på kort tid få batteritid nok til en hel dags brug.\nBatterisparefunktioner: Batterisparefunktioner gør, at telefonen selv kan tilpasse batteriforbruget baseret på måden man bruger mobilen på – blandt ved at deaktivere apps og programmer, man ikke bruger i bestemte tidsrum eller bestemte steder.\nBatterisparefunktioner kan også fungere ved at slå batterislugende funktioner fra, når man kommer under 20, 15 eller 10 procent batteri – på den måde kan man få op til 24 timer ekstra levetid med for eksempel kun 10 procent batteri.\nSe også: Hvordan forlænger man batteritiden på mobiltelefoner?\nSådan laver jeg test af batteritid i mobiltelefoner\nNår jeg bedømmer batteritiden i en mobiltelefon, så gør jeg det ud fra tre måder. Den ene er, hvor lang tid batteriet kan holde ved afspilning af en video i fuld HD-kvalitet med lysstyrke og lydstyrke på 80 procent og hvor telefonen kun er koblet op til nettet via 4G og ikke har gang i andre funktioner.\nDerudover bedømmer jeg også batteritiden ud fra, hvor lang tid mobiltelefonen holder strøm og batteri ved almindelig dagligdags brug. Kan jeg bruge alt det, de fleste bruger deres mobil til i løbet af en dag og så stadig have batteri tilbage, når jeg går i seng om aftenen. Antallet af mAh spiller naturligvis ind her, men også telefonens batterisparefunktioner har betydning for batteritiden.\nSelve batteritiden er naturligvis meget afgørende, når batteriet skal vurderes og bedømmes, men jeg har også en tredje ting med i bedømmelsen af batterikvaliteten, nemlig hvor hurtig batteriet kan lades op. Lynopladning, quick charge, Super Charge, Dash Charge – hurtig opladning har mange betegnelser, men fælles for dem er, at de kan oplade mobilbatteriet langt hurtigere end normalt. Typisk cirka 50 procent på 30 minutter.\nFinder du mobiltelefoner, der kombinerer kraftfuldt batteri, hurtig opladning og batterisparefunktioner, så har du en mobiltelefon med god batteritid.\nDet påvirker batteritiden negativt i mobiltelefoner\nNogle af de ting, der påvirker batteritiden i mobiltelefoner negativt, er:\nSkærmen: Store skærme med 2K og 4K opløsning og lysstyrke på max forbruger meget strøm\n4G: Konstant opkobling til nettet sluger meget strøm\nWifi: Tændt wifi der leder efter hotspots bruger meget strøm\nTethering: Bruger man mobilen som wifi hotspot bruges der meget strøm\nKameraet/video: Billeder og video i 4K forbruger meget strøm\nFacebook: Opkoblede apps, særligt sociale medier som Facebook, bruger meget strøm på mobiltelefoner\nStreaming: Streaming af musik og særligt video sluger også meget strøm


Mågejægeren (e-bog) af Thomas Aagaard – Politiken Books\nThomas Aagaard Skovmand (forfatter)\nDa 29-årige Victor Holm flytter tilbage til fødeøen Amager og får job som mågejæger i Københavns Lufthavn, vil han egentlig bare udføre sit arbejde. At sørge for fugle og fly ikke støder sammen. Men det viser sig hurtigt at være svært. For hvorfor siger alle, han skal holde sig væk fra den gamle terminal? Og var det nu også en ulykke, da hans far for 25 år siden omkom i lufthavnen? Mågejægeren er en tempofyldt thriller om at kende sandheden om sig selv, og om hvad der sker, når ens omgivels...\nForfattere Thomas Aagaard Skovmand (forfatter)\nUdgivet 26 maj 2016\nGenrer Thriller og Spænding, Romaner, Skønlitteratur, Krimier\nThomas Aagaard Skovmand DKK 92\nDorthe Annette Hansen, Rune Stefansson, Thomas Aagaard Skovmand, Henrik Brun, Stephanie Gaarde Caruana, Jakob Melander, Pernielle Sejr DKK 158\nDa 29-årige Victor Holm flytter tilbage til fødeøen Amager og får job som mågejæger i Københavns Lufthavn, vil han egentlig bare udføre sit arbejde. At sørge for fugle og fly ikke støder sammen. Men det viser sig hurtigt at være svært. For hvorfor siger alle, han skal holde sig væk fra den gamle terminal? Og var det nu også en ulykke, da hans far for 25 år siden omkom i lufthavnen? Mågejægeren er en tempofyldt thriller om at kende sandheden om sig selv, og om hvad der sker, når ens omgivelser gemmer på hemmeligheder, som ikke alle ønsker frem. Bogen foregår i Københavns Lufthavn og for at komme tæt på dagligdagen har Thomas Aagaard Skovmand i over et år løbende opholdt sig på stedet, hvor romanen også er skrevet via storskærm, så folk har kunnet læse med.


Mette forlod Kristian efter hjerneskade: Sådan har de det nu | TV 2 Lorry\nMette forlod Kristian efter hjerneskade: Sådan har de det nu\n23. sep 2016, kl. 04:25\nMette Line og Kristian Boserup før og efter ulykken, hvor en fatal blodprop ændrede den 39-årige familiefars personlighed.\nFik hjerneblødning under fødsel: Nu fjerner kommune hjælp\nquote Jeg er lidt som et lille barn, der skal starte forfra. Jeg skal lære det hele igen, så tålmodighed er stadig min største fjende.\nquote I dag har vi stadig en form for kærlighed til hinanden. En venskabelig og familiemæssig kærlighed.\nFik du ikke set dokumentaren 'Dem vi var', så kan du se den på TV 2 PLAY.\nMette Lines mand blev hjerneskadet - og så traf hun det hjerteskærende valg


Fødevaresikkerhed :: McDonalds.dk\nFødevaresikkerhed er afgørende for os. Fra råvarerne over produktionen til håndteringen af maden i restauranterne.\nAlle McDonald's leverandører og restauranter skal ifølge loven have særlige programmer for håndtering af fødevaresikkerheden i deres produktion.\nTil dette benyttes HACCP, som står for Hazard Analysis and Critical Control Points. HACCP er et internationalt system, som går ud på at kontrollere og styre selve produktionsprocesserne inden for fødevarefremstilling frem for kun at lave kontrol af slutproduktet. Det er altså et forebyggende kvalitetssikringsprogram, hvor der er opstillet kontrolmålepunkter i produktionsprocessen i restauranten, så man minimerer risikoen for, at slutproduktet på nogen måde kan udgøre en risiko for den, som spiser det.\nFor eksempel kontrollerer personalet dagligt, at:\nFryserens temperatur er under -18 grader.\nKøleskabets temperatur er mellem 1 og 4 grader.\nGrill og friture har den korrekte temperatur til stegning.\nKødet er gennemstegt ved at måle temperaturen indeni.\nAlle restauranter fører et tjekskema over de gennemførte kontroller. Af tjekskemaet fremgår det også, hvilke leverancer af kød, der er blevet brugt på et givet tidspunkt.\nNår varerne leveres til restauranten, kontrolleres temperaturen, og de placeres i henholdsvis køle- og fryserum. Personalet tjekker holdbarhedsdatoen og sørger for, at de varer, som først leveres til restauranten, også anvendes først.\nNår et produkt er færdiglavet - og blevet til for eksempel en Big Mac - placeres det i et varmeskab. For at sikre, at vi altid serverer frisk og varm mad, serveres vores produkter kort tid efter de er færdiglavede. Dette følges og kontrolleres nøje af vores medarbejdere.\nVores strenge regler sørger for, at hygiejnen i restauranterne er i top:\nAlle medarbejdere skal vaske hænder, negle og underarme, før de starter på arbejdet, og minimum hver gang de skifter til en ny arbejdsopgave. Desuden skal alle medarbejdere vaske hænder hver time.\nAlle medarbejdere over 18 år skal deltage i den danske lovpligtige certifikatsuddannelse i fødevarehygiejne.\nMcDonald's egenkontrol er strengere end lovgivningen. To gange om året kommer et akkrediteret laboratorium på uanmeldt kontrolbesøg i alle restauranter.\nSe også Fødevarestyrelsen og findsmiley.dk


Forsøgsordning og Min A-kasse - En politisk forsøgsordning - Min A-kasse\nForside / Medlemstilbud / A-kasseforsøget\nA-kasseforsøget er en politisk forsøgsordning, hvor udvalgte a-kasser overtager en del af jobcentrenes ansvar for at få ledige i job. Min A-kasse er blevet udvalgt til at deltage i forsøget i 10 kommuner: Gladsaxe, Gentofte, Lyngby-Taarbæk, Rødovre, Vallensbæk, Ishøj, Høje Taastrup, Dragør, Tårnby og Greve. Forsøget træder i kraft 1. januar 2020.\nFormålet med forsøget er at få ledige i job hurtigere. Vi får ansvaret for kontakten med medlemmer, der er i en opsigelsesperiode samt ansvar for op til de tre første måneder af medlemmets ledighedsforløb.\nA-kasseforsøget for dig i opsigelsesperioden\nDet er primært Min A-kasse, der har kontakten med dig i opsigelsesperioden og de første tre måneder af dit ledighedsforløb, hvis:\nDu bor i en af de nævnte kommuner\nDu er opsagt fra den 1. januar 2020 eller senere\nVi tilbyder outplacement forløb i opsigelsesperioden. Målet er, at du får støtte til at komme i arbejde gennem vores tilbud. Også selv om du fortsat arbejder i opsigelsesperioden. Målet er også at du får den støtte du har brug for, så du undgår at blive ledig.\nVores outplacement forløb indeholder en række online tilbud, der kan tilpasses netop dine behov. Først tager vi en indledende samtale, hvor vi vil tage udgangspunkt i netop din situation, og sammen med dig lave en plan, der kan hjælpe dig videre i dit næste job. Før mødet foreslår vi, at du opretter et CV på jobnet.\nA-kasseforsøget for dig, der er ledig\nDu er ny-ledig fra den 1. januar 2020 eller senere\nTidligere skulle du til samtaler i a-kassen og i jobcentret i de første 3 måneder. A-kasseforsøget betyder, at du fra 1. januar 2020 kun skal til samtaler i a-kassen i de første 3 måneder af dit ledighedsforløb. Vi har derfor en række af aktiviteter, som vi kan tilbyde dig inden for de første tre måneder af dit ledighedsforløb. Formålet med aktiviteterne er naturligvis, at de skal hjælpe dig hurtigere i job.


