Klimaet på Venus og Jorden (side 5)\nKlimadebat.dk > Debatforum > Overordnet om klimaændringer > Klimaet på Venus og Jorden > Side 5\n(824) Jeg er slet ikke sikker på hvad forbindelsen er imellem dine to håndtegninger? Men, hvis jeg forstår hvad du mener korrekt, så er vi enige om, at der overføres energi fra den kolde, ikke-isolerede ende af stangen (som er i kontakt med et varmt reservoir, men som også kan tabe energi til sine omgivelser) og til den lune, isolerede ende. Jeg tror, uden at være sikker, at det er hvad du mner med "overført effekt"?\nHvis vi antager, at jeg har forstået dig korrekt her, hvad vil du så mene, at der sker med temperaturen i den isolerede del af stangen?\nHvorfor taler du nu om isoleret del!\nDet vi ønsker er en forsøgsopstilling omkring en jernstang hvor der i den varme ende, er et varmelager som holder en konstant temperatur, uanset hvor meget energi der overføres til jernstangen..\nI den anden ende hvor der også er et varmelager med en stor kapacitet, men med en lavere temperatur. Hvad sker der her?\nRedigeret d. 11-12-2012 13:52\nFor at bevare forbindelsen imellem vores tankeeksperiment og situationen i Venus' atmosfære.\nVi ønsker ikke en forsøgsopstilling, vi beskæftiger os med et tanke-eksperiment, som gerne skal oplyse os om forholdende i Venus' atmosfære. Specifikt om det er termodynamisk tilladeligt, at der transporteres energi fra den øvre, kølige del af atmosfæren og til de nedre, varme lag.\nRedigeret d. 11-12-2012 13:59\nHvad mener du med at stangen er isoleret i forhold til sine omgivelser pånær energitransporten gennem stangen.\nEller skal det forstås som her se\nHVis det er sådan! Så foregår der energiudveksling igennem isolator i den varme ende!\nOg så udveksles der altså energi uhindret i den kolde ende af stangen...\nRedigeret d. 11-12-2012 14:23\nNærmest omvendt. Den del af stangen som er i termisk kontakt med det varme reservoir er ikke isoleret, i vores tanke-eksperiment. Det er den anden ende derimod.\nRedigeret af branner d. 20-04-2013 12:56\n(7452) ALtså sådan\nBortset fra smådetaljer, ja, så tror jeg vi nu er enige om hvad situationen er i vores tankeeksperiment. Det er dog værd at holde sig for øje, at den ikke-isolerede del af stangen frit vekselvirker med sine omgivelser, og derfor ikke er indesluttet i et 6000 grader varmt reservoir. Denne ende er blot i termisk kontakt med dette reservoir, og omgivelserne generelt.\nSå lad os vende tilbage til det oprindelige spørgsmål: hvad tror du, at der sker med temperaturen i den isolerede ende, når vi etablerer forbindelsen mellem den kolde ende og det varme reservoir?\nEt det så sådan se\nDet er T-jern temperaturen vi er interesseret i når den mellemligende jernstang mellem de 2 reservoirer kan udveksle energi med omgivelserne.\nDet er for så vidt ligegyldigt om den "mellemste del" kan udveksle energi med omgivelserne, og det er også ligegyldigt om stangen er lavet af jern eller hvad -- vi antager blot, at den har lav varmekapacitet og høj varmeledningsevne. Men grundlæggende er vi ved at have etableret vores modelsystem.\nGivet at vi starter i en konfiguration hvor delsystemet til høje er koldere end det til venstre, hvad tror du, at der sker med temperaturen i den venstre del af systemet, når vi begynder at tilføre energi til den højre del?\nRedigeret af branner d. 20-04-2013 12:58\nLige er par fakta!\nDet er systemet til venstre som er koldest, og ikke som du fremfører!\nDet to varmesystemer er uendelig store så energien som flyttes af jernstangen påvirker ikke temperaturen i lagerne..\nOg det du så vil vide er hvad sker det med temperaturen på jernstangen i det kolde lager som altså er isoleret!\nEt det korrekt!\nRedigeret d. 11-12-2012 15:27\nNej, i dette tanke-eksperiment starter vi en situation hvor stangens højre ende er den koldeste -- forestil dig, at denne ende ikke har været i termisk kontakt med vores energikilde før vi slutter forbindelsen. -Vi er ligeglade med hvordan systemet er havnet i denne begyndelsestilstand, vi tager den blot som udgangspunkt.\n(7452) Jeg tror det er den her situation du mener:\nET varmt lager med en isolering hvori der er en jernstang se\nIgennem isolering kan der sive en mindre energimængde!\nNU sluttes en energikilde til jernstangen som her..\nMen energikildens temperatur er 'koldere' end det varme lager.\nHvad sker der nu i enden, som er inde i isoleringen i det varme lager?\nDet der vil ske, når energi fra energikilden søger ned i jernstangen, og der siver en mindre energimængde fra det varme lager over i jernstangen, kunne være følgende se\nTil det samme udviklingsforløb kunne effektafgivelsen gemmen isoleringen fra det varme lager over i jernstangen, være som her se\nRedigeret d. 12-12-2012 10:52\nFra dit indlæg her, hvor du kommer med et par kommentarer til mine misforståelser se http://www.klimadebat.dk/forum/agw-et-bagatel-problem-d12-e1979-s320.php#post_33459\nEt par kommentarer til dine misforståelser:\n**Det er ikke nødvendigt for solindstrålingen at nå en planets overflade før drivhuseffekt kommer i spil.