70-VG E-væske og E-juice → E-væske med 70% VG indhold - Elekcig\nForside E-væske 70% VG\n70% VG E-væske - Meget mere damp, lidt mindre smag\nI denne kategori finder du en lang række forskellige smagsvarianter. Fælles for dem alle er, at de indeholder 70% vegetabilsk glycerin, hvilket vi forkorter VG. Derfor er navnet på denne kategori også 70 VG E-væske. De resterende 30% i E-væsken er propylenglycol, hvilket forkortes PG. Den vegetabilske glycerin (VG) er den, der giver dig damp, når du ryger E-cigaretten. Det vil sige, des mere vegetabilsk glycerin i E-væsken, des mere damp opnår du. Omvendt, hvis der er mere propylenglycol, opnår du et større throat-hit, hvilket er begrebet for det krads, man kan opleve i halsen, når man inhalerer af sin E-cigaret.\nMenthol tobak VG-70\nLemon Cake VG-70\nThe Drip Factory - Peachy Pipes\nSiren - The Limey\nThe Drip Factory - Heavenly Haze\nThe Drip Factory - Sweet Silos\nKringle's Curse 70% VG\n70/30 fordeling af VG/PG\nI denne type E-væske er der som nævnt er stor mængde vegetabilsk glycerin, hvilket altså sikrer dig en dampende oplevelse og et mindre throat-hit end ellers qua 70/30-fordelingen i E-væsken. Derfor er denne type E-væske også ideel til dig, der ikke ønsker et større throat-hit, når du inhalerer fra din E-cigaret. Dertil kommer, at nogle personer kan være allergiske overfor propylenglykol. Det er givetvis en ganske, ganske lille gruppe af mennesker, men til denne gruppe af mennesker, er denne type af E-væske derfor også velegnet, således allergiske reaktioner holdes for døren.\nUdover forskellen i mængden af de to nævnte stoffer, er der ellers ikke nogle signifikante forskelle sammenlignet med øvrige typer af E-væske. Derfor vil man med disse typer også opnå en stor smagsoplevelse, hvor man kan mærke samme dejlige aroma, som ved vores øvrige typer af E-væske. Derfor findes denne type af E-væske også i en række forskellige smagsvarianter, så du har mulighed for at finde lige netop den type, du ønsker. Derfor har vi alt fra rigtig stærk mint, til de der sætter pris på smagen af menthol, ligesom vi også har en aroma med en blødere smag for jordbær. Dette er dog blot to af de typer, vi har, og du kan med fordel udforske resten af vores sortiment.


Earthgang (US) – NY DATO | Musikforeningen 5-øren\nEarthgang (US) – NY DATO\nDen Grammy-nominerede rapduo Earthgang annoncerede i februar deres kommende nye album Ghetto Gods, som de tager på deres Biodeghettable Tour: Euro Trippin med næste år. Danske fans kan glæde sig til, at Atlanta-rapperne igen får jorden herhjemme til at gynge, når de indtager Amager Bio 29. marts.\nEarthgang, der består af Johnny Venus og WowGr8, har med deres rødder i south coast-hiphoppen skabt et univers som både med soul, funk, humor og politisk kant vil gøre en forskel, og de bliver af mange sammenlignet med navnkundige Outkast.\nDe startede karrieren i 2008 og skrev efter flere anmelderroste udgivelser kontrakt med J. Cole på pladeselskabet Dreamville. Duoen har seneste år samarbejdet med prominente navne som Gorillaz, Mac Miller, T-Pain, Kehlani, DJ Khalil og Louis The Child, og de er ligeledes en del af det musikalske kollektiv Spillage Village, der består af 6BLACK, J.I.D., Hollywood JB, JordxnBryant, Mereba og Benji.\nSammen med netop Spillage Village, udgav de sidste år albummet Spilligion, der tackler nogle af året 2020’s store emner som isolation, politibrutalitet og religion. Samme år blev Earthgang nomineret til to Grammy Awards i kategorierne Best Rap Song og Best Rap Album, og igen i 2021 i kategorien Best R&B Song for deres nummer ”Collide” sammen med Tiana Major9.\nEarthgang gæstede senest Danmark i 2019, hvor de gav to propfyldte og veloplagte koncerter i både København og Aarhus. I 2022 får de igen jorden til at gynge, når de generobrer København i Amager Bio med det helt nye album Ghetto Gods.\nDette indlæg blev udgivet den 9. november 2021 af Mathias Nielsen.\n← Saba (US) – NY DATO Nathaniel Rateliff & The Night Sweats (US) →


Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg – Se vigtig info\nAne Katrines Vej 28, 1. tv\nAne Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg\nLejligheden på Ane Katrines Vej 28, 1. tv i Frederiksberg er opført i 1932 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 69 m2.\nLuftfoto af Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6924°N, 12.5348°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg\nAne Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nAne Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg er Ferskvandsdannelser (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg er opført i 1932 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nAne Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Ane Katrines Vej 28, 1. tv ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Ane Katrines Vej 28, 1. tv har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (76.5%), Isolering (73.3%), Gulve (56.2%), Tagmateriale (55.1%), Fuge (51.9%).\nLejligheden på Ane Katrines Vej 28, 1. tv har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (90.7%), Gulve (87.6%), Fuge (53.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 12lo-Frederiksberg, der hører til Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n147-30002 Region Hovedstaden 248 F0\n147-00418 Region Hovedstaden 311 -\n147-00017 Region Hovedstaden 374 -\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg.\nDer er trafikstøj på adressen Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg om dagen:\nDrikkevand på adressen Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg har hårdhed: over 30. Det betyder at vandet er klassificeret som særdeles hårdt og det hårdeste (mest kalkholdige) vand man finder i Danmark. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg.\nAne Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på 50 - 100 mm/dag i området omkring Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nAne Katrines Vej 28, 1. tv ligger i et område hvor højt og/eller stigende grundvand kan udgøre et problem.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Ane Katrines Vej 28, 1. tv. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nAne Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg er i fare for oversvømmelse ved forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet nedenfor viser områder der vil blive oversvømmet ved 1 meter vandstandsstining i nærmeste vandløb. Som det fremgår vil Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg være udsat ifm med vandløbsstigning.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nAne Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg ligger i en højde på 7.8 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg.\n✓Generelle BBR informationer om Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg\n✓BBR materialer og installationer for Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg\n✓BBR arealer for Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg\n!Noter til Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg\nHent den officielle BBR meddelelse for Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Ane Katrines Vej 28, 1. tv har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for lejligheden på Ane Katrines Vej 28, 1. tv (byggeår: 1932) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Ane Katrines Vej 28, 1. tv er der desuden mulighed for energisparetilskud via Frederiksberg Fjernvarme A/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. frederiksberg beskriver mulighederne her https://www.frb-forsyning.dk/forside/varme/tilskud-til-energiforbedringer.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Ane Katrines Vej 28, 1. tv er endda i den specielle situation at 5 renoveringer er markeret som rentable.\nDen primære opvarmningskilde på Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nAne Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg modtager fjernvarme fra Frederiksberg Fjernvarme A/S\nLokalområdet — Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg\nBeboerne i området omkring Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg er mestendels conzoom®-typen Duopolerne\nAne Katrines Vej 28, 1. tv hører til afstemningsområdet 10. Kreds, Duevej hvor der er 10.117 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 223 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Ane Katrines Vej 28, 1. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 12895 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 6.92 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.69 pct.\nAne Katrines Vej 28, 1. tv hører under skoledistriktet Skolen på Duevej. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Skolen på Duevej.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Ane Katrines Vej 28, 1. tv\nDer er god 4G mobildækning på Ane Katrines Vej 28, 1. tv med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Ane Katrines Vej 28, 1. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Ane Katrines Vej 28, 1. tv\nInternet og Mobildækning Ane Katrines Vej 28, 1. tv, Frederiksberg\nAnbefalet bredbånd på Ane Katrines Vej 28, 1. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Waoo Full 1000/1000 Mbit/s (Fiber) » på Ane Katrines Vej 28, 1. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Ane Katrines Vej 28, 1. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Ane Katrines Vej 28, 1. tv.\nJordarten under Ane Katrines Vej 28, 1. tv, 2000 Frederiksberg er Ferskvandsdannelser.\nGeologiske boringer i nærheden af Ane Katrines Vej 28, 1. tv\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Ane Katrines Vej 28, 1. tv.\nHvor langt er der fra Ane Katrines Vej 28, 1. tv


Flytbare mavesmerter Symptomer, årsager og almindelige spørgsmål - 2019 | 24InfoHealth.com\nVigtigste › Sygdomme og tilstande › Flytbare mavesmerter Symptomer, årsager og almindelige spørgsmål\nA.I. Sundhedsassistent årsager til bevægelig abdominal klump\nMovable Abdominal Lump Checker\nSpørgsmål Din læge kan spørge om bevægelig abdominal klump\nHvis du har svaret ja på et eller flere af disse spørgsmål, kan du prøve vores bevægelige abdominal...\nMovable Abdominal Lump Symptom Checker Statistik\nFolk, der har oplevet bevægelig abdominal klump har også oplevet:\nFolk der har oplevet bevægelig abdominal klump, hvis symptomer vedvarer:\nListen nedenfor viser resultater fra brugen af vores A.I. Sundhedsassistent hos 24InfoHealth.com brugere, der oplevede bevægelig abdominal klump. Denne liste udgør ikke lægehjælp.\nTag en quiz for at finde ud af, hvorfor du har bevægelig abdominal klump.\nOvariecyster er væskefyldte sacs i æggestokkens væv. Det kan være helt normalt (det anslås, at 15% af de postmenstruelle kvinder har disse cyster uden problemer), smitsomme eller kræftfremkaldende. P-piller har ingen effekt på godartede ovariecyster.\nDe fleste godartede cyster løser spontant, men nogle kan være vedholdende.\nmaveoppustethed, vaginal blødning, bækkensmerter, nedsat mavesmerter, lændesmerter\nHvis du har svaret ja på et eller flere af disse spørgsmål, kan du prøve vores bevægelige abdominal klump symptom checker for at finde ud af mere.