Forskere vil se på, hvordan nærdødsoplevelser påvirker folk | Kristeligt Dagblad\nDanmark 18.01.19 Kl. 21:00\nStudie skal undersøge de psykologiske, sociale og åndelige konsekvenser af at vende tilbage til livet med en oplevelse af at have været tæt på døden\nEn nærdødsoplevelse er en subjektiv oplevelse af at have været tæt på eller troet sig død og have set et stærkt lys, set sin krop udefra, mødt afdøde familiemedlemmer i andre dimensioner eller mærket en følelse af fred. Foto: Ritzau Scanpix/Iris\nMere end hver tiende, som har overlevet et klinisk hjertestop, kan efterfølgende fortælle om nærdødsoplevelser, viser internationale studier.\nI øjeblikket forbereder læge Jens Søndergaard, professor ved forskningsenheden for almen praksis, og cand.med. Tobias Kvist Stripp under ledelse af professor, theol.dr. Niels Christian Hvidt et projekt, som skal se på de psykologiske og åndelige behov, der kan opstå i kølvandet på at have overlevet et hjertestop og måske have haft en nærdødsoplevelse.\nEn nærdødsoplevelse er en subjektiv oplevelse af at have været tæt på eller troet sig død og have set et stærkt lys, set sin krop udefra, mødt afdøde familiemedlemmer i andre dimensioner eller mærket en følelse af fred. Der findes beretninger om nærdødsoplevelser i nogle af menneskehedens ældste skrifter som Den Egyptiske Dødebog, ligesom nogle vil mene, at man finder det beskrevet i Bibelen, eksempelvis hos Paulus i Andet Korintherbrev, kapitel 12. De seneste 40 år er der internationalt blevet forsket i nærdødsoplevelser, primært i USA. I Danmark er der ikke lavet forskning på området.\nI udenlandske studier anvender man typisk den såkaldte Greyson-skala, opkaldt efter den amerikanske professor i psykiatri Bruce Greyson, til at opgøre, hvor mange som har haft en nærdødsoplevelse. Studier viser, at mellem 10 og 18 procent af mennesker, som overlever klinisk hjertestop, har en oplevelse, som ifølge Greyson-skalaen kan betegnes som en nærdødsoplevelse. Niels Christian Hvidt efterspørger viden om, hvordan nærdødsoplevelser manifesterer sig i et mere sekulært samfund som det danske.\n”Vi ved, at mennesker, som er overlevet et hjertestop, på godt og ondt er eksistentielt mærkede for livet, og det vil vi gerne forstå bedre. I forhold til den gruppe, som har haft en nærdødsoplevelse, vil vi gerne forstå, hvad det gør ved deres måde at forstå verden, sig selv og deres sygdom på.”\nSyddansk Universitet vil følge patienter, som er overlevet hjertestop, og følge dem over tid. Man vil udvikle et spørgeskema, der kan bruges i Danmark til at undersøge psykologiske, eksistentielle og åndelige behov hos mennesker, som har været tæt på døden. Forskerne vil desuden undersøge langtidseffekterne af at have overlevet et hjertestop. Niels Christian Hvidt siger:\n”En nærdødsoplevelse er efter de hidtidige undersøgelser som regel positiv, men kan også være negativ og er ofte kompleks. Ved at følge forsøgspersonerne over tid forventer vi at få et indblik i de psykologiske, sociale og åndelige behov, som kan opstå over tid som følge af en nærdødsoplevelse, og komme med nogle bud på, hvordan vi bedst møder sådanne behov.”\nDet danske forskningsprojekt bydes velkommen af hos-pitalspræst, ph.d. Øystein Buer, som er præst på Oslo Universitetssygehus.\nIfølge Buer, som har lavet et ph.d.-projekt om nærdødsoplevelser, skal sundhedspersonale og præster have en større forståelse for de eksistentielle følger af en nærdødsoplevelse. Hans forskning viser, at der hos nogle melder sig en ensomheds- følelse, når man vender til-bage til livet. Han siger:\n”Der kan opstå en diskrepans mellem den dybde, patienten har haft i nærdøds-oplevelsen, og den interesse, familie og pårørende kan vise. Patienten vil ofte have behov for at blive ved med at vende tilbage til erfaringen, og det kan andre have svært ved at forstå. Familien har set patienten som syg, måske i koma, men patienten fortæller om at have haft en oplevelse. Det kan i sig selv give en distance og skabe et behov for samtale.”\nI sin forskning er Buer stødt på nærdødsoplevelser, som forandrer livet. Den paranormale erfaring kan for nogle føre til fordybelse i en åndelig overbevisning og behov for samtaler med en præst eller anden sjælesørger, mens andre reagerer med angst. Han siger:\n”Nogle har tunge og mørke nærdødserfaringer, som de har brug at tale om, fordi fortolkningsprocessen er kompliceret. Det er oplevelser, som ofte er svære at tale om, fordi man sidder tilbage med måske fortvivlelse og ensomhed.”