\n**Vindhastighederne i Venus' atmosfære ligger på mange hundreder kilometer i timen, og er ekstremt effektive til at flytte varme fra dag- til nat-siden.\n**Der er dog alligevel en forskel i temperaturen i de højere lag i atmosfæren -- over ca. 100 km er der tydelig forskel (over 100 grader) på dag- og nattemperaturen, som man ville forvente.\n**Men dybt nede i atmosfæren, nær overfladen, bliver disse forskelle mellem dag og nat ganske, ganske små da solindstrålingen stort set ikke når derned, og temperaturforskellene i de "mellemhøje" lag bliver effektivt udvisket af de meget hurtig vinde. Dette isolerer i praksis overfladetemperaturen fra udsvingene i solindstråling fra dag til nat.\nHvis du er oprigtigt interesseret i atmosfæreforholdende på Venus, så har wikipedia faktisk en ret fyldestgørende artikel: http://en.wikipedia.org/wiki/Atmosphere_of_Venus\n-Jeg vil anbefale, at du læser og forstår den side (eller det relevante kapitel i en elementær lærebog om planetfysik...) før du igen udtaler dig om de atmosfæriske forhold på Venus\nGraften her se\nHar jeg lige tilladt mig at omstrukturer se\nI forlængelse af det du mener, eller konklusionen af det du mener, så kommer solens energi kun i de øvre 'luftlag', og kommer aldrig under 70 km. Kan du så ikke redegør for i forlængelse af teorien omkring jernstangen, hvordan opvarmes planetens overflade og 'luftmasserne' fra planeten og op til 70 km af solens energi.. Da energi ikke kan vandre fra et lavt temperaturniveau til et højre! Hvordan har solens energi så opvarmet planeten? På overfladen og op i 70 km er der over ca. 230 K. Og temperaturen over 70 km kommer aldrig over de 230 K. Ergo har der ikke været nogen energivandring fra de højtliggende luftlag (over 70 km) til plantens overflade og luftmasserne under 70 km.\nEnten ved du noget om energi, og måde energi forplaner sig på via termisk energivandring, som ikke umiddelbart er alm. viden, ellers modsiger du den samlede klimavidenskab inkl. Al Gore, omkring en af 'grundfænomenerne' omkring drivhuseffekt nemlig den på Venus. AL Gore om Venus og drivhuseffekt mm se http://www.ted.com/talks/al_gore_s_new_thinking_on_the_climate_crisis.html\nOg hvis solen kun 'hersker' i luftmasser over 70 km.. Energi fra solsiden flyttes via kraftige vinde til natsiden, hvor energien herefter afsættes til verdensrummet! Hvad har det i det hele taget med drivhuseffekt at gøre?\nRedigeret d. 17-12-2012 00:31\nDa energi ikke kan vandre fra et lavt temperaturniveau til et højre! Hvordan har solens energi så opvarmet planeten? [...]\nEnten ved du noget om energi, og måde energi forplaner sig på via termisk energivandring, som ikke umiddelbart er alm. viden, ellers modsiger du den samlede klimavidenskab....\nFor dem der enten ikke orker at tygge sig igennem alt hans hårrejsende nonsens, eller måtte tro, at der er noget mening inde bag al tågesnakken, er her et argument parallelt til Delphis:\n"En dyne er koldere en en menneskekrop, og der kan ikke ske energivandring fra dynen til menneskekroppen. Hvordan kan du så påstå, at en dyne kan hjælpe dig med at holde varmen om natten? Du må vide noget om termisk energi, ingen andre ved!"\nMåske kan den ellers skeptiske Roy Spencers forklaring af, hvorfor argumenter af typen "drivhuseffekten-modsiger-termodynamikkens-2.hovedlov" er tåbelige, være af interesse for dem, der endnu ikke er forsvundet helt ud i julefrokosternes allermørkeste spruttåger.......\nThere are different ways to illustrate why this is not a valid objection. First of all, the 2nd Law applies to the behavior of whole systems, not to every part within a system, and to all forms of energy involved in the system...not just its temperature. And in the atmosphere, temperature is only one component to the energy content of an air parcel.\nSecondly, the idea that a cooler atmospheric layer can emit infrared energy toward a warmer atmospheric layer below it seems unphysical to many people. I suppose this is because we would not expect a cold piece of metal to transfer heat into a warm piece of metal. But the processes involved in conductive heat transfer are not the same as in radiative heat transfer. A hot star out in space will still receive, and absorb, radiant energy from a cooler nearby star...even though the NET flow of energy will be in the opposite direction.\nIn other words, a photon being emitted by the cooler star doesn't stick its finger out to see how warm the surroundings are before it decides to leave.\nRedigeret d. 17-12-2012 13:23\nthe idea that a cooler atmospheric layer can emit infrared energy toward a warmer atmospheric layer below it seems unphysical to many people. I suppose this is because we would not expect a cold piece of metal to transfer heat into a warm piece of metal. But the processes involved in conductive heat transfer are not the same as in radiative heat transfer. A hot star out in space will still receive, and absorb, radiant energy from a cooler nearby star...even though the NET flow of energy will be in the opposite direction.