Mødet med Kristina, en clairvoyant – AnettesFlora\nI ved, jeg i sidste indlæg fortalte, at min gamle blog blev væk, og at det var den 15 oktober, og at jeg samme dag havde aftalt et møde med en clairvoyant.\nJeg havde valgt, at aftale en tid hos sådan en, fordi jeg simpelthen ikke kunne se i hvilken retning jeg skulle gå, sådan arbejdsmæssigt.\nInden jeg overhovedet bestilte en tid, måtte jeg igennem min egen frygt for at blive set igennem, og min store frihedstrang til selv at ville bestemme over mit liv.\nOgså skulle jeg lige se Kristina an på afstand, på en krop sind og ånd messe. Jeg havde godt nok læst hendes hjemmeside forfra og bagfra, men måtte se den fine kvinde irl, om det var en jeg kunne have tillid til.\nJeg ankommer i god tid og møder hende udenfor klinikken, jeg siger jeg er nervøs, hvilket hun mærker i sin krop. Så var det ligesom sat på plads, hun kunne mærke mig, fin start.\nJeg skal blande tarot kort og derefter trække tre, hun fortæller om de valgte kort, jeg er selv en smule inde i den slags, så ved det er gode kort. Men det er ikke bare kortene, det er også måden de bliver lagt op på, der siger noget om en. SMILER for den havde jeg ikke set komme, det er så fedt!\nSeancen går i gang, og HELE min krop føles som en kanal, eller et tale rør. Hele kroppen vibrerer i næsten 1 time, det er simpelthen mageløst!\nfra juleudstillingen a dream come true, syntes det symbolisere oplevelsen godt.\nJeg fortæller hende oplevelsen, og hun fortæller at det er fordi vi er to healere der healer hinanden……\nNoget af det du ser her på den nye blog, under fanen jeg tilbyder, og her i selve blogdelen, fortæller om noget af det jeg fik ud af mødet.\nJeg fik meget ud af det, og havde ikke i min vildeste fantasi kunnet kæde blomster og healing sammen, som den mest naturlige kombi i verden.\nDet meste af det hun sagde, kunne jeg se og mærke, som ren gensyns glæde. Jeg blev styrket i troen på mig selv og det jeg kan.\nSagen er, at da jeg valgte at gå til sådan en klarsynet dame, så måtte jeg scanne mig selv godt og grundigt, og stå ved mig selv helt igennem. Det i sig selv giver et klart syn. For man ligesom bliver tvunget til at stå endda stærkere i sig selv.\nJeg har valgt at skrive mest i jeg form, og det er gennem hele bloggen, det er ikke kun for at fortælle om mig og mine oplevelser.\nJeg skriver også her i det offentlige rum, af den grund, at der måske er noget der giver genklang i andre, og måske kan give andre modet eller passionen til at gøre noget og våge at være sig selv.\nJeg brænder for at få mennesker til at føle sig okay som de er her og nu.\nJeg nægter simpelthen at sige hvad du skal gøre, for jeg ved, du ved det selv. For mig virker fri vilje bedre end diktatur!\nMin frihedstrang går begge veje.\nFor et par dage siden lagde jeg en kreation op på FB siden Anettes Flora, i skal lige se den, jeg har kaldt den en gylden mulighed!\nGo morgen kære Laila\nSå fedt med den slags oplevelser!\nHar faktisk ofte tænkt på livet som et eventyr, for sådan er det jo. Og det er simpelthen så mageløst hvordan vi mennesker kommer ind i hinandens liv, og nye døre åbner sig. At vi skaber sammen, og vi har brug for hinanden .\nOg nu bliver jeg mega nysgerrig efter hvad slags “ting” du skaber? Du er i alle tilfælde god med ordene, og til at gøre det smukt!\nDet er sjovt for har aldrig tænkt mig selv som kunstner, har altid tænkt at min enorme frihedstrang er et “men” fra opvæksten-også selvfølgelig ne masse andet;-)\nKristina sagde det faktisk til mig, at jeg altid har healet med kreationerne(og at blomster healer), hun sagde det lige så ordret som du lige har skrevet det, og jeg genkender det så meget. Da jeg mærkede/så det første gang, var jeg ved at både grine og tude. Hun trak også tråde tilbage til tidligere liv. Jeg havde på det tidspunkt slet slet ikke tænkt sådan omkring blomster og healing. Det hele gav pludseligt mening! Hun fortalte så meget, mit liv faldt ligesom på plads, sammen med horoskopet jeg fik i april.\nNu vil jeg gå og summe over jordens healere som du skriver, for det er en interessant tanke, elsker den slags.\nTusinde tak for din dejlige kommentar, og gode ønsker <3\nKnus smil og masser af gode vibrationer\nPingback: Hvad husker du året 2019 for? – AnettesFlora\nPingback: Et særligt rum – AnettesFlora\nPingback: Hvad har fuglen Fønix med Anettes Flora at gøre – AnettesFlora


Viviani og Ewan vil udgå efter 11. etape af Giro d’Italia Feltet.dk\n21. maj 2019 11:43Foto: Sirotti\nEfter gårsdagens hviledag skal rytterne de næste to dage ud på 10.- og 11. etape, der formentlig ender i en massespurt i finalen. Caleb Ewan og Elia Viviani vil efter disse etaper forlade årets Giro d’Italia.\nDen belgiske avis Het Nieuwsblad erfarer, at Elia Viviani og Caleb Ewan har tænkt sig at udgå af årets Giro d’Italia efter 11. etape.\nDe to topsprinter vil forlade den italienske Grand Tour onsdag aften med henblik på forberedelserne frem mod Tour de France.\nI lørdags tog Ewan en etapesejr i Pesaro på 8. etape, mens Viviani lignede en etapevinder på 3. etape til Orbetello, men italieneren blev efterfølgende deklasseret grundet uregelmæssig kørsel i spurten. Derfor er Quick Step-sprinteren højst sandsynlig sulten efter en etapesejr, inden han forlader det italienske etapeløb.\nPascal Ackermann og Arnaud Demare fortsætter i Giroen, da den fransk-tyske sprinterduo ikke stiller til start ved sommerens Tour de France. Ackermann fører i øjeblikket pointkonkurrencen med 52 point ned til Demare. Tyskeren har tidligere udtalt, at han vil gå benhårdt efter at vinde pointkonkurrencen, men også forsøge at vinde en etape mere.\nI dag køre Ewan og Viviani ud på 10. etape af Giro d'Italia, der byder på 145 fuldstændig flade kilometer fra Ravenna til Modena. Vores ekspert, Emil Axelgaard, spår, at Ackermann tager sin tredje i årets Giro d'Italia. Læs meget mere om dagens etape i vores optakt til 10. etape af Giro d'Italia.\nHusk, at du også kan se etapen i dag fra klokken 13.35 på Eurosport Player.\nCaleb Ewan glad for sejren i Belgien på en hård dag »\nEwan vinder sublim spurt i Bruxelles. »


MassageKompagniet København Ø - Bestil tid\nHome / Wellness steder / København / København Ø / MassageKompagniet\nMassørerne hos MassageKompagniet har forskellige baggrunde indenfor fysiologien. Her er kombination af erfaring og kompetancer anvendt til specialisering i forebyggende behandlinger, smertebehandling, fysiurgsisk massage med teknikker fra sportsmassage og velværemassage.\nMassageKompagniet tilbyder Fysiurgisk massage, Parmassage, Sportsmassage, Bindevævsmassage, samt Wellness massage.\nEn behagelig og fokuseret metode til afspænding i bindevævet. Her arbejdes med nervesystemet og musklerne. Når bindevævssystemet masseres, løsnes muskler, muskelhinder, sener, ledbånd og knoglehinder.\nGod massage til smertelindring overalt i kroppen.\nParmassage kan skræddersys til jeres behov og ønsker. I kan vælge mellem forskellige massageformer - f.eks. velværemassage, klassisk massage, dybdegående massage eller bindevævsmassage.\nAnmeldelse af MassageKompagniet\nJeanette, 17-10-15 18:13:\nTak Jaleel, endnu engang for rigtig god og brugbar massage. Kom dertil med hovedpine igennem 2 dage samt spændinger i nakke/skuldre/øvre ryg og derfra uden hovedpine og let som en fugl med få spændinger - du får hvad du kommer der for og mere til. Jeg foretrækker dette sted til massage.


De sjove bordspil – det ville ikke være et rigtigt casino uden dem\nDe hører sig til på ethvert casino, de spændende bordspil som blackjack, poker og de snurrende rouletter. Derfor har NordicBets online casino naturligvis også et godt udvalg af spændende bordspil. Se, om heldet er med dig, og om du kan holde hovedet koldt, imens spændingen stiger ved spillebordet. Når dealeren lægger kortene frem, når kuglen danser over roulettens riller. Ser du rødt eller sort? Eller måske ser du bare dollartegn?\nBordspil på NordicBets online casino:\n•\tFrench Roulette Classic\n•\tMulti Wheel Roulette Gold\n•\tEnglish Roulette\nOg flere endnu. Muligheder er der nok af, når du vil spille klassiske bordspil eller nyfortolkede versioner. Du får under alle omstændigheder den helt rigtige casinostemning her.\nDu kan sådan set bare sætte dig til rette ved hvilket som helst af vores bordspil, når spillelysten melder sig. For NordicBets online casino lukker aldrig. Og har du vores gratis app på din mobiltelefon, kan du tage spændingen med dig i lommen og se rouletten snurre, hvor end du er. Det kan være, du scorer den store gevinst, mens du venter på bussen, eller når du holder frokostpause. Uanset hvad kan du godt begynde at øve dig i at juble.\nGratis bordspil – prøv løs\nVil du gerne afprøve de forskellige bordspil først, inden det bliver alvor, så kan du altid begynde med gratis spil. På den måde kan du lige tjekke, om heldet er med dig netop i dag. Og du kan samtidig blive fortrolig med bordspillet og dets særlige funktioner, der gør det endnu sjovere for dig at spille med. Er du i tvivl om noget undervejs, klikker du blot på spørgsmålstegnet i hjørnet. Så finder du helt sikkert svaret på dine spørgsmål.\nVed vores bordspil er du med andre ord garanteret mange timers casinounderholdning i topklasse. Kom, som du er – og nyd den behagelige, afslappede stemning på vores online casino, hvor du altid kan finde et bordspil og mange andre sjove spil, der passer til lige netop dig og dit humør.


Medie: Barca har sikret sig Jean Seri - Nyheder - BarcelonaFC.dk\nMedie: Barca har sikret sig Jean Seri\n26-årige Jean Seri fra Nice er meget tæt på at kunne kalde sig Barcelona-spiller. Catalanerne har jagtet ham i det seneste stykke tid og håbet på, at man kunne skrue prisen på de 40 millioner euro lidt ned. Som altid er Barcelona mere interesseret i at forhandle end egentlig bare at hente, hvad man har behov for.\nRMC Sports fortæller, at klubben her til aften har sikret sig Seri for 30 millioner euro og det ventes, at klubben meget snart offentliggører købet. Umiddelbart skulle det ske i løbet af i morgen, men det bliver nok først mandag, da Barcelona i morgen åbner La Liga med en kamp hjemme mod Real Betis og derfor ønsker man ikke at flytte fokus herfra.\nSeri har været forbi FC Portos B-mandskab før han i 2013 rykkede til Paços de Ferreira. I 2015 skiftede han til Nice og her har han imponeret utrolig meget hvilket har fået flere europæiske topklubber til at kigge på ham. Han minder meget om Xavi baseret på statistikker og Xavi selv har da også udtalt, at Barcelona burde give ham chancen.\nHan står noteret for 14 mål og 161 kampe siden han i 2010 tørnede ud for ASEC Mimosas.