Vil du elske og ære personen ved din side står i medgang og modgang indtil døden jer skiller ad.\nDette, blev der i kirken under et meget romantisk øjeblik sagt af den sortklædte præst med den flotte hvide præstekrave, hvis alder var omkring de 50 år, altså en præst med et næsten helt liv bag sig, en tro Guds tjener. I Kirken hvor mange havde tåre i øjnene specielt brudens mor, blev der sagt ja, måske med stor overbevisning og med stor glæde i stemmen, der var ingen tvivl for alle dem som sad nede i kirken heller ikke for dem som sad oppe ved siden af de to som i dag skulle giftes. Men hvor blev det bånd af som denne dag blev bundet af Gud og som intet menneske skule kunne bryde kun Gud. Hvor blev teksten fra 1. Mosebog 2:24 af, "Derfor forlader en mand sin far og mor og binder sig til sin hustru, og de bliver ét kød", dette vil i følge Bibelen blive et livslangt ægteskab. Kød kan skæres i skiver, men gælder det også for ægteskabet? Der står i Bibelen at i den sidste tid vil kærligheden blive kold. Dette er ikke en tilladelse eller en undskyldning til mennesker om, at når det står der, så kan det lige så godt også gælde for mig. Du har givet dit ja til at elske og ære din kone/mand også selv om denne snorker om natten, ikke lige klipper hækken når det passer dig, eller taler for meget i telefonen med sin mor. Kærligheden er tålmodig, kærligheden er mild, den misunder ikke, kærligheden praler ikke, bilder sig ikke noget ind. Den gør intet usømmeligt, søger ikke sit eget, hidser sig ikke op, bærer ikke nag. Den finder ikke sin glæde i uretten, men glæder sig ved sandheden. Den tåler alt, tror alt, håber alt, udholder alt (1. Kor 13:4-7).\nMen selvfølgelig gælder dette kun for mennesker af verden ikke for dem som tror på Gud, det er kun mennesker af denne verden som bliver skilt, bedriver hor i både i tanker og handling. I de 10 bud står der du må ikke elske en anden mands kone (10 bud), men Jesus siger du må ikke begærer en anden mands hustru bare i tankerne, for så har du gjort dig skyldig i utroskab, du må ikke bryde ægteskabet, (6 bud) Flere og flere troende bliver skilt, flere og flere høre man om er deres ægtefælde utro. Dette er ikke kun en synd imod sin ægtefælde også en stor synd imod Gud. Guds plan med ægteskabet om et "kød" har ingen betydning mere, lad det ikke komme så langt ud!! Jeg læste at procenten var lige høj for troende og ikke troende hvad angår skilsmisse. Man kan spørge sig selv "hvor er Jesu kærlighed i deres ægteskab.\nTrods vi skal elske og ære hinanden er hver 4 barn skilsmisse barn, og flere børn har måtte igennem det både 2 og 3 gange. Hvor blev løftet af. hvor blev det bånd der blev knyttet af Gud mellem mennesker i kirken af, hvor blev tålmodigheden af? Om jeg så taler med menneskers og engles tunger, men ikke har kærlighed, er jeg et rungende malm og en klingende bjælde. Og om jeg så har profetisk gave og kender alle hemmeligheder og ejer al kundskab og har al tro, så jeg kan flytte bjerge, men ikke har kærlighed, er jeg intet. Og om jeg så uddeler alt, hvad jeg ejer, og giver mit legeme hen til at brændes, men ikke har kærlighed, gavner det mig intet (1. Kor 13:1-3).\nFAKTA om skilsmisse: vedr. børn, ca. 350,000 børn har en mor og en far, der er gået fra hinanden. ca. hvert tredje danske barn mellem 0 og 18 år oplever at forældrene skilles. 13% af børnene har ingen kontakt med en af deres forældre.\nHvilken kærlighed søger mennesker når de løber rundt og leder? mange har haft mange bekendtskaber, jeg læste engang, citat "Jeg har elsket mange kvinder, og jeg var begyndt at blive bekymret over, at jeg ikke kunne knytte mig til nogen bestemt. Hvis jeg forsatte på denne måde, ville min alderdom blive meget ensom, og det frygtede jeg i høj grad". Til denne mand blev der sagt ansæt en sygeplejerske, men jeg tror ikke det er en bekvem pensionisttilværelse, man søger i kærligheden. Men giv ikke op i kampen fat mod og kæmp kampen, der er lys forude for dem som holder ud, Mat. 24:3-14, Mens han sad på Oliebjerget, kom hans disciple, da de var alene, hen til ham og sagde: »Sig os, hvornår dette skal ske, og hvad der er tegnet på dit komme og verdens ende?« Jesus sagde til dem: »Se til, at ingen fører jer vild! For der skal komme mange i mit navn og sige: Jeg er Kristus! og de skal føre mange vild. I skal høre krigslarm og rygter om krig. Se til, at I ikke lader jer skræmme! For det skal ske, men det er endnu ikke enden. For folk skal rejse sig imod folk, og land imod land, og sted efter sted skal der komme hungersnød og jordskælv. Alt dette er begyndelsen på veerne. Da skal de udsætte jer for trængsler og slå jer ihjel, og I skal hades af alle folkeslag på grund af mit navn. Da skal mange falde fra, og de skal udlevere hinanden og hade hinanden. Mange falske profeter skal stå frem og føre mange vild. Og fordi lovløsheden tager overhånd, skal kærligheden blive kold hos de fleste. Men den, der holder ud til enden, skal frelses. Og dette evangelium om Riget skal prædikes i hele verden som vidnesbyrd for alle folkeslag, og så skal enden komme.\nJohannes 13:35 Et nyt bud giver jeg jer:\nI skal elske hinanden. Som jeg har elsket jer, skal også I elske hinanden. Deraf kan alle vide, at I er mine disciple: hvis I har kærlighed til hinanden. Jeg hører tit en tak til Jesus for hans kærlighed som han har givet til denne person, men er det rigtigt eller lader personen sig narre fordi andre har takket, for kærligheden bliver ikke givet videre, hvis man har modtaget Jesu sande kærlighed, skal andre ikke spørge om at få del af den, så vil man overdænge andre med kærlighed. jeg læste om en ældre dame som bankede på hos nabo konen fordi hun havde det rigtigt dårligt. Hun havde ondt i livet, men nabo konen sagde gennem sprækken i døren, at hun ikke havde tid hun var i gang med at lave aftensmaden og derefter skulle børnene lægges. Næste dag hørte hun fra en af beboerne i samme opgang, at den gamle dame havde taget sit liv om natten. Hvis man har Jesu kærlighed i sig kunne maden og børnene vente, dette havde reddet et menneske. Johannes 15:9 - 14 Som Faderen har elsket mig, har også jeg elsket jer; bliv i min kærlighed. Hvis I holder mine bud, vil I blive i min kærlighed, ligesom jeg har holdt min faders bud og bliver i hans kærlighed. Sådan har jeg talt til jer, for at min glæde kan være i jer og jeres glæde blive fuldkommen. Dette er mit bud, at I skal elske hinanden, ligesom jeg har elsket jer. Større kærlighed har ingen end den at sætte sit liv til for sine venner. I er mine venner, hvis I gør, hvad jeg påbyder jer. Så bliver da tro, håb, kærlighed, disse tre. Men størst af dem er kærligheden.\nStår kirkerne i dag klar til at hjælpe mennesker både troende og ikke troende, men samtaler lytte og vejlede. Er Kirken i dag blevet en kold forretning uden at Gud eller hans enbårne søn Jesus Kristus er indblandet. ønsker mennesker at klare deres problemer selv, eller mener de ikke at de har nogle problemer. Mener man at det kun er den anden som er problemet, i Bibelen kan man læse "hvorfor ser du splinten i din broders øje men bjælken i dit eget øje lægger du ikke mærke til? Matt. 7:3, Er dette kun en tom tekst i Bibelen, som ikke kan overføres til menneskers liv i dag?\n1. Korinterbrev 13:1 - 13\nSer vi kun toppen af isbjerget, har vi mere i vente?


Varenummer (SKU): 61404 Kategori: Udsalg Tag: Columbia\nColumbia Iricoâ¢ LS Skjorte City Carnelian Red kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i den godt sælgende kategori Udsalg. Vidste du, at du også får lovpligtige 14 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Columbia Iricoâ¢ LS Skjorte City Carnelian Red i den kendte webshop Fiskegrej.dk, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være produktet er på siden. Købes der ind i online webshops er varerne billigere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, er du sikret lidt bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, i de mange webshops der er på det danske marked. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det giver en god fleksibilitet for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.


Store virksomheder ansætter flere kvinder - Kulturfabrikken\nDet bliver mindre og mindre sjældent at se kvinder i de danske bestyrelseslokaler i C20-virksomhederne. Ritzau Finans har netop lavet en undersøgelse, der viser, at hele 27% af bestyrelsesmedlemmerne i de danske C20-virksomheder nu består af kvinder – og antallet er forsat stigende.\nDet var helt tilbage i 2013, at det blev gjort lovpligtigt, at de 1200 største virksomheder i Danmark skulle opstille mål for hvor mange kvinder, der skal sidde i bestyrelsen. I 2017 gælder denne regel 850 virksomheder, hvilket betyder, at samtlige 19 C20-selskaber har kvinder i bestyrelserne. Medarbejderrepræsentanter er ikke talt med i denne optælling.\nStine Bosse, medlem af TDC’s bestyrelse og formand hos den børsnoterede Banknordik, synes, at vi både skal være glade for og stolte af resultatet. Hun er dog af den overbevisning, at det stigende tal skyldes truslen omkring kvoteordninger.\nDet siges, at en af udfordringerne er, at der er mangel på kvinder med erfaringen som topleder. Gitte Maya Elsing uddyber ved at forklare, at antallet af kvinder i toplaget ikke er så stort, som det kunne ønskes at være. Udviklingen kommer derfor til at tage flere år, mener hun, dog ser hun både chancer og muligheder i selvsamme teori.\nKvinderne har kompetencerne til det\nDet forholder sig tillige sådan, at det kun er 12% af kvinderne i de danske bestyrelser, der er danske kvinder. De resterende er hentet ind fra udlandet, men dette mener Stine Bosse er helt naturligt, og hun mener samtidigt, at det er en god situation, fordi det gør, at bestyrelsesmedlemmer fra andre relevante steder med stor markedsandel også får en plads.\nHun udtaler også, at posterne er tunge, hvorfor kvalificering er nødvendig, men dette bekymrer hende imidlertid ikke. Hun tror på, at det har en rigtig stor betydning for virksomhederne, at kønnene bliver blandet, idet temaerne og ikke mindst diskussionerne bliver anderledes, hvilket kan være rigtig positivt. Dette er Gitte Maya Elsing enig i.\nHun mener, at kvinder ved bordet er noget, som mange virksomheder ønsker. Hun siger ydermere, at hun igennem hendes karriere har oplevet rigtig mange mandlige topfolk, der også kan se kompetencerne i kvinder, hvilket påvirker udviklingen i en positiv retning. Det er vigtigt, at man husker, at kvinder udgør over 50% af de veluddannede, hvorfor man i værste tilfælde kan misse vigtige kompetencer.\nNye kvinder komme løbende til\nDen sidste virksomhed, der lukkede en kvinde ind i bestyrelseslokalet, var Coloplast, og her blev hele to kvinder faktisk lukket ind. Det handler derfor om, at denne udvikling blot skal fortsætte en årrække endnu. Vestas er også en virksomhed, der drager fordel af det kvindelige køns kompetencer.\nDe har nemlig prorektor Lykke Friis siddende i bestyrelsen. Endvidere sidder økonomiprofessor Nina Smith hos Carlsberg. To af de førnævnte C20-selskaber, Chr. Hansen og Nordea, har kvindelige næstformænd – det er derfor kun et spørgsmål om tid, før de også kommer med i statistikken.