\nAlt dette er da så rigtig! Hvis ikke der bare var det forhold, som du og dit citat så åbenlys ikke tager højde for, og det er:\nHvis der i dagtiden overføres energi til planetens overflade, ikke via termisk energivandring via en temperaturforskel som symboliseret med jernstangen, men via energioverførsel i form af stråling.\nAltså noget som minder om teorien her se http://scholarsandrogues.com/2011/05/06/venus-climate-v-co2-heating/\nEller sådan i korthed se\nAltså en hel del energiomsætning i planetens atmosfære, hvor en mindre del når planetens overflade, som altså sker via stråling, og altså i følge din og drivhusteorien, er det den energi, som skaber den høje temperaturen på planeten, fordi energien holdes tilbage af drivhuseffekten, når den skal fra planetens overflade og ud igen til verdensrummet..\nMen hvis dette var rigtigt, så er der selvsagt en energitransport fra planeten og ud gennem atmosfæren, hvor der indfinder sig en balance mellem den indkommende energi og den som forlader planeten! Altså drivhuseffekt, som giver den høje temperatur på overfladen og op gennem atmosfæren.\nSå skal der ske et temperaturfald, når planetens overflade drejer om til natsiden, da der netop i dagtiden er en stor energitransport fra overfladen til verdensrummet, og som vil fortsættes, selv om der ikke tilføres energi fra solen om natten. Når der ikke sker et temperaturfald om natten (og det er en ekstrem lang nat på 8 jord måneder), så er konklusionen netop, at der kommer ikke energi ned på overfladen, da temperaturen er konstant i luftlaget under 70 km ..\nEller i analog til Dynen: Når personen over natten har varmet rummet under dynen op til en konstant temperatur, når personen forlader dynen om morgenen og der ikke er nogen energi fra personen mere, så falder temperaturen fordi energien fra personen mangler, eller det er nat under dynen i analog til forhold på Venus.\nKonklusion: Der kan ikke ske nogen termisk energioverførsel til planetens overflade fra den øvre atmosfære pga. den lave temperatur højt i atmosfæren, og en energioverførsel via stråling er faktuelt heller ikke en mulighed. Ergo kommer der ikke energi ned på planeten, fra solen.\nRedigeret d. 17-12-2012 14:36\nJeg er ikke sikker på, at jeg forstår din tankegang, men det handler jo for p.... ikke om varmeoverførsel fra Venus´ øvre atmosfære til den varme overflade, men om, at den øvre atmosfære mindsker overfladens varmetab? På samme måde falder temperaturen også mindre under den tomme dyne, end hvis dynen ikke havde været der. Er det virkelig meget svært at forstå?\nOg at temperaturen er meget mere ens ifht. nat og dag, er jo præcis et argument for en stærk drivhuseffekt. På Merkur, der slet ingen atmosfære har, svinger temperaturen med flere hundrede grader fra dag til nat. Det er jo ikke Solens direkte indstråling, der er baggrunden for drivhuseffekten, men den udgående stråling fra Venus´ overflade (selvom denne stråling naturligvis i udgangspunktet kommer fra Solen). På samme måde er det, at det især er nattemperaturerne, der er steget på Jorden, også et godt argument for, at det skyldes drivhuseffekten.\nOg som din egen graf viser, kommer der noget i stil med 768 W/m2 stråling ind på Venus (ifht. 340 W/m2 på Jorden). Så hvordan kan du påstå, at "stråling ikke er en mulighed" på den baggrund? Det hænger jo for p.... ikke sammen. (Og gør mig nu den tjeneste ikke at komme med et eller andet om, at energien kommer indefra, jvfr. de 0,17 W/m2, der også fremgår af din egen graf. Medmindre du også har et godt argument for, at Venus´ skorpe er få centimeter tyk, at den består af diamanter eller at dens kerne er mange gange varmere end Solen).\nDelphi, hvorfor er du og andre skeptikere så forhippet på at benægte selv enkle skolebogsfakta? Det gør disse debatter umådeligt trættende. Hvorfor kan du dog ikke bare pakke sammen og holde op med at spilde tid på det her fjolleri?\n(4669) I eksemplet med personen under dynen, er energitætheden større tæt på personen (som er energikilden) end længere væk ved dynens overflade.\nEr energitætheden større ved planetoverfladen på Venus end den er f.eks. i 58 km højde i atmosfæren over planetoverfladen?\nHvorfor er du, og alle som ser AGW som et problem, til alle tider så umålige svære, at få til at indse selv simple og ligefremme fysiske forhold, som er så elementære, at selv et 5 årigt barn kan forstå det.\nHvis vi antager dette som energiomsætningen, hvis der er tale om drivhuseffekt, når solen skinner ind på Venus se\nDer kommer 768 w/M^2 ind på planetoverfladen og efter forskelligt pengpong med den nedre atmosfære så afsættes der igen 768 w til verdens rummet. Der hersker altså en balance omkring hele den energiomsætning der sker, når solens energi kommer ind på planet og skal ud igen.\nNu bliver det nat!\nHele den nedre atmosfære, og planetoverfladen er opvarmet.\nOg nu stopper solens effekt med at komme ind på planeten!\nMen energiafsætningen til verdensrummet den stopper sku' ikke, hvis der er tale om drivhuseffekt på planeten, og ergo så skal temperaturen falde om natten, når der er mulighed for, at energi kan transpoteres ud gennem atmosfæren, og det er der som sagt, hvis der er tale om drivhuseffekt på planeten! Det er sku' da for elementært!