Indlægssåler | nature-clinic.es\nAlign Footwear® indlægssålerne henvender sig til de mere end 80 % af verdens befolkning, som dagligt har udfordringer med træthed og smerter i krop og fødder.\nDisse indlægssåler kan benyttes af børn, unge, kvinder og mænd, som ønsker en aktiv og smertefri dagligdag og arbejdsdag og er brugbare i alle former for fodtøj.\nHar du smerter i knæ, hofter, ryg, fødder eller nakke?\nNår kroppen bliver rettet op fra fødderne og hele vejen op i nakken, er det ikke kun balancen, fordelingen af kropsvægt og kropsholdningen, som forbedres, men også en evt. inflammation og smerter i led, muskler og ledbånd reduceres væsentligt.\nHælspore / Plantar fasciitis\nKnæsmerter, løberknæ og springerknæ\nBestil tid til en samtale på klinikken på telefon\n+34 665 417 495 og hør meget mere om hvad Align indlægssåler kan gøre for dig...\nAlign Footwear® indlægssåler – slip smerterne og få det bedre\nAlign Footwear® indlægssåler hjælper med til at rette din krop op til en optimal kropsstilling. Sålerne vil nemlig ”tvinge” dig til at gå/stå lige i dit fodtøj og det har en positiv indvirkning på hele skelettet, startende i ankelen og helt op i nakken – vi har kunder med piskesmæld, som har halveret deres smertestillende piller blot ved at lægge sålerne i deres sko og dermed gå mere lige og oprejst.\nNår kroppen bliver rettet op fra fødderne og hele vejen op i nakken, er det ikke kun balancen og kropsholdningen, som forbedres, men også en evt. inflammation og smerter i led, muskler og ledbånd reduceres væsentligt.\nPlantar fasciitis og hælesporer\n-kan behandles forebyggende ved Align Footwear® indlægssåler.\nAlign Footwear® indlægssåler sætter foden tilbage i en mere neutral position og aflaster dermed plantar fascia og en evt. hælspore og bidrager til at mindske smerter og kroppens helingsproces\nNæsten alle danskere får på et eller andet tidspunkt i livet ondt i ryggen eller nakken.\nDe fleste tilfælde går heldigvis over af sig selv, men alligevel er rygsmerter og smerter i bevægeapparatet skyld i 25 procent af det langvarige sygefravær og 20 procent af de tildelte førtidspensioner.\nDer er altså god grund til at forsøge at undgå at få nakke- og rygsmerter.\nLad ikke en dårlig kropsholdning suge energien ud af dig selv eller dem du holder af – prøv indlægssålerne fra Align.\nEn skæv kropsholdning kan give dig smerter i knæ, hofter, ryg og nakke og dræner alt for hurtigt energiniveauet.\nMed Align Footwear indlægssåler i dine sko rettes din fødder op i en lige, sund position. Når du rettes op i fødderne, vil du også blive rettet op i knæ, hofter, ryg og nakke – altså hele vejen op igennem din krop.\nDet kan lindre dine smerter eller måske få smerterne til helt at\nEn lige fodstilling er vigtig - for dine fødder er grundlaget for din krop og kæder dig sammen fra top til tå.\nSålerne er gode mod forskellige udfordringer, både i fødderne og opad i kroppen, bl.a. hælspore,\nnedsunken forfod, platfod samt smerter i knæ, hofter, ryg og nakke.


Flere personer, der ved Ladies Night arrangementet på Fælleden i mandags købte sko i en af de opstillede boder, har efterfølgende været udsat for svindel.\nUgebladet har kendskab til tre kvinder, der købte sko til 400, 500 og 800 kr., men som efterfølgende har fået trukket to gange 20.000 kr. samt 10.000 kr.\nSvindlen er blevet meldt til Sydøstjyllands Politi.\nVi vil meget gerne høre fra andre, der har været udsat for svindel ved arrangementer, der var et privat arrangement med cirka 600 deltagere og ikke har noget med Skanderborg Kommunen at gøre.\nSkriv til os på redaktion@uge-bladet.dk eller brug kommentarsporet til denne artikel på Facebook.\nLokale handlende føler sig taget ved næsen af Ladies Night-arrangør\nChristina Bottke fra Mobiloptik var en af de lokale handlende, der havde betalt for at være med under Ladies Night-arrangementet mandag i sidste uge. Det fortryder hun.\nSko-svindlere på færde ved Ladies Night: Skulle betale 800 kr. men blev trukket 20.000 kr.\n“Ud over det forfærdelige i, at flere er blevet frasvindlet store beløb, så har jeg ikke fået det, jeg er blevet lovet i forhold til omtale og markedsføring. Eksempelvis var mit logo kun med på en af tre annoncer i Ugebladet,” siger Christina Bottke og kalder hele forløbet amatøragtigt.\n“Det var ikke styr på noget som helst, og når jeg tog fat i Medina Docaj fra arrangøren Milinium Group for at blive klogere, fik jeg at vide, at det kunne vi bare aftale indbyrdes, altså os der skulle være med. Det var ikke det, jeg blev lovet, og det samme kan siges om alt andet. Det var et mareridt,” siger Christina Bottke.\nBirgitte Bruun fra Bruun-Bruun på Adelgade er er på linje med Christina Bottke.\n“Jeg har aldrig oplevet noget så uprofessionelt, og kunne jeg gøre det om, gjorde jeg det med det samme. Den eneste, der ikke havde styr på tingene, var Medina Docaj, ja ikke engang musikken var der styr på, og hvem har hørt om et modeshow uden musik,” spørger Birgitte Bruun.\n“Arrangementet blev udskudt en halv time, fordi gæsterne skulle købe mere mad, og det gjorde, at vi ikke kunne gøre det, vi var blevet lovet,” lyder det fra Birgitte Bruun, der kalder det forfærdeligt, at folk er blevet snydt.\n“Det hele virkede håbløst, men da jeg hørte, at Søs Egelind, Simon Talbot og Dennis Knudsen var med, så tænkte jeg, at det nok var ok. Men jeg må erkende, at Medina Docaj er god til at overbevise folk.”\nThomas Byskov fra Slagter Byskov leverede mad til Ladies Night, og han fortæller om et forløb, han aldrig tidligere har oplevet.\n“Det hele svævede hele tiden i det uvisse, og jeg måtte flere gange rykke for at fået svar på, hvad der skulle ske og hvornår,” siger han og fortæller videre.\n“Søndag, altså dagen inden jeg skulle levere maden, fik jeg en mail, hvor der stod, at arrangementet var aflyst, fordi 'arrangøreren vist var gået konkurs'. Kort efter fik jeg så en ny mail, hvor der stod, at det bare var 'chefen der jokede'. Jeg ringede så til Medina Docaj og sagde, at jeg havde svært ved at se det sjove i det, og jeg krævede at få betaligen, inden jeg leverede maden. Det fik jeg mandag, selv om jeg måtte rykke. Det hele var dog så underligt, at jeg valgte at fotografere maden, jeg afleverede på Fælleden, for at have et bevis. Det har jeg aldrig prøvet før,” fortæller han.


Fyldepennen - Maj Thinggaard (MajUlrikka)\nOnline 2315 dage siden\nJeg er studerende og læser for tiden Brasilianske Studier på Aarhus Universitet. Jeg kan ikke lade være med at skrive, da det føles som et åndehul i en til tider vældig forvirrende hverdag. Jeg skriver ikke efter et mønster eller indenfor en fast genre, hvilket nok er min svaghed. I stedet bliver det ofte til nedskriblede tanker og halvfærdige værker. Jeg drømmer om en dag at blive væbnet med nok tålmod og inspiration til at kunne skrive en roman.\nMedlem siden 11/12-2011\nKøn og alder Pige/kvinde · 30 år · Jomfruen\nTekster publiceret 2014 (1) · 2013 (2)\nFlest kommentarer til Katrine Sørensen (K. Bergmann) · Christina Ingerslev (frøkenC) · Mikala Rosenkilde (Mikala) · Schane Alexander Blicher\nFlest kommentarer fra Peter Iversen (skovtrolden11) · Anne Russel (ARussel) · Syrene Hvid · Jette Petersen (Babyangel85) · Hanna Fink (Fink)\nTanken var kommet til mig som et koldt vindpust i nakken, som fik mine hår på armene til at rejse sig på trods af den tiltagende varme. Jeg sad på terrassen med en cola og læste i min nyindkøbte pocke... [...]


Køb Porsche Macan bilmåtter?\nBilmåtter der passer perfekt til din Porsche Macan. Du modtager et komplet sæt måtter og et originalt fastgøringssystem, så dine måtter ikke længere glider. Vi sælger kun bilmåtter, som passer nøjagtigt til din bil. Derfor kan du være sikker på, at den bilmåtte, du bestiller, passer perfekt til din Porsche Macan. Vi arbejder altid med høje standarder i vores bilmåtter, og bruger kun særligt udvalgte materialer. Når du vælger Porsche Macan fra Bilmaatteronline.dk, er du sikker på god komfort og perfektion. Vores bilmåtter er udstyret med et anti-slip system. Du kan også tilføje en ekstra hælpude for ekstra beskyttelse. Du kan også personliggøre dine bilmåtter ved at tilføje et logo eller en tekst.\nDu kan vælge mellem et udvalg af materialer til dine Porsche Macan bilmåtter. Basic bilmåtter er vores billigste produkter. De er gode, fungerer og er egnet til dem, der er på udkig efter lidt mere end en almindelig bilmåtte. Comfort og Luxury bilmåtter er vores mest populære produkter. Disse bilmåtter er for dig, der er på udkig efter mere end bare funktionalitet. Fordi vi producerer disse tæpper med professionelle metoder, laver vi et meget tætvævet tæppe. Vi anvender tuftet velourtæppe af høj kvalitet for at sikre et luksuriøst udseende, som er din Porsche Macan værd. Hvis du ønsker det bedste til din bil, skal du vælge vores Premium bilmåtter. De er produceret i tæpper af høj kvalitet, skåret præcist og rundet af med en omhyggelig finish. En helt eksklusiv måtte, der kun anvendes af de allerbedste bilfabrikanter. Du kan også vælge bilmåtter i gummi til de fleste biler. De er lette at rengøre, hvilket gør dem ideelle til efterårs- og vintersæsonen. Uanset hvilket materiale du vælger, garanterer vi, at vores bilmåtter passer perfekt ind i din Porsche Macan.\nAlle bestillinger fra Bilmaatteronline.dk er skræddersyede. Takket være vores mange års erfaring med tæpper og bilmåtter kan vi garantere enestående kvalitet og pasform til din Porsche Macan. Hvis dine bilmåtter mod forventning ikke skulle passe, kan du altid få pengene tilbage. Bestil let dine bilmåtter via vores hjemmeside. Hvis du er usikker på noget, kan du altid kontakte en af vores medarbejdere i kundeservice. Når du har gennemført din bestilling, vil vi gå i gang med produktionen med det samme, så vi kan holde leveringstiden på et minimum. Du finder ikke universalmåtter her, som ikke passer ordentligt ind i din Porsche Macan. Køb bilmåtter som er skræddersyet til at passe ind i din bil!