Billige 18 Mm Krydsfiner online [Se bedste tilbud]\nEn række byggecentre foreslår nu om stunder et bredt udvalg af billige leveringsmidler til 18 mm krydsfiner. Den mest moderne er for øjeblikket levering til en pakkeshop, hvor du selv kan hente dine varer når du har lyst. Muligheden er jo ultra let, samt mange gange tilmed den billigste leveringsversion.\nDu kunne endvidere udse dig at få pakken bragt til din lejlighed eller hus eller til adressen hvor du arbejder. Fragtmuligheden er en gang i mellem en sjat mere pebret, men til gengæld rigtig smart med 18 mm krydsfiner online. Den mindst kostelige form for levering vil dog altid vise sig at være at du selv henter ordren, men den løsning beroer på at du er tæt på e-handlens byggecenter, eksempelvis Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Bauhaus.\nLeveringshastigheden på 18 mm krydsfiner kan være ualmindeligt aktuel forudsat vi har brug for produktet omgående, og derfor er det selvsagt meningsfuldt at man tjekker leveringstidspunktet for 18 mm krydsfiner. En række internet foretagender – for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus og Silvan – præsterer billig 1 hverdags levering på en hel del varenumre online, men som ikke desto mindre betinges af at ordren lægges forud for et fastslået klokkeslæt, så de med sikkerhed kan nå at få pakken afsted før personalet har fyraften.\nNogle forhandlere på nettet yder levering uden gebyr på 18 mm krydsfiner online, men i reglen under forudsætning af at der købes for en fastsat sum. Desuden skulle man overveje den mest prisbevidste type af levering, hvilket i mange tilfælde vil være at få dem til at køre varerne til et udleveringssted.\nEn masse kæder frembyder afhentning hvor man bestiller billig 18 mm krydsfiner online men afhenter i byggecenteret. Eksempelvis Bauhaus, Stark, Harald Nyborg, 10-4, Bygma, Davidsen, Silvan, XL-Byg og Jem og Fix. De foreslår bl.a. afhentning af 18 mm krydsfiner i disse områder:\nBrønshøj, Thisted, Birkerød, Slagelse, Brabrand, Svendborg, Randers, Middelfart, Ølstykke, Farum, Ikast, Nørresundby, Esbjerg, Frederiksberg, Rudersdal, Holbæk, Haderslev, Nakskov, Valby, Viborg, Roskilde, Fredericia, Højbjerg, Tilst, Søborg, Dragør, Næstved, Kokkedal, Charlottenlund, Vanløse, Stenløse, Lystrup, Åbyhøj, Hedensted, Odder, Kolding, Gladsaxe, Tårnby, Gentofte, Solrød Strand, Odense, Silkeborg, Hedehusene, Nyborg, Ballerup, Struer, Albertslund, Grenaa, Nykøbing Falster, Risskov, Haslev, Brønderslev, Horsens, Sønderborg, Rødovre, Herlev, Frederikssund, Taastrup, Jyllinge, København, Hvidovre, Ringsted, Allerød, Vordingborg, Vallensbæk, Rønne, Varde, Greve, Værløse, Ishøj, Vejle, Brøndby, Glostrup, Aabenraa, Lillerød, Kalundborg, Korsør, Køge, Hørsholm, Nærum, Herning, Frederiksværk, Hillerød, Frederikshavn, Hjørring, Lyngby, Aalborg, Hobro, Holstebro, Helsingør, Virum, Skanderborg, Skive, og Aarhus, .\nClick-and-collect for 18 mm krydsfiner er tilgængeligt i de fleste regioner af landet: Sjælland (Hovedstaden, Østsjælland, Vestsjælland, Sydsjælland, Lolland, Midtsjælland, Nordsjælland, Falster, Amager, Bornholm), Jylland (Østjylland, Midtjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Nordjylland, Vestjylland, Sydjylland) og Fyn (Midtfyn, Vestfyn, Sydfyn, Nordfyn, Østfyn).\nVed indkig i statistikkerne fremstår det tydeligt, at mennesker mange gange søger efter bl.a. 18 mm krydsfiner tilbud og 18 mm krydsfiner priser. Vi ser desuden typisk internet shoppere lede efter eksempelvis billig 18 mm krydsfiner, køb 18 mm krydsfiner samt 18 mm krydsfiner online, foruden de gængse byggekæder som XL-Byg, Silvan, Davidsen, Stark, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4 og Bauhaus.\nGode tilbud på 18 mm krydsfiner\nDet er efterhånden ekstremt bekvemt for enhver at vurdere tilbud på billige 18 mm krydsfiner online i blandt forskellige outlets på nettet, og derved har en lang række online virksomheder ikke kunne lade være med at trykke prisen på 18 mm krydsfiner voldsomt, og ovenikøbet tilbyde fragt uden betaling.\nMen det kan imidlertid blive gavnligt at granske et par forskellige internet handler efter rabatter og tilbud på 18 mm krydsfiner online inden du bestiller, så du ikke er i tvivl om at opnå den mindst kostelige pris. Se ikke blot hos de udbredte byggemarkeder som Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan, Davidsen, Bygma, 10-4, XL-Byg og Stark.\nMan må lige meget hvad ikke undervurdere, at såfremt en butik reklamerer billige 18 mm krydsfiner online til en pris som kan virke mystisk fremragende, så kan det i nogle tilfælde være en indikator for en uægte e-handler. Bestillinger med kort er imidlertid omfavnet af et reglement, der sikrer kunden overfor fup online virksomheder.\nVi foreslår generelt handler med kort eller MobilePay. Som en anden løsning kan du drage nytte af en afdragsløsning som f.eks. ViaBill, for så vidt du har i sinde at afbetale prisen på 18 mm krydsfiner senere. Dette foreslåes som regel ved niche netbutikker, men dog sjældent de store byggekæder som eksempelvis Bygma, Stark, Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix, Davidsen, XL-Byg og 10-4.\nVed kig i data bliver det klart, at netshoppere typisk efterspørger blandt andet køb 18 mm krydsfiner og billig 18 mm krydsfiner. Vi ser desuden jævnligt netshoppere kigge efter fx 18 mm krydsfiner priser, 18 mm krydsfiner tilbud samt 18 mm krydsfiner online.\nTrustpilot præsterer rigtig værdifulde muligheder for at betragte en længere række aktuelle køberes erfaringer og herved foreslåes det, at du tager et kig på internet virksomhedens bedømmelser forinden du lægger din bestilling på billige 18 mm krydsfiner online.\nFacebook bringer dig for øvrigt adskillige passelige genveje til at få en idé om internet virksomhedens popularitet. I øvrigt er der faktisk e-forretninger hvor kunder kan forfatte en bedømmelse af deres køb, som ligeledes må drages fordel af til at få et indblik i kundernes tilfredshed.\nForud for at folk køber billige 18 mm krydsfiner online i en internet butik behøver man uden tvivl gennemgå dens handelsaftale, dog er det oftest en omfattende opgave, specielt med de kendte byggekæder som Jem og Fix, Harald Nyborg, 10-4, Bygma, XL-Byg, Silvan, Stark, Davidsen og Bauhaus.\nEn anden valgmulighed kunne derfor være at tjekke hvorvidt internet webshoppen er medlem af e-mærket, siden det bør være et billede på at e-butikken følger de opstillede regler, samt at e-forhandleren tit vurderes af fagfolk som mestrer lovgivningen.\nDesuden giver det dig genvej til at blive hjulpet, når du skulle få besvær i forbindelse med din bestilling af 18 mm krydsfiner. Foruden dette støtter vi at køber er obs på de mest betydningsfulde vedtægter der influerer på købet af 18 mm krydsfiner online, for eksempel den ombytningsrettighed online firmaet garanterer.\nI den sammenhæng er det virkelig relevant, at man stadig beholder sin kvittering på e-mail, således man når som helst kan vidne om sin bestilling af 18 mm krydsfiner, uafhængig af om man shopper hos XL-Byg, Stark, Bygma, Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus, 10-4 eller Davidsen.