\nEller hvis der var tale om drivhuseffekt på Venus så skal Temp. falde om natten!\nEller på jorden er det da ret elementært, at det bliver koldt om natten, netop fordi der kan transpores energi ud til verdensrummet, og det når solens energi mangler om natten, så kan den energi som strømmer ud i verdensrummet kun kommer fra den varmekapacitet jorden og lufthavet er, når der afgives energi ved at disse kapaciteter de afkøles og det bliver koldere.\nRedigeret d. 17-12-2012 23:40\nLeger du nu igen "snakkesortdrillenisse", som kan trætte enhver i enhver diskussion..?\nDu må ikke forlange det af en 5 årig, men de fleste erfarne mænd ved selvfølgelig godt, at det kan være meget varmt at bestige et venusbjerg både med og uden dyne.\nErfaringerne tyder måske endda på, at temperaturen ofte er mest stigende om natten, og det kan være vanskeligt at få øje på dynen og flere andre ting i det luftlag, hvor man befinder sig.\nJeg håber, at det kan hjælpe med at afklare dit problem, at der på den måde kan findes naturlige periodiske hotspots på planeten, selvom de måske ikke har den store indflydelse på klimaet.\nMen har jeg misforstået noget, så må jeg håbe på din tilgivelse, fordi det snart er jul.\n(661) ...mine popcorn er ved at blive kolde i denne sag - også selv om jeg har sat låg over bøtten.\nKan vi ikke snart få modparten i diskussionen på banen igen?....\n(7452) Det er sku' da for elementært!\nDrivhuseffekt for dummies:\nDer kommer energi ind på planeten i form af solens stråler og alt opvarmes på planeten og i den lave atmosfære..\nFra nat til dag: Når temperaturen den stiger på planeten og i den lave atmosfæren, så indfinder der sige en balance via den 'isoleringsevne' eller drivhuseffekt atmosfæren har, når den langbølgede stråling skal ud igen fra planeten til verdensrummet. Eller i takt med at temperaturen den stiger 'forbruges' noget af den indkommende energi til at opvarme planeten og lufthavet og der afsættes altså mindre energi til verdensrummet end der kommer ind, som er situationen i takt med at planeten opvarmes. Når balancen har indfundet sig og temperaturen er så høj på planeten, at det passer med at den indkommende energi kan overvinde isoleringsevne eller drivhuseffekt i atmosfæren, herefter er temperaturen konstant på planeten, når den indkommende energi løbende omsættes og sendes ud igen til verdensrummet.\nSå slukkes solen og det er nat!\nAlt er varmt og der er en enorm energivandring ud gennem atmosfæren, som er foregået imens solen tilførte energi, som selv sagt fortsætter, selv om der ikke kommer energi ind fra solen. Og så skal planeten køles!\nKonklusionen er derfor! Der kan ikke ske en energioverførsel via varmetransmission, fra hvor solen hersker over ca. 70 km til planeten og de lave luftlag, fordi temperaturen er for lav i de områder af atmosfæren, hvor solen afsætter effekt!\nDen anden mulig kilde til opvarmning af planeten er solens effekt som afsættes på overfladen, og drivhuseffekt skal herefter virke til at der ophobes energi på planeten, og temperatur skal stige. HVis dette var tilfældet skulle der ske et temperaturfald i den lange nat på Venus på 240 jorddøgn. Og der forekommer ikke noget temperaturfald om natten på Venus.\nSolen har derfor ikke nogen betydning på planetens overflade, hvorfor der ikke kan være tale om drivhuseffekt.\nRedigeret d. 18-12-2012 11:41\n(1801) Delphi, for sidste gang:\nEller hvis der var tale om drivhuseffekt på Venus så skal Temp. falde om natten\ndet er noget fuldstændig hårrejsende sludder. Temperaturen falder generelt om natten på de fleste planeter, enten de har en drivhuseffekt eller ej. Det handler jo, som du korrekt var inde på tidligere, om, at solens indflydelse forsvinder, og at planeten derfor afgiver energi til rummet. Drivhuseffektens betydning er blot at mindske hastigheden, hvormed planeten taber energi til rummet - altså at "holde på varmen". Hvis en planet har en drivhuseffekt, skal temperaturen derfor falde mindre om natten, end den ellers skulle. Det er stik modsat af, hvad du af for mig helt uforståelige grunde vedbliver med at påstå.\nStor forskel mellem nat- og dagtemperaturer (=stort temperaturfald om natten) tyder derimod på, at drivhuseffekten og atmosfæren generelt spiller en lille rolle.\nLad os prøve at anvende din logik ("hvis der er en drivhuseffekt, skal temperaturen falde om natten") på Merkur, hvor der er en temperaturforskel på 7-800 grader mellem nat og dag: Er det så et tegn på en enorm drivhuseffekt efter din mening - på en planet stort set uden atmosfære overhovedet?\nNej, vel? Dit argument svarer populært sagt ganske til at sige, at et tegn på, at et menneske har haft dyne på om natten, er, at han bliver meget afkølet. Modsat er en lille (eller ikkeeksisterende) forskel mellem personens nat- og dagtemperatur efter din logik et tegn på, at han ingen dyne havde på. Dette "simple fysiske forhold" fatter jeg sandt nok overhovedet ikke - og jeg tror også, at du får svært ved at overbevise de fleste 5-årige om din logik. (Jeg ved i hvert fald godt, hvad min knap 3-årige søn ville sige, hvis jeg sagde "Far snupper lige din dyne, så får du nemmere ved at holde varmen/den samme temperatur om natten").