Tegning af fronter med sjældne alliancer\nBandekriminalitet Almene boligområder\nSjælden stærk enighed imellem Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Det Radikale Venstre. Fremtidens politiindsats i udsatte boligområder skal varetages af lokalt forankrede betjente.\nFem af ni retspolitiske ordførere, som Boligen har talt med, synes at kunne nå til enighed om, at forebyggelse af al kriminalitet fra smårapserier til terror skal spille en meget stor rolle i det fremtidige politis indsatser. De er også enige i, at i hvert fald en del af vejen til forebyggelse går igennem den borgernære indsats, hvor politiet er tæt på borgerne. De er også enige i, at den forebyggende indsats giver de bedste resultater i de områder, som Rigspolitiet allerede har defineret på sin liste over særligt udsatte boligområder. Vandene skilles så i nogen grad på spørgsmålet om, hvor tæt politiet skal på borgerne.\nVenstres retspolitiske ordfører, Preben Bang Henriksen, erkender klart, at han endnu ikke har taget stilling. For ham er vandet endnu ikke delt – bare meget bredt.\n”Vi skal finde ud af, hvordan vi bruger pengene bedst… Om det er ved patruljekørsel, en mobil politistation eller ved at genindføre lokalbetjenten,” siger venstreordføreren, der nok også dårligt kan stille sig fast på noget, når det er hans partifælle, justitsminister Søren Pind, der skal søge at samle det vand, der trods alt er delt.\nTre, der står sammen\nOg vandet er delt. Tre ordførere er ikke i tvivl. En fortsat indsats med faste lokalbetjente er vejen til at fastholde de positive udviklinger, der allerede kan måles i de udsatte boligområder.\n”Det, der gør en forskel, er, at betjenten er så tæt på lokalsamfundet, at han eller hun ved, hvem der kan skabe problemer. At betjenten kan forebygge, at det går galt ved at tale med den pågældende, læreren, forældrene eller andre, som eventuelt er tæt på og kan yde indflydelse,” siger Dansk Folkepartis retspolitiske ordfører, Peter Skaarup.\n”Vi skal have meget mere ud af vores politi, end at de bare sidder i en bil. Spørgsmålet for os er ikke, om vi vil bevare indsatsen i det nuværende niveau. Vi vil gerne øge den. Af en undersøgelse, Boligen har foretaget for få måneder siden, fremgår det, at betjentene ifølge boligorganisationerne i cirka halvdelen af de udsatte områder fungerer som rollemodel for de lokale børn og unge. Det tal vil vi gerne have højere op,” uddyber han.\nRetsordføreren fra Dansk Folkeparti er dermed helt på linje med Enhedslistens Pernille Skipper og Det Radikale Venstres Sofie Carsten Nielsen.\n”Skal vi undgå terror, må det starte lokalt med forebyggelse af radikalisering, og af at unge kommer i dårligt selskab med kriminelle,” uddyber Enhedslistens Pernille Skipper.\n”Politiets lokale forebyggende arbejde er så vigtigt for Det Radikale Venstre, at vi gerne vil sikre ekstra bevillinger til det,” fastslår Sofie Carsten Nielsen.\nOgså Socialdemokraternes retspolitiske ordfører, Trine Bramsen, sætter pris på en lokal indsats. Men hun hælder til, at den mobile politistation mange steder kan udgøre løsningen.\n”Det vigtige er, at problemerne bliver løst lokalt, hvis der er problemer. Opstår der svære problemer, det patruljerende politi ikke kan klare, kan man så for en periode sende den mobile politistation, Når problemerne er løst, kan den køre videre til et nyt sted med problemer,” forklarer hun.\nDen model er dog ikke tilfredsstillende for Dansk Folkepartis Peter Skaarup.\n”De kriminelle og potentielt kriminelle børn og unge kommer ofte fra de samme familier. Skal man tæt ind på livet af dem, løses det ikke på nogle måneder af fremmede betjente i en mobil politistation.”\n”Det er et langt sejt træk at lave om på en kriminel kultur i et boligområde,” fortsætter han.\nPeter Skaarup vil ikke udelukke, at det kan være en god ide med en ekstraordinær indsatsstyrke af specialister, der i ekstreme situationer kan rykke ind i de udsatte boligområder. Men det skal være som et supplement til det lokale politi.\n”Det skal være, hvis det et sted går fuldstændigt galt, som det eksempelvis var tilfældet i Vollsmose for nogle år siden, hvor Odense Universitetshospital pludselig blev angrebet af en stor gruppe, der vel nærmest var uden kontrol,” forklarer han.\nSocialdemokraternes Trine Bramsen afviser modsat ikke, at det kan være nødvendigt med en permanent indsats i særligt udsatte områder.\n”Men så skal det være politiet, der afgør, om det er nødvendigt,” siger hun.\nSpiller med lukkede kort\nDet Konservative Folkepartis retspolitiske ordfører, Søren Pape Poulsen, har i andre medier udtalt, at han også er tilhænger af løsningen med den mobile politistation. Det er desværre ikke lykkedes Boligen at komme i kontakt med ham. Det samme er tilfældet med de retspolitiske ordførere for SF og Liberal Alliance.\nAlternativets retspolitiske ordfører, Josefine Fock, har, lidt på linje med Venstres Preben Bang Henriksen, meddelt, at hun ikke vil tage stilling til noget, før hun har hørt regeringens udspil.\nForebyggelsespakke officielt udsat\nPolitiet opretholder fokus i Vapnagaard\nTrods positiv tryghedsmåling i Vapnagaard i Helsingør, har politiet ikke tænkt sig at skrue ned for indsatsen i området.\nRegeringen præsenterer bandeudspil\nMed 28 initiativer vil regeringen bekæmpe bande- og rockerkriminaliteten i Danmark.


Materialist og stylist\nI min tid som materialist og stylist, er jeg stødt på mange spørgsmål omkring korrekt hårpleje. Det klassiske spørgsmål er altid "hvilken kur skal jeg bruge for at redde mit hår?". Hvor jeg oftes tænker - det bedste er at forebygge situationen! En hårkur kan nemlig ikke mirakuløst redde dit skadede hår alene. Derfor vil jeg uddele nogle af mine hverdagstips til hvordan du får et sundere hår.\n1. Dobbelt cleanse gælder også din hovedbund\nAltså bør du vaske håret 2 gange i shampoo - eller som hovedregel vask det, indtil shampooen skummer godt og grundigt (hvis du bruger naturlige shampoo's).\nFørste gang du vasker håret i shampoo, sætter den sig på skidtet/fedtet og prøver at opløse det , men den anden gang bliver skyllet ud og shampooen får mulighed for at give dig den pleje den skal.\nKÉRASTASE Spécifique Bain Prevention Shampoo 250 ml\n2. Børst håret nedefra og op\nJeg ser det konstant, at folk redder håret igennem fra hovedbunden ned mod spidserne. Men gør man det, er der større risiko for, at håret knækker på vejen.\nGør dig selv en tjeneste og red hårets spidser og arbejd dig op til hovedbunden.\n3. Brug altid conditioner\nMange med fint hår undgår conditioner - eller på dansk, balsam - fordi det tynger håret. Så handler det måske om at finde en lettere conditioner.\nDet er vigtigt, at man altid husker at neutralisere håret efter en shampoovask og få "lukket" spidserne. På den måde beholder du plejen i håret. Ellers sker der det, at du plejer håret med en lækker shampoo, men fordi spidserne står "åbne", fiser al plejen ud igen og du får intet udbytte.\nKokosolie har den fordel, at det kan trænge dybt ind i håret, og derfor er ideel som hårkur. Brug efterfølgende shampoo før du gør håret vådt og slut af med conditioner.\n4. Brug altid heat protection - og meget af det\nStyler du tit dit hår, må du ikke gå ned på heat protection. Varme kan skade håret, hvis det anvendes forkert.\nFøntørrer vi håret, har vi heller ingen kontrol over hvor varmt det bliver. Måske bruger du allerede heat protection - men bruger du nok? Det er altså ikke nok at bruge 5 sprays til hele dit hår. Du skal sørge for at din heat protection kommer i HELE håret. Hellere for meget end for lidt.\n5. Brug et ordentligt glattejern\nVidste du at håret ikke kan tåle hverken mere eller mindre end 185 grader? Bliver det varmere eller koldere, dehydrerer du håret - altså fjerner fugten fra håret.\nSørg for at investere i et ordentligt glattejern der sikrer, at du ikke skader dit hår - og at varmen er stabil, så du får en lækker hårstyling.\nBLACK FRIDAY 1.303,20\nBjörn Axén Color Refresh Treatment Deep Rich Brown\nBLACK FRIDAY 111,96