Sådan tilføjer du favoritter til dine kontakter på iPhone\n1. October 2012 9. February 2015 Casper Christiansen\nVi har alle nogle personer vi kontakter oftere end andre. Derfor er det rart at vide, at du kan tilføje dine hyppigst brugte navne i telefonbogen til en hurtig-opkaldsliste.\nNår man går på gaden og gerne vil foretage et hurtigt opkald med sin iPhone, er det ikke altid lige let at finde den rigtige kontakt frem og få trykket på nummeret. Ofte fordi ens tommelfinger pludselig virker meget større og mere klodset end normalt. Derfor ender man med at ramme den forkerte person fra den lange kontaktliste på den relativt lille touchskærm.\nI den forbindelse kan det være rart at kende funktionen Favoritter på din telefon. Det er en smart genvejsfunktion, hvor du kan udvælge de kontakter du hyppigst ringer til og tilføje dem til en hurtig-opkaldsliste. På den måde sparer du mange tryk og du er pludselig ganske få klik fra at kunne ringe direkte til din kæreste, bedste ven eller familien.\nSådan tilføjer du favoritter\nFor at tilføje favoritter skal du følge den enkle guide nedenfor:\n1. Start med at åbne Telefon-app’en fra hjemmeskærmen.\n2. Find den person frem du ønsker at tilføje til favoritlisten. Har personen mere end ét nummer tilknyttet, skal du naturligvis vælge det nummer du oftest bruger.\n3. Tryk på ”Føj til favoritter” og vælg den type hurtigopkald du ønsker. FaceTime er kun aktuelt, hvis du vil have video-opkald til en anden person med et Apple-produkt.\n4. Når du har tilføjet de navne du ønsker, kan du åbne dine nyoprettede liste fra menulinjen i bunden. Du finder favoritter med et stjernesymbol længst til venstre.\n5. Alt du skal gøre for at foretage et hurtigt opkald er at trykke på personens navn, så ringer telefonen op med det samme.\nHvis du vil have en anden rækkefølge på favoritlisten, skal du trykke på Rediger i øverste venstre hjørne. Du ser herefter tre grå linjer over hinanden ud for personens navn. De fungerer som en slags håndtag du kan trække og slippe i og dermed arrangere listen lige præcis, som du foretrækker. Når du er færdig er det blot at trykke på OK.\nLav genvej til favoritterne, hvis du har ældre iPhone\nMan kan gøre det endnu lettere at tilgå favoritlisten, fra hjemmeskærmen, hvis du har en iPhone 3GS eller ældre. Ofte kommer der nye, smarte funktioner, når iPhone opgraderes, men denne funktion er desværre ikke tilgængelig, hvis du har iPhone 4 eller 4S.\nUnder alle omstændigheder kan du oprette en genvej til favoritlisten, hvis du går i Indstillinger > Generelt > Rul ned til Hjem-opsætningen og tryk på den > Nu kan du se en liste af ting du kan tilføje til Hjem-indstillingerne. Det vil sige ting, der skal vises, når du trykker 2 gange på Hjem-knappen > Klik på Favoritter.\nSådan. Nu kan du super hurtigt få fat i favoritterne, når du er på farten.\nIndstillinger, Nyheder, Tips og tricks\nPrevious Previous post: Bedste gratis kort- og GPS-service til iPhone\nNext Next post: Hvad er ’Forstyr ikke’ til iPhone i iOS 6?\n8 thoughts on “Sådan tilføjer du favoritter til dine kontakter på iPhone”\n2. October 2012 at 16:17\nPå min iPhone står denne sætning på åbningsskærmen, hvor dag og dato normalt står.\n“40-året for Danmarks entr’e i EU”\nHvem og hvilket program kan indsætte sådan noget spam. Jeg vil gerne blokere for dette, ved i hvordan?\nHar screendump af det, hvis interesseret.\nP.s god side, fortsæt i samme spor!\nHvordan opretter man, (I telefon menuen) Forskellige kontakt grupper ? Alle kontakter, biker klubben, bio klubben osv?\n3. October 2012 at 12:37\nFor at oprette grupper skal du tilslutte din iPhone til computeren, desværre har vi endnu ikke fået lavet en guide til dette, men det er på vej 🙂\nI stedet har jeg fundet en guide, dog på engelsk som du kan følge her.\n12. October 2012 at 07:36\nøhhh – og i IOS6 er der så ikke denne knap til at tilføje som favorit …. er det (endnu) et lille kiks fra apple?\npft – mvh\n12. October 2012 at 08:31\nHvis ikke du har tilføj knappen er det en fejl ja, nu ved jeg ikke hvor vigtig denne funktion er her og nu, men du kan evt. prøve at gendanne din iPhone via iTunes og se om det løser problemet, alternativ er at vente på næste opdatering.\n29. October 2012 at 11:57\nhvorfor virker bluetooth ikke på en iphone det er meget irreterende\n29. October 2012 at 14:55\nHvordan virker det ikke? Kan du slet ikke slå det til, eller kan den ikke finde andre bluetooth enheder?\nHvad er det maximale antal man kan tilføje i favoritlisten?\nEr iPhone X og iPhone 8 et vendepunkt for Apple


Joachim har fået endnu en søn | Indland | fyens.dk\nPubliceret 04. maj 2009 kl. 06:34\nPrinsesse Maries far Alain Cavallier ankommer til Rigshospitalet for at se sit barnebarn, som prinsesse Marie nedkom med tidlig mandag morgen. /ritzau/\nEn kongelig baby er kommet til verden på lyserød stue på Rigshospitalet i København. Tidligt mandag morgen fødte prinsesse Marie en dreng. Den lille prins er prinsesse Maries første barn, mens prins Joachim i forvejen er far til Nikolai på ni år og Felix på seks.\nKongehuset oplyser, at prinsen blev født kl. 4.57, vejer 3032 gram og måler 49 centimeter. Fødslen, der sluttede kl. 4.57, forløb godt.\nPrins Joachim var med under hele forløbet og klippede selv sønnens navlestreng, ligesom han tidligere gjorde det hos sine to andre sønner.\nDa prins Joachim på Rigshospitalet fortalte om fødslen, sagde han, at både mor og barn har det godt, og at den lille nye prins er sund og velskabt.\n- Både mor og barn har det godt, sagde prinsen.\nFødslen tog 10-11 timer, så nu slapper både mor og barn af, tilføjede prinsen.\nJoachim afslørede, at han og Marie vidste på forhånd, at det ville blive en søn.\nOverlægen sagde, at prins Joachim tog fødslen fint og at prinsesse Marie fik en epidoralblokade.\nAfdelingsjordemoder Birgitte Hillerup oplyste, at fødslen forløb planmæssigt og at forløbet tidsmæssigt havde være helt normalt.\nDen lille nye prins er nummer syv i den kongelige arvefølge, efter kronprins Frederik, prins Christian, prinsesse Isabella, prins\nJoachim, prins Nicolai og prins Felix.\nDen nyfødte er dronning Margrethe og prins Henriks femte barnebarn. Foruden Nikolai og Felix er de bedsteforældre til kronprins Frederik og kronprinsesse Marys to børn, Christian på tre år og Isabella, der lige er fyldt to.\nPrins Joachim mødte kl. 06 mandag morgen pressen på Rigshospitalet i hospitalet, hvor han kunne fortælle, at han og prinsesse Marie i nat blev forældre til en lille dreng, der måler 49 centimeter og vejer 3032 gram. Prinsen blev født kl. 04.57, og da prins Joachim på Rigshospitalet fortalte om fødslen, sagde han, at både mor og barn har det godt, og at den lille nye prins er sund og velskabt. (Thorkild Amdi / POLFOTO)\nFoto: Thorkild Amdi / POLFOTO\nPrinsesse Marie fødte tidligt mandag morgen en søn på Rigshospitalet.\nFoto: Arkivfoto: KENNETH MEYER/POLFOTO


Køb Crearome Koldpresset Kæmpenatlysolie hos Svensk Kosttilskud\nCrearome Koldpresset Kæmpenatlysolie\nIsær god til tør og livløs hud.\n- Ind- og udvortes\nSunde fedtsyrer for huden\nKæmpenatlysolien er rig på sunde fedtsyrer, herunder gamma-linolensyre (GLA). Crearomes kæmpenatlysolie kommer fra økologisk dyrket kæmpenatlys, der forsigtigt koldpresses. Intet andet er tilsat. Massér olien ind i huden dagligt eller efter behov. Olien absorberes hurtigt og har en ekstra gavnlig virkning på tør, rød og kløende hud samt moden hud, der mangler fuld elasticitet.\nKan også anvendes som kosttilskud\nKæmpenatlys er en relativt almindelig haveplante, der let spreder sig. Dens smukke, gule blomster lever kun en enkelt dag og er flottest om aftenen, som navnet antyder.


1. Hvorfor har du valgt at arbejde på Institut for Forretningsudvikling og Teknologi? Og 2. Hvad er dit forskningsområde, og hvad skal du arbejde med her?\nJeg bliver ansat som erhvervs-ph.d. Mit forskningsområde vil være scenarieplanlægning, højværdi-produktion, offshore logistik og hvordan man overfører det til offshore byggemiljøer/byggepladser.\nJeg blev færdig som civilingeniør med speciale i forretningsudvikling og innovation fra BTECH i 2014. Derfor er min relation til og viden om organisationen Aarhus BSS begrænset og og overordnet.\nJeg er også marineingeniør og har en kandidat i teknologi-baseret forretningsudvikling.\nJeg har arbejdet som Lean Project Manager hos Siemens Wind Power, hvor jeg gjorde processer og arbejdsgange smidigere for at gøre vindenergien billigere. Jeg har efteruddannet mig som forretningsingeniør, og har blandt andet udarbejdet en procedure for, hvordan affaldet fra vindmøllerne skal håndteres globalt både onshore og offshore.\nHos Siemens udviklede jeg ensartede arbejdsgange, eksempelvis for hvordan Siemens opsætter og installerer 6 MW vindmøller på havet.\nJeg har en kæreste i Aarhus (ingen børn), flytter til Hamborg i januar 2017, og jeg kan godt lide kunst, vin, snowboarding, kampsport og at rejse.\nViser resultater 61 til 70 ud af 178