\nJa, selvfølgelig sker der udstråling fra Jorden og havet om natten, men det betyder jo ikke, at energien kommer fra Jordens indre, vel? 99,99% af denne udstrålede energi er afsat fra Solen i dagens løb, som så afgives igen om natten. Som du (for 3. gang) kan se af dit eget diagram over Venus´ strålingsbalance, er Venus indre energi noget i stil med 0,17 W/m2 overfor 768 W/m2 i solindstråling. På samme måde er Jordens indre energi ca. 0,1 W/m2, mens den optagne solenergi (minus albedo) er ca. 240 W/m2.\nJeg forstår simpelthen ikke, hvordan en mand med en vis teknisk baggrund som din kan skrive den slags horrible nonsens her. Det er jo nærmest tåbeligere end noget, Frank Lansner eller Kulden-Varmen/Peter Ole Kvint plejer at skrive, og mit liv er meget for kort til at blive ved ret meget længere. Mit indtryk er nærmest, at du er så forhippet på at undgå at måtte erkende det banalt indlysende, at drivhuseffekten naturligvis spiller en enorm rolle på Venus - og Jorden -, at du prøver på at bilde dig selv noget nonsens ind, som du i enhver anden sammenhæng ville ryste på hovedet af, hvis du tænkte dig lidt om.\nRedigeret d. 18-12-2012 11:36\n2 simple spørgsmål!\nEr temperaturen konstant i lufthavet under 70 km og på planetoverfladen på venus hele døgnet!\nHvis du lægger en energikilde ind under en dyne, energikilden afgiver 20 w. Der indfinder sig en balance mellem de 20 w som energikilden afgiver og dynens evne til at lede energien bort gennem dynen, ved 45 c'. Hvad sker der når varmelegemet/energikilden slukkes?\nRedigeret d. 18-12-2012 12:22\n(1801) Jeg har vitterligt ingen anelse om, hvor du vil hen (udover at prøve et benægte eksistensen af drivhuseffekten på en eller anden helt ekstraordinært vanvittig facon), men lad os bare af ren nysgerrighed fortsætte lidt:\nJa, mig bekendt stort set. Og hvad så.........?\nJa, så falder temperaturen. Igen: Og hvad så.........?\nHvad har det med noget som helst at gøre? Hvordan er det et argument for, at dynen/drivhuseffekten ikke mindsker dette varmetab? Det her er jo for pokker komplet idiotisk.\nPrøv modsat at svare mig på:\n1) Hvis dynen ikke var der i dit eksempel, ville temperaturen så falde a) hurtigere eller b) langsommere?\n2) Er et konstateret temperaturfald i sig selv en indikation på, om der har ligget en dyne på stedet eller ej efter din mening?\n3) Er temperaturfaldet på 800C fra dag til nat på Merkur et tegn på en enorm drivhuseffekt efter din logik?\n4) Hvis Solens afsatte energi i gennemsnit er 240 W/m2 på Jorden, og den indre energi fra Jorden selv 0,1 W/m2, hvad er så væsentligst for Jordens temperatur? Og på samme måde med 768 W/m2 ifht. 0,17 W/m2 på Venus? Tror du i ramme alvor, at størstedelen af Venus/Jordens energi kommer indefra, eller hvad går dit argument ud på?\nRedigeret d. 18-12-2012 12:40\n1) Hvis dynen ikke var der, ville temperaturen så falde a) hurtigere eller b) langsommere?\nDen vil selvfølge falde hurtigere.\nMIt spørgsmål: Hvis ikke der havde været afsat energi, under den dyne som så ikke var der, vil temperaturen så falde?\nOM der er en dyne eller ej, når ikke der tilføres mere effekt til emnet under dyne, så er der kun varmekapaciteten/varmelager under dyne, som kan afsætte effekt gennem dyne, og forløbet kunne være som her se\nJO mere drivhuseffekt i form af dyne, jo langsommere afsættes effekten og dermed køles emnet, som er varmt. Hvis ingen dyne der er, så afgives den lagrede energi hurtigt, og temperaturen falder hurtigere. Men igen før situationen begunder, hvor emnet/lagret køles, så har der hersket en balance, hvor der tilføres energi under dynen og der hersker en balance mellem 'drivhuseffekt', som dynen yder.. Eller det passer med at den indkommende energi lige præcis siver gennem dynen, som passer lige med at den temperaturforskel på hver side af dynen (jo større temperaturforskel jo mere energi vandre), at netop den indkommende energi kan afsættes gennem dynen til omgivelserne uden for dynen. Og når der slukkes for effekt til 'lagret' under dyne så skal temp. falde.\nDet er tegn på en meget dårlig dyne/drivhuseffekt. Men når temperaturen falder, så er det tegn på at energien fra solen kommer ind på planeten, i dagtiden og forsvinder om natten!\nHvis Solens afsatte energi i gennemsnit er 240 W/m2 på Jorden, og den indre energi fra Jorden selv 0,1 W/m2, hvad er så væsentligst for Jordens temperatur? Og på samme måde med 768 W/m2 ifht. 0,17 W/m2 på Venus? Tror du i ramme alvor, at størstedelen af Venus/Jordens energi kommer indefra, eller hvad går dit argument ud på?\nHVor ved du fra at der kommer 0,17 w/M^2 fra Venus's indre!\nRAdarbillede af planeten se\nDen ser umiddelbart noget varm ud!