Arrytmi: årsager, symptomer, diagnose af hjertearytmi\narytmi.som dens mange former, er en af de mest almindelige sygdomme i dag. Arrytmi henviser til alle former for krænkelser af hjertefrekvensen og dets regelmæssighed, krænkelse af elektrisk ledning af hjertet. Blandt de former for arytmi\nisoleret hjertebanken, da hans rekord på mere end 90 slag i minuttet, det vil sige, takykardi. Hvis hjertefrekvensen er mindre end normen, det vil sige 60 slag i minuttet, så er dette en form for arytmi, som en bradykardi. En af formerne for arytmi er ekstrasystole, når kardiale sammentrækninger opstår i en nødsituation. Også formen af atrieflimren er ret udbredt, når sammentrækningen af individuelle muskelfibre forekommer på en kaotisk måde.\nårsager til arytmi kan være meget forskellige - afhængigt af typen af arytmi, men kan også kaldes en række årsager, typisk for enhver art - er for eksempel rygning, alkoholmisbrug, svær fysisk anstrengelse og konstant stress.\nOfte er årsagen til arytmi en krænkelse af skjoldbruskkirtlen forårsaget af patologiske processer, der finder sted i den. Arytmi kan forårsage og nogle medicin, der bruges til at behandle lungepatologier. Men den mest almindelige årsag til arytmi er hjerteproblemer, som har en organisk oprindelse, det vil sige, er forbundet med nogle patologier. Så for eksempel kan arytmi skyldes et svigt i hjertets ventiler eller iskæmi. Der er ofte tilfælde, hvor årsagerne til arytmi ikke kan etableres.\nDen normosystolske form for atrieflimren\ner den mest gunstige form for den. Hos hende er graden af intrakardial hæmodynamik mindre udtrykt end takyarytmi. Som subjektiv følelse af patienten og objektive ændringer i det kardiovaskulære system, forårsaget af atrieflimren, når normosistolicheskoy formular manifestere sig i en langt mindre grad end med tachisystoler. Patienter med normosystolisk form har normalt en langsigtet tilstand af kompensation eller subkompensation af cirkulationen, de fører en aktiv livsstil, mange af dem er i stand til at holde op. Opretholde normosistolicheskuyu formular mislykkes som en behandling for underliggende sygdom og forebyggelse af akutte og langsigtede beholdning af glycosidet terapi. Permanent form\ncardiær atrial arytmi og dens behandling\nBehandling permanent atrieflimren er at forsøge at genskabe normal hjerterytme med brugen af forskellige lægemidler.\nI tilfælde af kaotiske ekstraordinære atriske sammentrækninger dannes der et yderligere fokus på excitation. Der er en fibrillation i musklerne, hvilket fører til et fald i blodgennemstrømningen i hjerte- og cerebrale fartøjer og udvikling af atrieflimren.\nDen konstante form for atrieflimren fører til et fald i hjerteproduktionen og forekommer hos mænd og kvinder i forskellige aldre. Den mest almindelige sygdom forekommer hos mennesker over 60 år og udviser kraftigt hjertemusklen.\nDer er mange faktorer, der bidrager til forekomsten af atrieflimren. Læger diagnosticere to årsager til sygdommen:\nændringer i hjerterytmen forekomme som et resultat af udviklingen af hypertension på grund af manglerne ved dens udvikling, efter pericarditis, eller som følge af vaskulær insufficiens. Sygdomme, der dækker skjoldbruskkirtlen og lungerne, bidrager til udseendet af arytmi.\nKroniske alkoholikere har hjerterytmeforstyrrelser. Virusinfektioner beskadiger som regel hjertemuskulaturen og forstyrrer dens funktion.\nI en sund person, under stressede situationer, med elektrolyt eller hormonel ubalance, er der ubehagelige fornemmelser i hjertet.\nEfter hyppigt alkoholmisbrug har unge mennesker et akut angreb af arytmi.\nHos adolescente vil årsagen til den permanente form for arytmi stoppe nederlaget for mitralventilen i hjertet.\nPatienter i risiko for type II diabetes, kompliceret af fedme og højt blodtryk.\nHormonale ændringer i skjoldbruskkirtlen er ledsaget af en krænkelse af hjertefrekvensen.\nForudsiger sygdomsnerveschud, uro, rygning, krænkelse af regimet.\nHvornår skal en patient med arytmi besøge en læge?\nEt typisk tegn på nedsat funktion i atriets arbejde er et akut hjerteanfald. Det er nødvendigt at konsultere en læge med det samme, selvom det er sket for en ung person.\nUnder et angreb oplever patienten svaghed, åndenød. På underbenene er der hævelse, leveren øges i størrelse. Patienten har en takykardi, der er kendetegnet ved uregelmæssig puls, et fald i hjerteudgang, tab af pulsbølge. Koncentrationen af hjertemusklen når 200 slag pr. Minut. Patienten har ofte svimmelhed, hjerterytme ujævn, der er sved, en følelse af frygt.\nEt lille antal patienter oplever ikke ubehag. Patienten ændrer sinus hjerterytme, og med stigende hjertefrekvens er en person i en forsigtigheds tilstand.\nUnder et akut angreb af arytmi oplever patienten en følelse af kvæftning af hjertet inde i brystet, åndenød, styrkeforstyrrelse, en krænkelse af hjertemusklens rytme.\nVedvarende eller vedvarende arytmi fører til trombi i maven af atrierne, øget ødem og dyspnø.\nI dette tilfælde er sandsynligheden for at udvikle iskæmisk slagtilfælde, hvilket fører til en forringelse af patientens livskvalitet.\nDiagnose af den permanente form for arytmi\nEn person kan mærke uregelmæssigheder i hjerterytmen, men diagnosen er hjulpet af elektrokardiografi. På EKG-folien er fibrillatorisk atrietrykning klart synlig. Patienten tilbydes at udføre ekkokardiografi og ultralyd i hjertet, Holter overvågning, om nødvendigt CT og MR i hjertet.\nDet er nødvendigt at kontrollere den hormonelle baggrund for at undersøge skjoldbruskkirtlen, kolesterol og fedtstofskifte. Lægen bestemmer årsagen til forekomsten af en konstant arytmi og vælger den korrekte behandlingstaktik. Specialisten etablerer begyndelsen af det første angreb, hyppigheden og varigheden af de provokerende faktorer og de lægemidler, der bruges til at eliminere angrebet.\nPå elektrokardiogrammet ser lægen en rytme, der er bekræftelse på arytmen, størrelsen på venstre ventrikel, bestemmer tand P og årsagen til udseendet af fibrillationstrækninger.\nVed hjælp af ekkokardiografi etableres:\ntilstand af hjerteventiler;\nmåler størrelsen af ventriklerne;\nværdi af blodtryk i højre atrium.\nTilstedeværelsen af niveauet af skjoldbruskkirtelhormoner er etableret med vanskeligheder med at stabilisere rytmen af hjertets ventrikler og efter sekundært udseende af et akut angreb af atrieflimren.\nHovedretningen ved behandling af akut angreb af atrieflimren\nHvis patienten diagnosticeres med konstant form for atrieflimren, fortsættes behandlingen på hospitalet. Hyppig fibrilleringstræning af atrierne kan være en konsekvens af komplikationen af en alvorlig lidelse.\nSinusrytmen ændres med sådan patologi som den konstante form for atrieflimren. Behandlingen består i at bruge lægemidler, der reducerer hyppigheden af angreb.\nDe stoppes med medicin for at genoprette hjertefrekvensen. Brug hjerteglykosider til akut venstre ventrikulær svigt.\nLægen ordinerer lægemidler fra gruppen af beta-blokkere, der er i stand til at forhindre begyndelsen af atrieflimren. Brug kaliumsalte til at fjerne angrebet og forhindre det. Medicinsk personale kontrollerer niveauet af blodtryk og overvåger kardiogrammet. Patienten skal huske, at alle midler kun giver effekt, hvis de bruges i lang tid.\nPatienten bør undgå uro, bruge lægemidler til at forhindre det kardiovaskulære system:\ntinktur af hagtorn og propolis;\nMedikamenter, der anvendes til behandling af atrieflimren\nFor at behandle sygdommen er det nødvendigt efter en grundig undersøgelse ifølge den læge, der ordinerer lægen. Antiarrhythmics anvendes:\nTil behandling af konstant arytmi er det nødvendigt at vælge stoffer, der eliminerer svage blodcirkulationer og pulsunderskud. Brug til at løse problemerne quinidin. Cordarone bruges til at eliminere arytmi, og Concor, Coronale er foreskrevet med en udviklet ekstrasystol.\nLægen bruger flere terapeutiske behandlingsformer til behandling og bruger også antikoagulantia: Cardiomagnolo, Aspirin Cardio. En effektiv behandling for arytmi er brugen af magnesium- og kaliumpræparater, som tages som foreskrevet af lægen for at forbedre blodgennemstrømningen i hjertemusklen. For at eliminere arytmi anvendes elektrobehandling, diuretika, vitaminterapi, cocorbose.\nEfter stabilisering af sinusrytmen anvendes lægemidler, der forhindrer fremkomsten af nye anfald: Betablokkere tages kontinuerligt i en vedligeholdelsesdosis i kombination med aminoquinoloner. Anvend medicin, der forbedrer ernæringen af hjertemusklen.\nBehandling af en konstant form for arytmi bør udføres under tilsyn af en læge. Sygdommen kan fremkalde udviklingen af alvorlige komplikationer.\nMagnox 520 hjælper med at fylde manglen på magnesium i kroppen\nTromboflebitis af hofte\nÅreknuder MedPlus tromboflebitis låret foto december 28., 2014 05:55 | Udsteder: admin ...\n2 Det sovjetiske Saratov-kardiologiske hospital\nBy klinisk hospital nummer 2 navngivet. VIRazumovsky 3 # 6 Shavyrina Tatiana 2014/03/1...\nFisk med aterosklerose\nKorrekt kost i åreforkalkning Hvilken kost for åreforkalkning er at foretrække? Hvordan spi...\nÅreknuder MedPlus tromboflebitis låret foto december 28.,...\nBy klinisk hospital nummer 2 navngivet. VIRazumovsky 3 #...\nKorrekt kost i åreforkalkning Hvilken kost for åreforkalkning ...