Tips der gør det nemmere at leve en sund hverdag | Madmagasinet\nHome Tips & Trends Tips der gør det nemmere at leve en sund hverdag\nDe fleste af os ønsker at leve en sund og balanceret hverdag med motion, søvn og varieret kost. Alligevel er det ikke altid nemt at leve op til i en travl hverdag med fuld fart over feltet. I indlægget her deler vi vores bedste tips og tricks til hvordan du kan bevare overblikket i hverdagen og prioritere de sunde vaner.\nGør det sunde valg nemt og overskueligt\nDet lyder måske ikke af noget særligt, men undervurdér ikke værdien af en overskuelig og planlagt til sundhed og sunde vaner. Her har du vores 3 favorit tips i kategorien:\n… Men hvad vil god tid sige? Med dette mener vi, at det altid er en god idé at undgå at handle i sidste øjeblik inden aftensmaden skal stå på bordet – og hvor du samtidig selv er hundesulten. I disse situationer falder du oftest tilbage i de gamle (usunde) rutiner, og du får samtidig ofte lagt alt for mange usunde snacks i kurven. Prioritér eksempelvis din tid søndag formiddag efter en god morgenmad og køb ind til hele ugen. Lad dig inspirere af sunde instagram konti og køb ind til alle ugens måltider. Lad en indkøbsliste ud fra disse idéer til sunde måltider og hold dig til listens indhold.\nSørg for sunde snacks og alternativer\nDet er, når du går sukkerkold derhjemme at det ofte går galt med indtaget af usunde snacks og ‘unødvendige’ kalorier. Vær forberedt med sunde alternativer til eftermiddagssnacks i stedet for at fylde dig med kiks, slik og chips.\nHav altid din yndlingsfrugt i køleskabet, skåret og snittet gnavegrønt (skrællede gulerødder, cherrytomater eller stave af agurk og peberfrugt), humus, knækbrød, riskiks eller en fedtfattig yoghurt for at tilfredsstille den søde tand.\nTip: Hav gulerødder klar i en boks med vand i køleskabet. Så har du en nem snack lige ved hånden til når eftermiddagssulten melder sig. Hvis du skifter vandet hver dag kan gulerødderne holde sig friske i ugevis.\nStil de sunde ingredienser frem\nGør det nemt og hurtigt at tilberede de sunde måltider ved at stille de sunde ingredienser fremme. Køb eksempelvis et rullebord til køkkenet, eller en åben reol, hvorpå du kan stille opbevaringsglas med sundere kulhydrater (f.eks quinoa, linser, fuldkornspasta og havregryn). Når tingene står fremme er det både dekorativt, praktisk, nemt og hurtigt at gribe fat i de sunde ingredienser. Stil også dine favorit krydderier på rullebordet så du nemt kan krydre maden og sikre den helt store smagsoplevelse. Sund mad behøver langt fra at være kedelig! Når tingene står fremme er det både dekorativt, praktisk og nemt hurtigt at gribe fat i de sunde ingredienser.\n… det behøver ikke være mere end 10-30 minutter. Prioritér at brug 15 min. hver morgen til stræk eller nemme øvelser på gulvet. Det behøver hverken være high intensity eller lange sessions for at være til gavn for dit mentale og fysiske helbred. Det vigtigste er, at du starter dagen på en god måde med det rette mindset. Lav aftaler med dig selv med disse små sessions og skriv dem i den kalender! På den måde sikre du dig, at du afsætter tiden og får aktiviteten prioriteret – som var det en anden aftale med en ven eller veninde.\nEn anden god idé er at prioritere tiden efter din arbejdsdag ved eksempelvis at gå hjem fra kontoret, fremfor at tage bussen eller toget. Det tager måske 20 minutter ekstra, men på den måde får du både motioneret let og transporteret dig selv. Oplad telefonen, sæt en god podcast i ørerne og nyd fritiden og den friske luft på turen hjem.\nSpis økologisk og rent\nEn nem måde at prioritere sundhed i hverdagen er ved at vælge økonomisk og rent når du handler ind. Det vil altså sige, at købe de økonomiske råvarer og undgå dem som er forarbejdede. Vi tror på, at økologi hænger sammen med en sund hverdag, fordi flere og flere studier viser, at pesticider kan have en skadelig effekt. Og lige netop disse pesticider kan du undgå med økologiske fødevarer, som samtidig indeholder flere vitaminer og mineraler.\nDerudover kan det være en god idé at minimere indtaget af forarbejdede fødevarer. Jo mere en fødevare forarbejdes, jo mere minimeres varens naturlige næringsindhold. Det vil altså, at forsøge så vidt muligt at undgå fødevarer med tilsætningsstoffer, smagsforstærkere og hormonforstyrrende stoffer. Tip: Læs varedeklarationen på bagsiden af den enkelte fødevare, og tjek om du nemt kan udtale alle varens ingredienser. Hvis du uden problemer kan udtale alle ingredienserne, så kan du som oftest regne med, at varen er helt i orden og ikke forarbejdet.\nFå styr på maden til din festlige lejlighedNem mad til mange gæster