\nRedigeret d. 18-12-2012 13:42\nDet er mig simpelthen umulig at forstå, hvordan du kan mene at temperaturen må være konstant dag og nat, hvis der er tale om drivhuseffekt på Venus, når:\nDa der om dagen sendes en betydelig energimængde ind på VEnus's overflade og minimum 700 w/M^2 som i dagtiden optages på planetens overflade og afsættes igen til verdensrummet via energivandring gennem planetens atmosfære.\nMen om natten så ophører tilførslen fra solen, men alt er brændvarmt på overfladen fra dagtiden og over 200 c' og 100 Km oppe i atmosfæren er der under -150 c' om natten, men i dagtiden i lige under 0 c'.\nHvordan i himlens navn kan planeten undgå at blive afkølet, når der i dagtiden er en energivandring på over 700 w/M^2 og den øvre atmosfære er varmere om dagen. Og det derfor taler for en øget energivandring om natten, så længe planeten er varm, med de enorme temperaturforskelle mellem planetoverflade og den øvre atmosfære, om natten!\nOg der er altså lige som tid nok, til at afkøle overfladen eller energien kan vandre via den enorme temperaturforskel fra overfladen til den øvre atmosfære!\nEt Venusdøgn er over 240 jorddøgn!\nRedigeret d. 18-12-2012 15:26\n(661) Må man spagfærdig spørge til om det du argumenterer for, Delphi, er at 'dynen' virker som isolator begge veje altså ...\nJo tykkere dyne - jo varmere under den, af menneskekroppen - men også desto længere tid om at varme op inden under dynen hvis radiatoren tændes i soveværelset periodisk.\nOg at de 2 energiudvekslinger går lige o p op ....hvorfor menneskekroppen er eneste energikilde der konstant opretholder varmen under dynen?\nSå til ekstremerne -\n-Uden dyne fryser du hele tiden uden varme i værelset.\n-Med jordens bedste dyne fra Lars Larsen fryser du aldrig, men sveder når varmen er tændt.\nSpørgsmålet er så hvad det betyder for gennemsnitstemperaturen over døgnet under dynen alt efter hvilken dyne man har på?\nEller, alle ved at isolering af hus giver færre energiudgifter om vinteren - men hvis man kunne samle varmeenergi op i huset om sommeren og gemme i en kuffert - ville man så få lige så meget mere samlet op uden isolering, som man skal bruge ekstra om vinteren uden isolering??\nEr det ikke bare et integrale at opstille?\nMå man spagfærdig spørge til om det du argumenterer for, Delphi, er at 'dynen' virker som isolator begge veje altså\nJO det gør den da, for termisk varme og indfrarød varme (som omsættes direkte på dyne-overfladen, til termiskvarme)!\nMen i relation til solen og drivhuseffekt så kommer energi ind til planeten som stråling eller alm lys, som ikke opvarmer atmosfæren på vej ind. Først når denne energi er omsat på overfladen til termisk varme eller indfrarød langbølget stråling, først da afsættes der varme på overfladen og i den lave atmosfære, som nu kan bevæge sig ud gennem atmosfæren. Det som muliggør energitransporten det er ene og den store temperaturforskel i mellem overfladen og den øvre atmosfører/verdensrummet! Og jo mere drivhuseffekt/tykkere dyne, jo højere er kravet til temperatur på overfladen/personens kropstemperatur, for at den indkommende energi igen skal forlade planeten/personen under dynen, eller for at der er balance mellem den indkommende energi eller personens varmeproduktion og den som skal ud igen.\nDet er jo mere eller mindre situationen her du spørger til se http://www.klimadebat.dk/forum/klimaet-paa-venus-og-jorden-d12-e1833-s160.php#post_33609\nRedigeret d. 18-12-2012 16:59\n(661) ...Så argumentet er at givet co2 har en mærkbar ( målbar ) isoleringseffekt på jorden - så betyder det alene lavere dagtemperaturer og højere nattemperaturer - mens gennemsnitstemperaturen altså fastholdes?\na) At temperaturen generelt falder om natten, handler i udgangspunktet om solen - ikke om drivhuseffekten (eller for den sags skyld atmosfæren generelt). Er vi enige så langt?\nUanet, om der var tale om drivhuseffekt på Venus (eller Jorden, Mars mfl.) eller ej, så forventer man altså som udgangspunkt, at temperaturen falder om natten.\nb) Drivhuseffektens rolle er ikke at opvarme, men simpelthen at mindske hastigheden, hvormed planeten taber varme (især om natten) - på samme måde som isolering i huse har det, så at sige. OK? (Der er altså ingen som helst teoretiske problemer med 2. hovedlov)\nc) Jo dårligere "isoleret", en planet er, desto større temperaturudsving mellem dag og nat må man forvente. Enig eller uenig?\nd) Desto mindre temperaturudsving, man så ser, desto bedre "isoleret" vil man derfor mene, at en planet må være. Enig eller uenig?\ne) At forskellen mellem nat og dag på Venus er minimal, er derfor et udtryk for, at planeten er godt "isoleret". OK?\nAlt andet lige er dette derfor et stærkt argument for en kraftig drivhuseffekt på Venus.\nSelve det, at der er en drivhuseffekt, betyder naturligvis ikke, at "temperaturen må være konstant dag og nat", men alt andet lige gælder, at jo større temperaturforskel, desto mindre påvirkning fra atmosfæren/drivhuseffekten. Jeg begriber simpelthen ikke, hvad der er svært at forstå i dette her.