ADW: Anhinga anhinga: INFORMATION - Fugle\nAf Laura Kearns\nDen nordligste fordeling af Anhinga anhinga leucogaster er i USA fra North Carolina til Texas. Det er dog blevet set så langt nord som Wisconsin. Dens sortiment inkluderer også Mexico, Mellemamerika, Panama og Cuba. De personer, der findes i de mere nordlige områder af USA, migrerer der i marts og april og bliver indtil oktober, hvorefter de vender tilbage til Mexico og mere sydlige dele af USA. Anhinga anhinga anhinga findes i Sydamerika fra Colombia til Ecuador, øst for Andesbjergene til Argentina og i Trinidad og Tobago. Rækken er begrænset af kølige temperaturer og lave mængder solskin.(del Hoyo, et al., 1992; Hennemann, 1985; Isenring, 1997)\nAnhinga anhingaforetrækker ferskvand og kystnære vandmiljøer, der inkluderer øer eller kyster med busk eller træ disse levesteder inkluderer søer, sump, sumpe, mangrovesumpe, lavvandede kystbugter og laguner. Inden for sådanne levesteder er anhingaerne i stand til at forfølge langsomt bevægende bytte og søge tilflugt fra fare i vandet og aborre og sol i trætoppene.(del Hoyo, et al., 1992; Owre, 1967)\nAnhingaer har en gennemsnitlig kropslængde på 85 cm, en vægt på 1350 g, et vingefang på 117 cm og en billelængde på 81 mm. Hovedet er lille og ser ud til kun at være en forlængelse af sin lange slangelignende hals. I halsen skaber den 8. og 9. livmoderhvirvel et hængslelignende apparat, der muliggør hurtig fangst af bytte. Den lange, skarpe, takkede næb hjælper det også med jagt. Vingerne er brede, så det kan svæve, og fødderne er svømmefed for at lette svømning. Benens fysiske struktur er dog mere velegnet til at kravle ud af vand på land og til klatring af buske og træer. Halen er lang og bruges til at give løft, styring, bremsning og afbalancering. Når den spredes under flyvning, ligner halen en kalkun. Den overordnede kropsform af anhingas ligner en skarv ; jagten på hoved og nakke ligner mere en hejre.\nAnhingaer er seksuelt dimorfe; hanner har lysere farver end kvinder. Hannerne har samlet en grønlig sort fjerdragt, fremhævet af sølvgrå fjer på øvre del af ryggen og vinger, der er kantede med lange hvide fjer. De har også sorte kamme. Hunnerne er brune med et lysere brunt hoved og nakke; unge har en ensartet brun farve. Smeltning af alle flyvefjer på samme tid gør dem flyveløse et stykke tid. I modsætning til nogle akvatiske fugle bliver alle kroppens fjer helt våde ved kontakt med vandet, så de lettere kan dykke gennem vandet. Denne funktion får dem dog til at have lidt opdrift, mister hurtigt varme og hindrer flyvning.(del Hoyo et al., 1992; Hennemann, 1982; Owre, 1967; Scott, 1983)\nAnhingaer er monogame, og par kan genbruge rede fra år til år. Hanen begynder frieri ved at skyde og svæve, efterfulgt af at markere en mulig reden placering med grønne kviste. Derefter udfører han adfærdsmæssige skærme for at tiltrække kvinden. Når parret er dannet, samler hannen mandelmateriale, mens kvinden bygger en platform reden, som normalt er på en gren, der hænger ud over vand eller i åbne områder i toppen af træer. Hunnen konstruerer reden ved at væve pinde sammen og polstres med levende kviste og grønne blade. Normalt forsvarer de meget territoriale mænd enhver trussel mod indlejrede territorier med omfattende udstillinger og endda kamp. Hvis en anden mand nærmer sig territoriet, spreder den beboende mand sine vinger og klikker sit næb. Hvis der ikke sker nogen tilbagetog, vil kampene begynde ved at hakke på hinandens hoveder og hals. Kvinder er mindre aggressive, men vil om nødvendigt forsvare reden.(Burger et al., 1978; del Hoyo et al., 1992)\nAnhingaer menes at nå seksuel modenhed omkring to år. Opdræt forekommer sæsonmæssigt i Nordamerika. I subtropiske eller tropiske breddegrader kan avl forekomme hele året eller udløses af våde eller tørre årstider. Hunnen lægger et æg hver en til tre dage, indtil hun har en kobling hvor som helst fra to til seks æg. Den gennemsnitlige koblingsstørrelse er fire æg. De ovale formede æg er blåhvide eller lysegrønne og forekommer undertiden med brune pletter.(Burger et al., 1978; del Hoyo et al., 1992)\nAnhingaer kan yngle sæsonmæssigt eller hele året, afhængigt af breddegrad.\nForældrene er med til at inkubere æggene i 25 til 30 dage. I Mexico blev anhingaer dokumenteret, at de udførte særlige skærme, når mænd og kvinder skifter inkubationsarbejde ved reden. Disse skærme omfattede to forældre, der talte til hinanden, og den udrugende fuglehalsspænding mod ægtefællen. Efter at fuglene havde flettet halsen sammen, og den tilbagevendende fugl førte redemateriale til den inkuberende fugl, skiftede de to steder. Ved udklækning er anhingakyllinger nøgne og hjælpeløse. De vokser til sidst en hvid ned på deres mave og en mørk ned på deres bagside. Først fodrer forældrene kyllingerne ved at dryppe væske og genoplivet materiale fra delvist fordøjet fisk ned i halsen. Når kyllingerne bliver ældre, skubber de hovedet ned over forældrenes næb for at få dette madmateriale. Kyllingerne er i reden cirka tre uger, men hvis de er truet, er de i stand til at falde i vandet og svømme væk og senere klatre ud af vandet og tilbage i reden. I slutningen af tre uger er de i stand til at klatre ud af reden til en gren og flyve omkring seks uger. De bliver hos deres forældre i flere uger, før de bliver uafhængige.(Burger et al., 1978; del Hoyo et al., 1992)\n16,4 (høje) år\nAnhingaer starter flyvning ved enten at løbe på vandoverfladen eller dykke fra et træ. De vender normalt tilbage til vandet ved at glide ind i det fra en aborre eller kravle ind i det fra land. Kun hoved og nakke er synlige, når de er i vandet på grund af deres lave opdrift. Det meste af tiden brugt i vandet er afsat til fiskeri; ellers findes de liggende i træer. Ofte kravler de fra vandet og derefter op til en høj aborre for at sole sig selv. I lighed med skarver og kalkungrib soler anhingaer sig selv ved at sprede vingerne, som tørrer fjerdragten ud og absorberer varme fra solen. Anhingaer mister hurtigt varme i vandet på grund af deres mangel på et isolerende lag af kropsfjer; således hjælper solens stråling dem med at opretholde kropstemperaturen. Anhingaer er ensomme, men findes undertiden blandt grupper af hejrer, skarver, ibiser eller storke. Selvom de reden i små løse grupper, er det usædvanligt at finde dem sammen med andre anhingaer på andre tidspunkter af året.(Burger et al., 1978; del Hoyo et al., 1992; Hennemann, 1982)\nNormalt stille fugle, vokaliseringer inkluderer klik, rangler, kvak og grynt. Anhingaer kalder typisk mens de er på eller i nærheden af reden, og lejlighedsvis mens de flyver eller sidder. De er særligt tavse og undvigende, når de ikke kan flyve på grund af smeltning.(Burger et al., 1978; del Hoyo et al., 1992; Hennemann, 1982)\nAnhingaer byder primært på fisk ( Percidae , Centrarchidae ,Peociliidae, Cyprinodontidae ), men deres diæt kan også omfatte hvirvelløse vanddyr og insekter. Selvom de ikke er særlig hurtige svømmere, er de effektive vandjægere, der stoler på deres hurtige hals og skarpe regninger for at fange bytte. De målretter mod langsommere fiskearter og forfølger dem under vandet og slår endelig ud med deres lange hals og spyder byttet med næbbet. De bringer derefter byttet over vand og manipulerer det for først at sluge fiskehovedet.(Owre, 1967)\nAnhingaer og deres æg spises af mennesker i dele af Asien.(del Hoyo, et al., 1992)\nI Nordamerika har anhingas ingen særlig økonomisk indvirkning, især da de ikke spiser den fisk, som mennesker måtte have.(del Hoyo, et al., 1992)\nI Amerika er anhingaer rigelige, selvom deres vandmiljøer er truet. DDT viste sig at have en effekt på reproduktiv succes for disse fugle, og forbud mod dette pesticid i Nordamerika har været til fordel for de fugle, der opdrætter i det sydlige USA.(del Hoyo, et al., 1992)\nSelvom anhingaer ligner skarver ( Phalacrocorax arter), de to har flere forskelle. Skarver er stærkere svømmere og dermed i stand til at jage hurtigere svømmende fisk, mens anhingaer er meget langsommere i vandet og jager langsommere svømmende fisk. Anhingaer er i stand til at svæve, men kræver svæveflyvning fra træer for at starte flyvning, i modsætning til skarver, der ikke er i stand til at svæve og let kan tage af fra vandet. Anhinga-fordelinger er mere begrænsede af temperatur på grund af deres lave stofskifte. Skarver er i stand til at opretholde højere kropstemperaturer og findes i koldere regioner i Nordamerika. Anhingaer bruger også en flap og glider form af flyvning, mens skarver konstant klapper.(Owre, 1967)\nLaura Kearns (forfatter), University of Michigan-Ann Arbor, Terry Root (redaktør), University of Michigan-Ann Arbor.\nApteryx australisbrown kiwi (Også: tokoeka)\nLæs om Apteryx australis (brun kiwi) på Animal Agents\nLæs om Dromiciops gliroides (monito del monte) på Animal Agents\nHexanchus griseus Bluntnose Sixgill Shark (Også: Kohaj; Grå haj; Mudderhaj)\nLæs om Hexanchus griseus (Bluntnose Sixgill Shark) på Animal Agents\nOvis canadensisbighorn får\nLæs om Ovis canadensis (storhornfår) på Animal Agents\namerikansk spadserestok insekt\ner krager kødædefugle\nstørre bambus lemur habitat\nsorgdue videnskabeligt navn\nportugisisk mand o krigsreproduktion\nargiope aurantia ægsæk


Forside > Korrektionsbriller > Maui Jim > MJO2615 (10MS)\nGaranteret levering senest 21. januar 2021: Bestil inden 0 timer og 23 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nGaranteret levering senest 21. januar 2021. Bestil inden 0 timer og 23 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nMJO2615/10MS Designer briller\nUnisex modellen fra Maui Jim skelner ikke mellem til mænd og kvinder. Briller er in. Særligt populære er briller med fuldt indfattede glas, fordi du får mest brillefor dine penge. Det er ikke kun når det kommer til modstandskraft, men også nårmaterialets og designets synlighed er vigtigt. De runde briller gør sig godt på billeder. Selv John Lennon vidste det og var sjældentset uden dem. Harry Potter ville heller ikke være det samme uden hans karakteristiskebriller. På grund af formen, har MJO2615 en langhalveringstid og går sandsynligvis aldrig af mode. Titanium stel har altid noget ædelt over sig. Deres stil er kendetegnet ved en attraktiv lethed. Udover ved brille produktion bliver titanium også benyttet til luft- og rumfart. Dette garanterer høj kvalitet og anses for mere holdbart end andre materialer.