Journalister i bogform: Efterskrift med henvisninger\nFørst lagt op 21-06-2021; senest opdateret 21-06-2021 18:05\nEfterskrift med henvisninger\nBøger om livet med faget 1\nErindringens former: memoirer og selvbiografi 1\nForord, testamente og lærebog. 1\nBøger skal komponeres. 1\nFiktionsnær og fiktionsfjern. 1\nLitterære kvaliteter 1\nDe tre gamle. 1\nHvor blev kvinderne af?. 1\nKvinder med ‘bløde’’ emner 1\nKvinder med “hårde” emner 1\nBøger om livet med faget\nTyve bøger er blevet præsenteret og analyseret i Journalister i bogform. Fælles for dem er, at de er skrevet af journalister og handler om journalistik. Tyve journalister ser tilbage på deres liv med faget.\nBøgerne repræsenterer kun et udvalg af danske journalisters erindringsbøger. Det samlede antal løber op i omkring hundrede alt efter, hvordan man definerer “journalist”, “erindring” og “bog”.\nDe tyve bøger er valgt ud fra deres kvalitet og betydning. Listen kunne have set anderledes ud, men nogle af forfatternavnene ville man ikke kunne komme uden om. Henrik Cavling og Andreas Vinding for eksempel.\nAt journalister skriver erindringer, er ikke mærkeligt. De er vant til at træde frem i offentligheden. Nogle af dem er meget bevidste om, at de har et trofast læsepublikum. Hvis de ikke ved det, kan en forlagsredaktør gøre dem opmærksom på det. Det er ikke ualmindeligt, at selvbiografier af journalister - og ikke de ringeste af dem - bliver til på forlæggerens initiativ. Det er sket for f.eks. Herbert Pundik og Lasse Jensen. Hvis journalister skal tage et sådant tidskrævende skrivearbejde alvorligt, må de have rygdækning og finansiering.\nJournalister har noget at fortælle. Mange af dem har gjort usædvanlige erfaringer. De har foretaget rejser og mødt mennesker, som det er de færreste forundt at komme i nærheden af. Nogle af dem er eventyrere, andre er politisk engagerede og har kigget langt ind i magtens korridorer.\nDe fleste journalister kan fortælle underholdende historier om deres oplevelser, både ude i marken og bag redaktionsskranken.\nErindringens former: memoirer og selvbiografi\nJournalister, der skriver erindringer, ønsker typisk at delagtiggøre læserne i en række begivenheder, som de har været vidne til eller deltaget i. Man kalder den slags erindringer, de skriver, for memoirer: “memoirerne tilkender fortidens begivenheder en interesse i sig selv”, skriver erindringsgenrens danske teoretiker, Johnny Kondrup, i sin disputats om Erindringens udveje (1994:33).\nNår Axel Henriques gav sine tre erindringsbøger fællestitlen Kalejdoskopiske Minder fra et langt Liv, skabte han forventninger om noget episodisk og broget. Erindringsbindet Glade Aar lever i høj grad op til forventningerne.\nEn anden type erindringer er selvbiografien. Den er kun interesseret i begivenheder, ”for så vidt som de står i et meningsfyldt forhold til den personlighed, som har oplevet og nu erindrer dem” (Kondrup, smst.).\nDet er ikke nok at overleve, den første af Herbert Pundiks to erindringsbøger, er en selvbiografi, hvor forfatteren vil opklare, hvorfor han har foretaget bestemte vigtige valg i livet. En lignende ambition, men et lavere realiseringsniveau, ser vi i Jørgen Flindt Pedersens Hjerteblod.\nForskellen på de to typer af erindringer kan også bestemmes sådan, at “memoireforfatteren ser på de fortidige begivenheder som fakta, mens selvbiografien interesserer sig for dem som erfaringer” (Kondrup smst.).\nI Henriques’ Glade Aar fortælles anekdoter om Herman Bang, fordi de har underholdningsværdi og siger noget om Bang, og ikke fordi har betydning for Henriques’ udvikling.\nMemoire-forfatteren skriver under mottoet “det har jeg oplevet”. Selvbiografiens forfatter siger: “derfor blev jeg den, jeg er i dag.”\nI sin selvbiografi forklarer Lasse Jensen, hvorfor han er blevet slået tilbage til sin udgangsposition hver gang han har påtaget sig en chefrolle. Han har indset, at han i bund og grund er Journalist, og derfor har han givet sin bog den titel.\nSom det er fremgået, bruges erindringer som en bred betegnelse, der kan rumme både selvbiografi og memoirer.\nForfattere kan ikke frit vælge mellem formerne. Noget stof ligger bedst for selvbiografien, andet for memoirerne. J.B. Holmgårds møde med ni KZ-lejre var så rædselsfuldt, at han ikke bare kunne give sig til at psykologisere på det og fortælle, hvad det havde haft af betydning for ham. Men han kunne i nøgtern form gengive samtaler og situationer. Her blev resultatet overvejende seriøse memoirer (Sket i livet. Erindringer, 1990).\nAlle de journalistbøger, som er behandlet i det foregående, tilhører genren erindringer. De er skrevet i jeg-form, og der er sammenfald mellem forfatter, fortæller og hovedperson. Hvis en anden fortæller end den erindrende journalist blander sig i fremstillingen, kan det underminere tillidsforholdet i kommunikationen. Et eksempel er Ulla Terkelsens selvbiografi skrevet i samarbejde med Andreas Fugl Thøgersen, Vi kan sove i flyvemaskinen, 2014. Konfronteret med denne kritik kan forfatterne sige, at de græder hele vejen hen til banken. Bogen er kommet i otte oplag. Læsernes lyst til at læse, hvad Ulla Terkelsen har at fortælle om sit liv, er så stærk, at den let overvinder bogens fortælletekniske problemer.\nErindringsbøgernes synsvinkel er retrospektiv: Forfatteren ser tilbage på begivenheder i livet. Udsigtspunktet vil typisk være en bestemt status opnået i forbindelse til faget, her journalistikken, f.eks. et jubilæum, et jobskifte, en afsked. De fleste erindringsbøger bliver først skrevet den dag, skribenten føler sig frigjort fra hensynet til arbejdsgivere, ansatte og konkurrenter.\nKlassikeren er Henrik Cavling, der på sin sidste arbejdsdag lader minderne passere revy. En næsten filmisk scene.\nForord, testamente og lærebog\nMen der findes flere forskellige genremønstre for journalister, der vil skrive erindringer.\nFrejlif Olsen, Henrik Cavlings bror, slog sig op som en nådesløs redaktør af Ekstra Bladet, men da han skulle skrive erindringer, blev det til et Søren Kierkegaard’sk forord til et aldrig fuldført værk om den journalistiske eksistens som en byrde.\nHenrik Cavlings søn Ole Cavling omtalte sine erindringer som sit journalistisk testamente, men han døde med manuskriptet mellem hænderne og nåede ikke at udjævne stilforskellene i manuskriptet, som både ville være lærebog og erindringsværk.\nBøger skal komponeres\nGrundformen for den skrivende journalist har været rekonstruktionen af de sager, han har været på. Modellen kræver god plads og et stort arkivmateriale, men når den fungerer som hos Erik Nørgaard er den eminent oplysende og underholdende. Den var blevet grundlagt af Carl Muusmann (Det glade København. Erindringer og Oplevelser, I-III, 1939) og århundredskiftets kuld af underholdningsjournalister, og den blev videreført i den såkaldte krønikestil ved Paul Hammerich, Gregers Dirckinck-Holmfeld og Malin Lindgren (se Dansk sagprosa).\nAt sluse journalistisk prosa ind i bogmediet er ikke så let, som man tror. Kommunikationsformen er en anden. I avisen skriver man ind i et kendt tekstlandskab og for et publikum, der kender en. Når man skriver en bog, er man på Herrens mark. Politiken-journalisten Henrik V. Ringsted fortæller, at for ham var bogskrivning så radikalt anderledes, at han måtte begynde forfra - i hånden - for at ramme det rigtige åndedræt. “Bøger skal komponeres”, skriver han. Moderne journalister vil sige, at det skal artikler også, men vi må medgive, at rytmen er anderledes. Man kan blive stakåndet af at læse to-tre hundrede sider med avisprosa. Ligesom det kan være svært at kapere bogkapitler i avisen.\nDet sidste illustrerer Ringsted med en tankevækkende beretning: Mens han sad som Politikens korrespondent i London, skrev han en causerende bog om England og englændere. Den hed En have i London og blev en vældig salgssucces. Inden der var gået to år, lå den i femte oplag. “Jamen, hvorfor har alt det ikke stået i bladet?” lød det gnavent fra hans chefredaktør, Flemming Hasager. Her kunne Ringsted svare med god samvittighed: “Der er knap nok en linje i bogen, som ikke har været tilbudt Politiken - gå ind og kik i redaktionssekretariatets papirkurve. Det ligger der alt sammen.” Redaktionssekretærerne havde fundet Ringsteds bogprosa omstændelig, i vor tids jargon: “for lang i spyttet” (Henrik V. Ringsted: Erindringer, III, 2. oplag 1980:42). Hvad der er godt i den ene publikationsform, kan være problematisk i den anden.\nPublikums forudsætninger spiller en stor rolle. Da Ringsteds En Have i London skulle udkomme på engelsk (From a Garden in London), bad forlaget Ringsted om selv at stå for oversættelsen, og han opdagede, at kommunikationssituationen igen var en anden. Det gav ikke meget mening at forklare englænderne ting i deres eget liv. Godt for ham, at han også beherskede et kreativt greb som perspektivforskydningen (smst.:55).\nErindringslitteraturen kan anvende teknikker lånt fra fiktionen, men fundamentalt er det en fakta-genre, hvor et menneske bestræber sig på at fortælle noget sandt om sit liv. Genrens teoretikere siger, at forfatteren netop ved at påtage sig identiteten som fortæller indgår en “pagt” med læseren om, at han vil fortælle en virkelig historie (Kondrup, 1994:27). Den forfatter, som ikke kan eller vil forpligte sig på denne måde, kan udgive sin bog - stadig i jeg-form - men under genrebetegnelsen “roman” og alligevel komme af med nogle sandheder, som f.eks. Morten Sabroe i Sidste tog (1996) og Bettina Heltberg i Deadline (2002). Romaner om journalister og presseforhold kan stikke dybt, men de fungerer under nogle andre spilleregler end de erindringsbøger, som er blevet behandlet her. Fiktionsforfatteren har f.eks. lov til at fjerne eller tildigte personer.\nFiktionsnær og fiktionsfjern\nNær fiktionen i rækken af journalist-erindringer kommer Jan Stages og ham der slog på tromme. Den er fortalt i dramatisk præsens og den indeholder billeder, som det er op til læseren at fortolke.\nFjernt fra fiktionen står Leif Blædels Et Forår i Minefeltet, som er struktureret som en samling essays og portrætter. Dog komponeret sådan, at man følger forfatteren gennem livsaldrene. Stilen er tør og rationel.\nEt sted midt mellem Stage og Blædel har vi Henry Hellssen, som romantiserer og bagatelliserer sine erindringer ved at kalde dem Jeg har moret mig dejligt. Spredte kapitler af en omtumlet tilværelse. Kapitlerne er retorisk flotte essays, der giver baggrunden for forfatterens seriøse journalistiske indsatser bl.a. som krigskorrespondent fra 1. Verdenskrigs skyttegrave. En ensom journalist, der flakser rundt i verden. Der er ikke så meget at grine af.\nLigesom Hellssen - men på sin vis mere overbevisende - præsenterer Jane Aamund sit liv som journalist på en lyserød sky i Dengang det var sjovt. Erindringsglimt. Bogen har form af små causerier om livet på Berlingske Tidende, et arbejdsliv, som for Jane Aamund ikke er hele livet.\nJørgen Flindt Pedersen forsøgte at løfte sin selvbiografi op på et kunstnerisk plan ved at indlægge sansede situationer og en gennemgribende metafor (hjertet), men det blev anstrengt og gennemført uden konsekvens.\nFakta-bøger kan udmærke sig ved litterære kvaliteter uden at bryde pagten med læserne om at fortælle sandheden.\nLitterært skiller Bent Albrectsen sig ud ved en original struktur og en righoldig tekstur. At indlede sin selvbiografi med en søgen efter årsagen til en onkels død ved fronten. At navngive bogen efter det bureaukratiske svar fra myndighederne: Som svar på Deres forespørgsel. At slutte selvbiografien med en samtale med en Vietnam-veteran. At indfælde skildringen af sin uglamourøse tilværelse som korrespondent i disse rammer, det er dristigt gjort. Og det sker på en baggrund af et lagret og lødigt dansk sprog. Det er tankevækkende, at to af de bedst skrivende af vores selvbiografer har været udlandskorrespondenter og at de begge meget bevidst har arbejdet for at bevare kontakten til landets ypperste sprogbrugere. Albrectsen har siddet i Washington og tyret J.P. Jacobsen, Pontoppidan, Paludan-Müller, Oehlenschläger, Blicher, Paludan, børnerim m.m. (Albrectsen, 1987:123). Pundik har stået i Tel Aviv hver morgen og børstet tænder i et dansk digt. For at forsvare sit danske skyllede han også munden i Martin A. Hansen og Storm P. (Pundik, 2005: 229).\nLasse Ellegaards sprog har også litterære kvaliteter, men det er den moderne litteraturs, Rifbjerg-generationens sanselige og polemiske sprog. Lasse Ellegaard stikker godt fra sig i sin favoritgenre, den reportageprægede kommentar, men han har svært ved styre større stofenheder. Da han skulle skrive sin selvbiografi, Efter Tryk, tog han ikke opgaven så alvorligt som, når han skriver artikler til en avis. “Jeg har ikke siddet tre måneder alene med den bog eller er rejst til Sortehavet for at skrive den. Den er skrevet gradvist som en slags, alt imens jeg har passet mit arbejde.” (Lasse Ellegaard, interview ved Pernille Tranberg, Politiken,16.5.1999).\nDer er langt mere elegant finish over provinsjournalisten Peter Eriksens Journalist i blytiden, 2001. I sin form er den inspireret af revykunsten.\nSå meget om journalistbøgernes form. Nu noget om indholdet.\nDe tre gamle\nJournalister i bogform strækker sig i tid fra 1860’erne: Robert Wat i Dagbladet og Dagens Nyheder til i dag: Ulla Terkelsen i TV 2.\nPerioden efter Anden Verdenskrig er bedst dækket ind.\nBlandt dem, der kunne have været taget med i den ældre afdeling, vil jeg her fremhæve tre:\nDen ene er N.J. Berendsens Af en gammel Journalists Erindringer, 1918. Berendsen var en flittig medarbejder ved Dags-Avisen (jf. artiklen om Axel Henriques). Han introducerede den franske naturalisme i Danmark og var samtidig en af interviewgenrens danske pionerer. Jeg har skrevet om ham i Kommer De som ven eller som interviewer? (2010:65ff).\nDen anden er Franz von Jessen, en fremtrædende redaktør i den konservative presse, Aarhus Stiftstidende, Nationaltidende, Riget og Berlingske Tidende. En årrække var han bosat i udlandet som korrespondent. Han skrev erindringer i flere omgange, samlet i Mit Livs Egne, Hændelser og Mennesker, 1-5, 1943-46.\nDen tredje er journalisten, forfatteren og afholdsagitatoren Lars Larsen-Ledet. Politisk havde han rødder i Det Radikale Vestre. Svingede senere over til Socialdemokratiet. Han redigerede Afholdsbladet 1906-36. Han er så vidt vides rekordholder med erindringer i hele 10 bind. De bærer fællestitlen Mit Livs Karrusel, 1945-57.\nJournalistik var gennem mange år domineret mænd. Alligevel må kvinderne med tre ud af tyve siges at være underrepræsenterede i Journalister i bogform. Men dem, der mest oplagt kunne komme på tale, har jeg skrevet udførligt om andetsteds:\nLise Nørgaards selvbiografi Kun en pige (1992) og De sendte en dame (1993) er et hovedværk i vores journalistiske erindringslitteratur. Jeg har behandlet værket i monografien Journalist af karsken bælg. En bog om Lise Nørgaards journalistik (2014).\nGretelise Holms Jesus, pengene og livet (2012) og Kærligheden, kampen og kloden (2014) og Lone Kühlmanns I medgang og medgang (2013) og Det skal se nemt ud (2015) er fine indsatser af fremtrædende kvindelige journalister, hvis prosa jeg har analyseret i Dansk sagprosa.\nKvinder med ‘bløde’’ emner\nErindringsbøger af kvindelige forfattere dækker et bredt spektrum af emner, tidligere overvejende “bløde”:\nJytte Bonnier: Jeg gik mig over tid og sted. Erindringer, 1979 (kulturjournalistik)\nKirsten Pruzan Mikkelsen: På journalistikkens vinger - erindringer fra et usædvanligt journalistliv og fra Indien, mit andet hjem, 2005 (rejsejournalistik)\nEva Bendix: Det skulle jeg måske ikke have sagt. En bog om et Liv efter Anden Verdenskrig nedskrevet af Anne Mette Futtrup, 2009 (social journalistik) (fortsættelse af Eva Bendix: Man siger tak. En bog om en pige og hendes far, 2003)\nDidder Rønlund: Hele mit liv på høje hæle. Erindringer i glimt, 2009 (modejournalistik)\nBodil Cath: Mit liv som Cath. En reporters royale erindringer, 2009 (kongehusjournalistik)\nBarbara Gram: Fisk uden cykel. En personlig kvindehistorie, 2010 (ugebladsjournalistik)\nKaren Thisted: Så skal der leves, 2016 (tv-journalistik)\nKvinder med “hårde” emner\nI de senere år er kvindelige journalister også begyndt at gøre sig gældende inden for traditionelt mandsdominerede områder som udenrigs- og krigsreportagen. Tidligere kunne en opremsning af journalistbøger af denne art se sådan ud:\nHenrik V. Ringsted: Erindringer, 1-3, 1978-80\nLasse Budtz: Brudstykker. Erindringer, 1989\nIb Rehné: Cairo. Scener og samtaler fra Mellemøsten, 1997\nPeter Dalhoff-Nielsen: Det begyndte i Skt. Petersborg. En tv-reporters politiske erindringer, 1999\nFrode Kristoffersen: Mit Europa. Fra Frederiksgade til Friedrichstrasse, 2008\nSteffen Kretz: Brændpunkter. Reporter på kanten af verden, 2010hh\nRasmus Tantholdt i samarbejde med Andreas Fugl Thøgersen: Verden er stadig ny, 2015\nI dag ville en sådan liste være skæv og mangelfuld uden:\nUlla Terkelsen i samarbejde med Andreas Fugl Thøgersen: Vi kan sove i flyvemaskinen, 2012\nSimi Jan: Til te hos Taleban, 2012\nMette Fugl: Fra koncepterne, 2014\nPuk Damsgård: Hvor solen græder. En fortælling fra Syrien, 2014\nMathilde Kimer: Krigen indeni. Skæbnefortællinger fra revolutionen i Ukraine, 2016\nFælles for disse kvindelige korrespondenter er, at de arbejder for tv, og de synes at have lyst til at eksperimentere med formerne, når de bruger bogmediet. Ulla Terkelsen taler sit liv frem i Andreas Fugl Thøgersens arrangement. Mette Fugl benytter sig af en art collage-teknik til at klistre selvbiografi og dokumenter sammen. Simi Jan bruger sine personlige livshistorie i beretningerne fra Afghanistan og Pakistan. Puk Damsgård er inspireret af narrative journalism og gør sig selv til person i romanagtige konstruktioner (se portrættet af hende i Dansk sagprosa). Mathilde Kimer tegner to portrætter og giver i tillæg et selvportræt.\nKvinderne er ikke alene med, de er med på egne måder.\nJohnny Kondrup Erindringens udveje. Studier i moderne dansk selvbiografi (1994).\nEn søgning på “Journalister Erindringer” på kb.rex giver ca. 250 titler, som dog reduceres til ca. 140, hvis man alene søger efter danske bøger.\nSe litteraturhenvisninger til erindringer af journalister i Svend Thorsen: Den danske Dagspresse, II, 1951:320ff og til sidst under de enkelte aviser i Niels Thomsen og Jette D. Søllinge: De Danske Aviser, 1-3, 1989-1991. Se fx litteratur om dagbladet Information s. 241 i bind 3, 1991.\nSe en oversigt over nyere danske erindringer på:\njournalistveteraner.dk >bøger> biografier og erindringsbøger\nHenrik V. Ringsted: Erindringer, 1-3, 2. oplag, 1978-80\nErindringsstof fra mange kvindelige journalister indgår i John Chr. Jørgensen: Da kvinderne blev journalister, 2012. Se især kap. 7: “Journalistiske kønsroller fra Lise Nørgaard til Hanne-Vibeke Holst” s. 75-102.\nEn nøgle til kvindelige journalister med selvbiografier finder man i John Chr. Jørgensen (red.): De tålte mosten. 39 kvindelige journalister, 2013.