\nDet ved jeg heller ikke præcist. Men jeg ved, at bla. Venera-sonderne har fundet ud af, at Venus formentlig ligner Jorden meget mht. størrelse, alder og skorpetykkelse, og jeg har tidligere prøvet at regne lidt på dine og Frank Lansners tal og forestillinger (ifht. Brian Angliss´ fremragende scholarsandrogues-side) for at se, hvad der egentlig skal til for at få indre energi til at kunne forklare en overfladetemperatur på 735K på Venus:\nnu vil jeg prøve at gennemgå nogle simple beregninger for, hvor varm Venus skulle være, hvis dens indre skulle være en betydelig kilde til Venus´ overfladetemperatur på 737K. Du kan læse mere på Brian Angliss´ udmærkede hjemmeside.\nSå for at få jeres forestillinger til at hænge sammen skal Venus altså være mere end 715 mio. grader varm indeni (!!). Til sammenligning er solen "kun" ca. 14 mio. K. Det eneste, der har så høje temperaturer, er mig bekendt særlige, blå kæmpestjerner - tror du, at der ligger sådan en i Venus´ indre?\nSelv, hvis vi bare sagde, at en tiendedel af Venus´ temperatur kom indefra, skulle vi stadig have en kernetemperatur på over 70.000 K - og ifht. dens størrelse og massefylde skulle man forvente, at kernen blot er 5-6.000K som på Jorden.\nIgen: Hvorfor kan du dog ikke ganske enkelt pakke det her nonsens sammen én gang for alle og bare acceptere den simple fysik? Der er langt klogere og mere vidende folk end du og jeg, der har forsket i dette her i årtier og brugt hele liv på at kigge, måle og sende rumsonder op på Venus, og du (eller jeg) kan ikke tilføre feltet noget som helst nyt eller interessant ved aldrig så meget "sund fonuft" totalt løsrevet fra al denne møjsommeligt akkumulerede viden. Det er og bliver rent spild af tid. Og dit sidste argument her tager virkelig prisen hjem:\nRadarbillede af planeten, se:\nOK, men tjek så lige denne her røgede laks:\n- den ser da også varm ud, ikke? Den ryger endda - hvad kan man på denne baggrund ud fra din metode sige: er den varmere, koldere eller ca. på niveau med Venus? Og hvor mange W/m2 er dens bidrag på?\nRedigeret d. 18-12-2012 17:40\nAhe det kommer da and på, hvor stor energiomsætningen har været i løbet af dagen, hvis der pumpes enorme mængder energi ind på Venus om dagen, som altså skal ud igen, så vil man da forvente en betydelig energitransport, som fortsætter når det er nat og planeten derfor køles. Eller størrelsen af energitransporten om dagen har en lige så stor indflydelse på temperaturforskellem mellem nat og dag, som isoleringsevnen!\nNej! Den er da ikke godt isoleret, hvis der kommer over 700 w/M^2 ind på planetens overflade og som sendes ud igen (om dagen), som sker ved en forskeltemperatur på 300 - 400 k mellem den øvre atmosfære og planetoverfladen! Den er da piv utæt! Og at der er andre planter som er mere utæt er ikke et argument i den sammenhæng, for temperaturen skal falde om natten på Venus med den enorme energitransport der er om dagen. En energitransport som vil fortsætte om natten ind til planeten er afkølet!\nGrundlæggende er drivhuseffekt eller resultatet af drivhuseffekt, det er:\nDen energi som solen eller personen under dynen afsætter, som skal ud gennem 'isolatoren', her er der en 'stadig kamp' mellem energien som afsættes og temperaturen hvorved energien afsættes på personens overflade eller planetoverfladen, og så isolatorens evne til at transportere energi.\nOg evnen til at transportere energien, er et samspil mellem 3 ting! Temperaturen på energien på planet- eller personoverfladen, temperaturen på ydersiden af dynen eller yderst i atmosfæren, hvor energien skal afsættes og så endelige varmeledningsevnen eller isoleringsgraden, som dynen eller atmosfæren den har.\nHvis den energi der afsættes på person- eller planetoverfladen, ikke er ved en høj nok temperatur til at overvinde isolatorens evne, til at lede energien under hensyn til den temperatur, der er yderst i atmosfæren eller yderst på dynen, så 'forbruges' der noget af energien til at opvarme planeten eller personen så temperaturen stiger. Når så temperaturen under dynen eller på planeten passer med at den 'indkommende' energi til planeten eller energien som personen afgiver, kan transporteres ud igen, via den forskelstemperatur, som nu har indfundet sig, så er temperaturen konstant under dynen eller på planetoverfladen, indtil en af faktorerne ændres.\nOg denne faktor kunne være, at solen ikke afsætter effekt på planeten, så vil energitransporten fortsætte ind til der har indfundet sig en ny balance, som passer med de nye konditioner, uden sol! Og der vil planeten med sikkerhed køles.\nDet har du nu nok ret i, at så varm er planenten ikke i centrum!\nMen der kan vel godt være meget vulkansk aktivitet på planeten andre steder en lige der hvor robotten har taget prøver.\nHvor varmt mon der er i området omkring denne her se.\nHvorfra ved du at der transporteres så meget energi fra overfladen og ud (> 700 w/m^2) hvorfor ikke 100 eller 50 w..\nRedigeret d. 18-12-2012 20:25\nJeg mener nok ikke, at en sammenligning med en dyne er helt god.\nEn dyne skygger mere end en drivhusgas.\nEn dyne er først og fremmest isolerende, hvor en drivhusgas er mere absorberende.\nDet gør samspillet lidt mere kompliceret.\nNår drivhusgassen skal afsætte sin varme, hvordan foregår det så præcist.?