Konsekvensen af kulturlandskabet | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "Konsekvensen af kulturlandskabet"\nKonsekvensen af kulturlandskabet\nKulturlandskabet Historien i nature... Kulturlands... Historien i... Naturen i Danmark\nOmdannelsen af det naturligt skovdækkede danske land til kulturlandskab havde vidtrækkende konsekvenser for faunaen, floraen og en række vigtige processer i landskabet, der var knyttet til vandets kredsløb og næringsstoftransport. Denne landskabsrevolution og konsekvenserne heraf svarer i mangt og meget til de skovfældninger, som nu foregår i de tropiske regnskovsområder.\nDyr uddør og nye indvandrer\nVirkningen på faunaen var både direkte og indirekte. De direkte skyldtes jagten, som på trods af det dominerende landbrugserhverv fortsatte gennem alle tider og stadig overlever som hobby. De indirekte virkninger skyldtes ødelæggelse af levesteder og det, der biologisk betegnes som fragmentering: opsplitning af bestanden i smågrupper, som på grund af landskabelige hindringer ingen eller kun meget lille mulighed har for indbyrdes parringer. Disse smågrupper var (og er) stærkt udsat for lokal uddøen efter tilfældige svingninger i bestanden, og muligheden for nyindvandring er stærkt begrænset.\nBoks 15-5. Harald Haardraade undviger Svend Estridsen i 1061\nI dag er der en tendens til at betragte havet som begrænsende for færdsel, og der bruges mange ressourcer på at bygge broer over bælter, stræder og sunde. Denne opfattelse af havet som en hindring er historisk set ganske ny. Før jernbaner og landeveje blev udbredt, var vandvejen den hurtigste, og havet spillede derfor også en stor rolle under krigsførelse og andre stridigheder. Her kunne godt sømandskab og snarrådighed udgøre forskellen på sejr og nederlag. Et eksempel på dette er den i Snorres Saga omtalte konflikt mellem den danske konge Svend Estridsen og kongen over Norge, Harald Haardraade, som udspillede sig i Limfjorden i 1061. I denne strid spillede kystlinjens daværende forløb en ganske afgørende rolle.\nKong Harald var med Svends overtallige flåde i hælene flygtet ind i Limfjorden „der, hvor den er bredest“, dvs. Løgstør Bredning. Med Limfjordens mange vige og bugter risikerede Harald at blive fanget i en fælde af den overmægtige fjende. Imidlertid lykkedes det ham, ifølge Snorre, i ly af nattens mørke at losse alt af skibene, trække dem over en landtange, og søsætte og laste dem igen i Vesterhavet. Snorre beskriver naturligvis den skadefryd, nordmændene følte oven på denne udgang på en ellers ikke særlig heltemodig stikken halen mellem benene. Men hvordan kunne nogen trække skibe over sådanne afstande fra Løgstør Bredning, hvor landtangen til Jammerbugten selv uden de moderne landindvindinger er mindst 4 km bred og med mere end 20 m høje klitter?\nDenne gåde diskuteredes specielt i 1800-tallet livligt blandt danske og norske historikere. Geologen Kaj Strand Pedersen har imidlertid gjort opmærksom på, at diskussionen hovedsageligt har taget sit udgangspunkt i den nuværende kystlinje. På basis af undersøgelser af indholdet af snegle og muslinger i en række profiler og boringer i den vestlige del af Limfjorden konkluderede Pedersen imidlertid, at der har eksisteret en forbindelse mellem Limfjorden og Jammerbugten, som først er lukket i løbet af de sidste 2 årtusinder.\nMellem Klim og Fjerritslev fandt han således en nu udfyldt rende, som indeholdt marine aflejringer med den højmarine kilemusling (Donax vittatus), afsat i perioden op til og måske senere end 2000 år før nu. Det er derfor sandsynligt, at der omkring 1000 år senere, i tidlig middelalder, på dette sted kun var opbygget en mindre tange, som et vikingeskib forholdsvist nemt kunne trækkes hen over.\nBoringer i Agger Tange ved Limfjordens udmunding mod vest viser, at her herskede højmarine forhold fra ca. 9000 år før nu, indtil tangen gradvist byggedes op og helt lukkede af mod Vesterhavet inden for de seneste årtusinder. Skaller af bl.a. østers, hjertemusling og blåmusling fra Fur er dateret til ca. 1100 år før nu, hvilket viser, at Limfjorden i alt fald på dette tidspunkt stadig var præget af saltvand, formodentlig især gennem åbningen ved Agger.\nDet moderne gennembrud af Agger Tange skete under en stormflod i 1825 og medførte, at den dengang ferske del af den vestlige Limfjord blev stærkt saltvandspåvirket. Den nuværende forekomst af østers i Limfjorden er etableret efter dette tidspunkt.\nØverst: Videnskabernes Selskabs kort, der er vores ældste pålideligt opmålte kort, viser, at der i slutningen af 1700-tallet var mere end 4 km mellem Limfjorden og Jammerbugten på det sted, Harald Haardraade formodes at have trukket sine skibe over. I 1061 var tangen nok meget smallere, hvilket var årsagen til, at den norske konge kunne undvige med sin flåde. Nederst: Den nuværende kystlinje efter moderne landvindinger.\nEt moderne eksempel på fragmentering er vores efterhånden meget bastante net af stærkt befærdede motor- og hovedveje, som har vist sig effektivt at isolere mindre mobile arter. Vejanlæg menes således at have ført til lokal uddøen af sjældne arter som løvfrø og hasselmus (se bindet om det åbne land).\nDet er svært at tolke, hvorvidt arters uddøen i fortiden skyldtes efterstræben, levestedsødelæggelse eller fragmentering, men faktum er, at vores fauna har ændret sig ganske voldsomt gennem de sidste 6000 år. Da store dyr kræver meget plads og som jagtmål er veritable kødbjerge, er det næsten forudsigeligt, at de store, vilde græsædere var de første til at bukke under. Længst holdt de ud i Jylland, hvor de sidste fund af urokse er ca. 2000 år gamle, af elsdyr godt 4000 år (se også Elmefaldet).\nDe store rovdyr holdt lidt længere ud. De yngste bjørnefund er fra såkaldt germansk jernalder for 1600-1200 år siden. Jyske Lov, som blev nedskrevet 1241, indeholder bestemmelser om det ansvar, man pådrager sig, hvis man opdrætter bjørne- og ulveunger, så det er muligt, at bjørnen overlevede længere i Danmark. Ulven var i hvert fald til stede i Middelalderen. Den er stadig i overført og forvansket form til stede i ordsproget „Der er uller i mosen“, som henviser til ulve og ikke ugler, som mange fejlagtigt tror. Den oprindelige bestand af ulv uddøde efter kraftig efterstræben i 1600-tallet, men den sidste danske ulv – en enlig hanulv på strejf fra Nordtyskland – blev nedlagt nær Skive i 1813.\nEfter jagtens aftagen i Østeuropa i forbindelse med overgangen til markedsøkonomi har ulven spredt sig fra det østlige Polen til det østlige Tyskland, og det er måske nu blot et spørgsmål om tid, før en strejfende ulv, som kan foretage lange vandringer, igen kan ses i Jylland. I så fald må ulven lære at krydse motorveje, men spændende vil det være at se, hvordan det moderne samfund vil reagere i denne situation!\nDe yngste fund af los er ca. 4000-5000 år gamle, men det er vanskeligt at forestille sig at denne specialiserede nattejæger, som virkelig mestrer at holde sig skjult, er blevet fortrængt så tidligt. Så de manglende fund afspejler måske snarere, hvor vanskeligt det er at nedlægge et sådant dyr.\nMens nogle dyr er forsvundet, er andre kommet til i takt med kulturlandskabets fremkomst. Til sidstnævnte gruppe hører så almindelige og velkendte dyr som europæisk hare, agerhøne og det tidligere nationale symbol hvid stork, som kun kendes fra Middelalderen og fremefter. Slægtningen sort stork, som nu har genetableret en dansk bestand efter at have været forsvundet nogle årtier, er imidlertid kendt helt tilbage fra urskovstiden. Uden at have egentlige fund som støtte må man formode, at en lang række af det åben lands fugle er indvandret i takt med kulturlandskabets udbredelse. Det gælder f.eks. tornirisk, bynkefugl, vagtel, gråspurv, sanglærke, bomlærke, landsvale og stillids. Og i halen på dem kom det åben lands rovfugl, tårnfalken.\nFlora og lys\nEn ganske stor del af den nuværende danske flora er knyttet til lysåbne voksesteder som overdrev, heder, enge, kær, skovlysninger, kystskrænter og strandenge (figur 15-20). Disse naturtyper holdes i dag åbne ved især husdyrgræsning eller, for hedernes vedkommende, en kombination af græsning, afslåning og afbrænding. Det er en generel erfaring, at disse lokaliteter gror til i højstauder, krat og skov, når græsningen eller plejeforanstaltningerne ophører, hvorved de lave, lyskrævende arter bliver skygget væk og forsvinder fra voksestedet. Hvor hurtigt denne udvikling går, afhænger af bl.a. afstanden til lokale frøkilder og jordbundens næringsrigdom.\nFIGUR 15-20. a) Græsdominerede græsningsoverdrev hører til de mest artsrige plantesamfund i Danmark. (B) En karakteristisk art er bl.a. den hvidblomstrede kornet stenbræk, men her findes også meget sjældne orkideer som den violette salepgøgeurt (C). Lancetvejbred (D) med de karakteristiske, brunlige blomsteraks med udragende, hvidlige støvdragere er en vigtig kilde til viden om dette plantesamfunds historie, da den i modsætning til mange andre overdrevsarter spreder mange pollen. Foto: A. Kielland, B. Odgaard og L. Odgaard.\nDer er stort set enighed om, at gruppen af lyskrævende planter med hensyn til indvandringshistorie kan inddeles i arter, der er indvandret/ indslæbt: 1) med landbruget i historisk tid, 2) med landbruget i forhistorisk tid og 3) naturligt i Senglacial eller Tidlig-Midt Holocæn før landbruget (figur 15-19). Der er dog ikke enighed om arternes fordeling på disse grupper.\nIfølge én hypotese var den danske urskov så forholdsvis mørk, at den i alt fald på næringsrig jord næppe levnede egnede voksesteder til de lyskrævende arter, hvorfor en stor del formodes indvandret/indslæbt efter landbrugets ankomst (gruppe 1 og 2). En anden hypotese antager, at en stor del af de arter, som ikke beviseligt hører til gruppe 1, overlevede på naturligt lysåbne steder i urskovstiden, f.eks. på kystskrænter, på stærkt kalkholdig bund eller på steder, hvor store græssende dyr holdt vegetationen åben, primært langs vandløb (gruppe 3).\n© Jørgen Strunge, hovedsageligt efter Jensen, 1985\nFIGUR 15-19. Antallet af lyselskende arter fundet som makrofossiler (frø, frugter m.m.) i danske aflejringer fra fem perioder gennem Holocæn. Præboreal: 11.500-10.250 før nu, Boreal: 10.250-9050 før nu, Atlantikum: 9050-5800 før nu, Subboreal: 5800-2600 før nu, Subatlantikum: 2600 før nu til i dag.\nPollen fra aflejringer i søer og moser tyder på, at urskoven på næringsrig bund generelt var tæt og mørk. Ligeledes giver fund af frø, frugter og andre større planterester i aflejringer fra før landbrugets ankomst ikke indtryk af nogen rig flora af lyselskende planter, tværtimod. Alligevel kan det ikke afvises, at der stedvist har været åbne arealer på især kalkrig bund, hvor de lyselskende planter har kunnet overleve fra senglacial tid til i dag. Måske ikke altid på samme sted, men i et dynamisk landskab, hvor egnede voksesteder ikke var blivende. En sådan pletvis og dynamisk overlevelse er uhyre vanskelig at påvise i det geologiske materiale, men tilsvarende svær at afvise.\nDet må dog anses for utænkeligt, at den kraftige forhistoriske kulturpåvirkning ikke skulle have ført til indvandring og indslæbning af nye arter, der oprindeligt var tilpasset åbne plantesamfund andre steder i Europa, som nu nød godt af udbredelsen af overdrev og heder i Danmark.\nVandkredsløb og klima\nEn skov har et uhyre stort samlet bladareal, og selv om træerne forsøger at minimere deres vandtab, f.eks. ved af lukke deres spalteåbninger om natten eller ved begyndende vandmangel, er det samlede vandtab fra en skov betydeligt højere end fra f.eks. Et græsbevokset område. Et enkelt stort træ kan således på en varm sommerdag have et vandforbrug på hundredvis af liter.\nDette store vandforbrug påvirker selvfølgelig vandets kredsløb i landskabet, fordi en mindre vandmængde vil løbe til vandløb, søer og grundvand. Man kan sige, at en skov på den måde virker som et slags naturligt dræn. Når skoven så fældes, fører det omvendt til en stigning i afstrømning fra området og et stigende grundvandsspejl (figur 15-21). Der er således eksempler på, at moser er opstået efter skovfældninger – på grund af den øgede jordfugtighed.\nFIGUR 15-21. Videnskabernes Selskabs kort fra slutningen af 1700-tallet viser en meget ujævn fordeling af skov og krat, som ifølge opmålingen kun dækkede 8,1 % af landet. Nederst ses skovenes nuværende udbredelse.\nForskellen i vandtab fra et skovsystem og andre mere åbne plantedækker kan påvirke lokalklimaet, hvis en skov fældes. Når dertil lægges, at refleksionen af sollys, den såkaldte albedo, er større fra lave plantedækker end fra skov, bliver det forståeligt, at skovrydninger over store arealer kan ændre klimaet. Det er f.eks. vist ved klimamodeller, at skovødelæggelser i Middelhavsområdet kan være en forklaring på den generelt lavere nedbør i området i dag end for 2000 år siden, hvor der var langt mere skov. Det er derfor sandsynligt, at den skovtilbagegang, som har fundet sted i Europa siden landbruget bredte sig, har påvirket klimaet i væsentligt omfang, nøjagtigt som det nu forventes at ske ved skovfældninger i troperne.\nEn helt anden faktor er dræning. Vort nuværende landskab er stærkt præget af dræning både af landbrugsarealer og skove, og et forsigtigt skøn lyder på, at 10-20 % af landskabet oprindeligt var dækket af vådområder.\nI et urskovssystem er næringsstofferne dels bundet i jorden, dels i planternes rødder, stammer og blade, hvorfra de kun langsomt frigives. Fældes en skov, forsvinder planterne som opbevaringssted for næringsstofferne, og især kvælstof vil blive udvasket med nedsivende regnvand. Samtidig ligger jordbunden nu åben for overfladeafstrømning og vanderosion, hvilket kan føre til tab af fosfor, der især er bundet til ler og organiske partikler i jorden. I et urskovssystem vil noget sådant også ske naturligt en gang imellem som følge af stormfald eller brand, men tabet af næringsstoffer er ikke katastrofalt på længere sigt, hvis systemet får lov at regenerere.\nFIGUR 15-22. Erosion fra oplandet til en sø afspejles i den mængde sand og ler, der aflejres på søbunden. A) Viser, at tilførslen af ler, silt og sand til Skånsø (Vinderup) er steget kraftigt gennem Holocæn som følge af menneskets forstyrrelse af vegetationen. B) Også aflejringen af organisk materiale er steget kraftigt, fordi produktionen af planter og dyr i søen er steget betydeligt i takt med tilførslen af næringsstoffer fra oplandet.\nIndførelsen af landbrug førte imidlertid til en vedvarende forstyrrelse af vegetationen, hvorved udvaskningen af næringsstoffer fortsatte – også efter den første skovfældning. Ler, silt og sand med næringsstoffer blev udvasket til vandløb og søer, og i søsedimenterne giver dette sig til kende ved øget aflejring af uorganisk materiale (figur 15-22).\nUndersøger man søsedimenters indhold af forskellige kiselalgearter, kan man se, hvordan det har ændret sig i retning af arter, som foretrækker højere indhold af fosfor i vandet (figur 15-23). Ved at sammenligne med kiselalgernes artssammensætning i moderne søer, hvor man jo kender fosforindholdet, kan man direkte udregne fosforindholdet i søvandet, da sedimentet blev afsat. Sådanne undersøgelser i den nordfynske Dallund Sø har, sammen med undersøgelser af pollen, afsløret en tydelig sammenhæng mellem arealanvendelsen i oplandet og søens tilstand.\nEt meget stort tab af fosfor fra landjorden, og dermed næringsberigelse af søerne, satte ind tidligt i Middelalderen, da der skete en udvidelse af dyrkningen med nye metoder. Kiselalgerne i sedimentet tyder på, at f.eks. Dallund Sø på det tidspunkt havde lige så højt et fosforindhold, som den havde i slutningen af 1900-tallet. Her er med andre ord et eksempel på søforurening, som er næsten 1000 år gammelt.\nAnalyser af mineralkorns magnetiske styrke i søers sedimenter tyder på, at visse søer blev så næringsstofberigede, at bundvandet periodevist om sommeren blev iltfrit. Når det sker, kan fosfor fra bundsedimentet blive frigivet til vandet. Selv om tilførslen af næring udefra stoppes, vil der i en sådan sø blive frigivet så meget fosfor fra bunden, at vandet længe opretholder en næringsrig tilstand.\n© Jørgen Strunge efter Bradshaw, 2001\nFIGUR 15-23. Afskovningsforløbet omkring Dallund Sø på Nordfyn kan følges gennem pollenanalyser, der også afslører dyrkningens historie. Mængden af minerogent materiale (sand, silt og ler) afspejler afskovningsepisoder i oplandet. Hamp blev lagt ud i søen til rødning i forbindelse med fremstilling af hampeklæde og reb. Søen reagerede på alle disse påvirkninger ved at blive mere næringsrig. Dette afsløres af kiselalger bevaret i søens sediment.\nHedens typiske jordbundsprofil, podzoljorden med morlag, blegsand og allag har ikke altid set sådan ud. Den er udviklet over mange hundrede år fra såkaldte brunjorde. Brunjord, som er den jord, hvorpå urskoven voksede, er karakteriseret ved en rig jordbundsfauna af bl.a. store regnorme, der sørger for god omsætning af det organiske materiale, som falder på jorden. Regnormene trækker det organiske materiale ned i jorden og findeler det sammen med andre af jordens dyr. Herefter sørger svampe og andre mikroorganismer for den endelige nedbrydning til stoffer, som planterne igen kan optage. En brunjord har ingen skarpe horisonter, men jorden er rigere på organisk materiale nær overfladen end længere nede.\nMen ikke alt organisk materiale er lige nemt at nedbryde. Visse plantearters blade og kviste indeholder tungt nedbrydelige stoffer, og derfor vil der begynde at blive ophobet et lag af planterester oven på jorden. Resterne virker forsurende på jorden, så regnormene forsvinder. Forsuringen fører også til opløsning af jern, humus og aluminium i toppen af mineraljorden. De opløste stoffer transporteres længere ned, hvor de udfældes. Derved er podzolprofilet dannet.\nVegetationen spiller altså en afgørende rolle for forsuring af jordbunde og udviklingen af en podzol. Især hedernes ekspansion i Vestjylland har haft afgørende betydning for jordbundsudviklingen. Planterester fra hedelyng og andre hedeplanter er tungt nedbrydelige, og er jordbunden kalkfattig, forholdsvis sur og næringsfattig, kan selv en kortvarig hedefase ændre en brunjord til podzol.\nDenne proces kan iagttages ved pollenanalyser af sure jordbunde. Det ses f.eks. I et egekrat i Hønning nær Toftlund i Sydvestjylland, hvor der er udviklet et typisk podzolprofil med morlag, blegsand og allag. Pollenindholdet i allaget og nederst i blegsandet stammer fra det tidspunkt, hvor der var brunjord på stedet. Her voksede en blandskov af eg, lind, hassel, birk og bøg. Men skoven forsvandt, formentlig pga. græsning og afbrænding, og lynghede bredte sig i stedet for. Pollen fra denne lynghedefase findes især øverst i blegsandet. Hedelyngen påvirkede jorden, så den blev mere sur og dannede en podzol. Da græsning og afbrænding ophørte omkring 1880'erne, indtog egen hurtigt området sammen med lind og bøg, som havde overlevet hedefasen. Da jorden nu var en podzol, ophobedes bladene fra træerne på jorden, og et morlag blev dannet. I dette morlag ligger pollen, som er aflejret siden 1880'erne uforstyrret i geologisk korrekt lagfølge, nøjagtigt som i tørv.\nDette eksempel fra historisk tid viser klart lyngens evne til at forsure jorden, men denne proces har været aktiv lige fra de første lyngheder begyndte at brede sig i yngre stenalder. Den menneskeskabte hedeekspansion på de nærings- og kalkfattige jorde førte altså til kraftige jordbundsændringer mod udvaskede podzoljorde.\nMen også skovtræer kan føre til jordbundsforsuring og udvaskning. Således viser pollenanalyser af jordbunde i Draved Skov i Sønderjylland, at skiftet fra dominans af lind til dominans af bøg førte til en ændring af jordbunden fra brunjord til podzol. Der er således næppe tvivl om, at den udbredte ekspansion af bøg i Jernalderen mange steder på de mere næringsfattige jorde førte til omfattende jordbundsændringer.\nJordbundsudviklingen på dyrkede marker er selvfølgelig også påvirket af menneskets virke gennem årtusinder. Pløjning, som har været en del af jordbehandlingen siden yngre stenalder, frilagde åben mineraljord for erosion, og specielt muldfjælsploven, der vender jorden, har igennem de sidste 1000 år ført til en transport af jord fra bakketoppene ned til lavningerne, hvor muldlaget stedvist i dag kan være over 1 m tykt.\nBent Odgaard: Konsekvensen af kulturlandskabet i Naturen i Danmark, Fenchel, Larsen, Vestergaard, Friis Møller og Sand-Jensen (red.), 2006-13, Gyldendal. Hentet 17. november 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=483803\nForrige afsnitKulturlandskabetNæste afsnitHistorien i naturen\nNæste afsnitHistorien i naturen\nVidenskabernes Selskabs kort, der er vores ældste pålideligt opmå... © Jørgen Strunge\nDen nuværende kystlinje efter moderne landvindinger. © Jørgen Strunge\nFIGUR 15-19. Antallet af lyselskende arter fundet som makrofossil... © Jørgen Strunge, hovedsageligt efter Jensen, 1985\nFIGUR 15-20 (a). Græsdominerede græsningsoverdrev hører til de me... © Fotos: Axel Kielland, Bent Odgaard og L. Odgaard\nFIGUR 15-20 (c). Violet salepgøgeurt. © Fotos: Axel Kielland, Bent Odgaard og L. Odgaard\nFIGUR 15-20 (d). Lancetvejbred med de karakteristiske, brunlige b... © Fotos: Axel Kielland, Bent Odgaard og L. Odgaard\nFIGUR 15-20 (b). Hvidblomstret kornet stenbræk. © Fotos: Axel Kielland, Bent Odgaard og L. Odgaard\nFIGUR 15-21 (a). Videnskabernes Selskabs kort fra slutningen af 1... © Jørgen Strunge\nFIGUR 15-21 (b). Skovenes nuværende udbredelse. © Jørgen Strunge\nFIGUR 15-22. Erosion fra oplandet til en sø afspejles i den mængd... © Jørgen Strunge\nFIGUR 15-22. B) Også aflejringen af organisk materiale er steget ... © Jørgen Strunge\nFIGUR 15-23. Afskovningsforløbet omkring Dallund Sø på Nordfyn ka... © Jørgen Strunge efter Bradshaw, 2001