Comfort Standard fra McRent - Lej nemt og billigt hos Autocampers.dk\nDethleffs T 7057 el. lign til max. 2 personer\nDelintegreret autocamper til 2 personer\nMasser af komfort og godt udsyn. Inde er der god plads til hygge og en seng med gode dimensioner. Plads til to overnattende rejsende. Vognen har fire sæder med seler.\nKøretøjsklasse: Dethleffs Pulse T 7051 EB .\nLastekapacitet* 454 kg\nKøretøjstype: Delintegreret autocamper\nDethleffs Pulse T 7051 EB er den mest almindelige autocamper i denne klasse, men andre modeller kan forekomme. Køretøjerne har generelt samme udstyr, plads og faciliteter.\nMcRents køretøjsgruppe Comfort Standard består først og fremmest af den klassiske Dethleffs Pulse T 7051 EB .\nDen komfortable delintegrerede autocamper har god plads til to og er egnet til dig, der har høje forventninger til kvalitet og komfort.\nVognen er delintegreret, hvilket giver et godt udsyn under kørsel.\nIndvendig har vognen alle tænkelige faciliteter, herunder køleskab med fryseboks. Sengen er behageligt stor. Der er plads til 2 overnattende voksne i vognen, men der er siddeplads til 4.\nDer er cykelholder på vognen, der også er udstyret med markise.\nDu finder Comfort Standard fra McRent i hele 17 europæiske lande – helt præcist i: Storbritannien, Tyskland, Estland, Finland, Frankrig, Kroatien, Irland, Island, Italien, Holland, Portugal, Polen, Sverige, Schweiz, Spanien.\nSenge: 2 sengesenge\nEnkeltsenge (bagerst): 210 x 80 cm\nStrømforsyning: 13v batteri / 230v udtag\nTilbud på leje af Comfort Standard autocamper\nHos Autocampers.dk holder vi hele tiden øje med de gode tilbud og deals på Comfort Standard fra McRent. Vi viser nogle af de aktuelle tilbud her. Du kan se alle tilbud på leje af autocamper her.\nLej en McRent Comfort Standard her