Arrangement onsdag 27. juni 2007\nArtikel fra Helsingør Dagblad.\nTekst: Tom Danielsen/Foto: Lars Johannessen.\nVelkommen i bryglauget\nDet var hygge af den gode og snak af den livlige, der prægede premiere-aftenen for medlemmerne af Klarerergårdens Bryglaug.\nHELSINGØR: Succes! Intet mindre. Onsdag aften holdt Klarerergårdens Bryglaug sit første medlemsmøde, og ikke færre end 65 havde tilmeldt sig, og de fyldte både den hyggelige spisestue og den rustikke kælder i den gamle, flotte bygning i Strandgade, der rummer Sundtoldens museum.\n- Det er helt fantastisk, det her. Og hvilken stemning. Folk har hygget sig lige fra starten, lød det helt lyrisk fra Wiibroe-direktør Per Sørensen, der måtte udføre sit underholdende, historiske øl-show to gange, sådan som der måtte to lokaler til, for at få plads til alle.\nLaugets formand, borgmester Per Tærsbøl, bød velkommen med den aller første medlemsskål, og dem skulle der blive flere af den aften.\nOg så var højtidsstunden inde, hvor brygmester Leif Andersen udsatte sig for medlemmernes kritik.\nSmagsprøverne blev serveret - Bryg No 1 og den seneste Ale.\nØllet blev lydeligt godt modtaget. Der blev zippet til og smagt på de ædle, mørke drikke til stor fornøjelse bordene rundt.\nLeif fik mere end godkendt. Han kan forsætte sit fortrinlige arbejde ude i håndværksbryggeriets lille gårdhus, der skulle igennem en mangfoldig udvidelse, hvis der skal leves op til efterspørgslen på det eneste salgssted - museumsbutikken i Skibsklarerergården.\nEfter prøvesmagningen fulgte spisningen, og heller ikke den var nogen prøvelse. Menuen stod på herlig forloren skildpadde af den bedste slags fra Skydeselskabet.\nDerefter chokoladekage med den genopstandne Wiibroe-porter skænket i glassene.\nOg det hele blev rundet af med aftenens mest omfattende indslag - det kammeratlige samvær, der trak længe ud over planlagt stoptid.\n165 har foreløbigt meldt sig ind i Klarerergårdens Bryglaug, og når den gode stemning fra premiere-aftenen breder sig, skal der nok hurtigt blive fyldt op til de 250, der er sat som grænsen for, hvad foreningen kan bære til de arrangementer, der skal gennemføres.\nAlle oplysninger kan findes på den udførlige hjemmeside, Thorkil Olsen har kreeret. Det er også her, man melder sig ind.\nBestyrelsen ønsker på forhånd velkommen til de næste medlemmer.\n“Skål” i stuen med aftenens fortæller Wiibroe-direktør Per Sørensen og hans højrehånd og bryglaugets næstformand Peter Hansen Thomsen siddende ved sin venstre side.\n“Skål” i kælderen - og museumsdirektør Kenno Pedersen kan rydde den sidste skål med den forrygende forlorne skildpadde af bordet.