\nDet ved jeg ikke helt, men jeg mener, at det i mindre omfang må være i form af stråling, og i stedet mere ved berøring med andre molekyler.\nOg langt oppe i atmosfæren er der kun få molekyler, så afsætningen er dømt til i videre omfang at ske længere nede til andre gasser ( hvis der er andre tilstede, som kan udstråle ) og til planetoverfladen.\nSå det betyder, at udstrålingen er hæmmet hele døgnet, men det er indstrålingen aldrig.\nKan der være noget om den beskrivelse..?\nVarme fra atmosfæren til verdensrummet: Det sker som den varme du kan mærke når du står ved siden af en radiator, som man i folkemunde kalder strålevarme, men i praksis indfrarød stråling eller langbølget stråling! Og denne energitransport 'behøver' ikke molekyler som skal accelereres op i fart for at flytte energien.\nRedigeret d. 19-12-2012 00:59\nDer må også være det med drivhusgassen, at den kan modtage opvarmning fra solen en tid efter den er gået ned, og en tid før den står op.\nDe solstråler, som ellers ville flyve næsten uhindret direkte forbi planeten igennem atmosfæren, de kan absorberes af drivhusgas, og det må ske i større omfang end ved ækvator med solen i zenit, ganske enkelt fordi "drivhusgasmuren" er tykkere.\nOm lyset bøjes om planeten, så det bliver endnu mere, end man umiddelbart skulle tro, skal jeg ikke kunne sige.\nAltså ingen dokumentation herfra i denne tråd, men af endnu en landsbytosseteori at være, så synes jeg ikke selv, at det lyder helt tosset.\n...Så argumentet er at givet co2 har en mærkbar ( målbar ) isoleringseffekt på jorden - så betyder det alene lavere dagtemperaturer og højere nattemperaturer - mens gennemsnitstemperaturen altså fastholdes?\nDet vi i alt sin enkelthen diskuterer, det er:\nEn energikilde opvarmer en akkumulator. Energien fra akkumulatoren kan ledes via en varmeleder til en kold energiaftager via en temperaturforskel!\nJeg mener når energikilden slukkes, så vil varmetransporten fortsætte til akkumulatoren er kølet, og energien som var opmagasineret i akkumulatoren da energikilden den blev slukket, at denne energi er overført til den kolde energiaftager.\nCBH han mener, at når energikilden den slukkes så stopper energitransporten, hvis der er en betydelig isoleringsevne i varmelederen!\nRedigeret d. 19-12-2012 02:10\nJa, men Venus køles jo ikke, ligesom Venus heller ikke har en albedo på 1 (ingen solindstråling) - så hvorfor er dette relevant??? (Det er jo ikke rigtigt, at Venus er 100% blokeret for solindstråling).\nUndskyld det let irriterede sprog, men hvordan f*** får du dette fordrukne sludder ud af noget, jeg skriver? For 117. gang: Det, jeg siger, er, at energitabet/transporten fra "energimodtageren" (Jorden/Venus) mindskes, når der er en drivhuseffekt - og det burde virkelig være helt ukontroversielt. Jeg kan kun gentage, at jeg ikke begriber, hvordan eller hvorfor dette åbenbart ikke kan trænge ind på lystavlen gennem så mange indlæg? Vil du simpelthen bare ikke forstå?\nFor det første er der en energitransport fra Solen (=energikilden) til Venus - det er dig, der bliver ved med at påstå, at Solen er nærmest ligegyldig?\nFor det andet er dit eksempel i det hele taget en dårlig sammenligning af flere grunde:\na) Det handler om energistrøm i én retning. I din opstilling vil energimodtageren (=Jorden/Venus) næppe blive lige så varm som lederen (=atmosfæren),\nb) mens drivhuseffekten handler dels om "energimodtageren" (=Jorden/Venus), der ikke kun modtager energi, men også afgiver den modtagne energi tilbage gennem den koldere atmosfæren igen,\nc) og dels om, at det handler om kvalitativt forskellige typer stråling, ikke simpel varmeledning: "Isolationen" i form af drivhuseffekten virker altdominerende én vej, fordi solens kortbølgede stråler passerer næsten frit gennem drivhusgasserne, mens jordoverfladens langbølgede stråler derimod absorberes (svarende til, at energien skulle passere næsten uhindret fra venstre mod højre, men ikke fra højre mod venstre i din opstilling. Det kan man selvfølgelig ikke have i din opstilling, men sådan fungerer drivhuseffekten jo altså. Jeg ved ikke, om det er pga. dette, at du forvirrer dig selv?)\nEndnu engang: Dette er en fuldstændig meningsløs diskussion. Måske har du ganske enkelt brug for at genlæse et diagram over drivhuseffekten og nogle lærebogsbeskrivelser?\nRedigeret d. 19-12-2012 16:18\nDet jeg mener, du mener er følgende:\nEn stor glaskugle med en kraftig drivhusgas se\nInden i glaskuglen ophænges en stor jernkugle 80 m i diameter, med en betydelig akkumuleringsevne. Uden for glaskuglen ophænges meget kraftige lamper, med en lyseffekt på 1mw, som udsender alm. lyse, som altså kan gå gennem glasset og drivhusgassen, uden at afsætte effekt, og hele effekten i lyset afsættes på jernkuglen. SE\nLamperne afsætter 1 Mw på kuglens overflade og den blever varmere og varmere og tabet fra glaskuglen via stråling eller indfrarød stråling over ugen udviser et stigende forløb som dette se\nEfter en uge hvor kuglen er blevet varmere og varmere, pga. den isolerende drivhusgas og glaskuglen, har der indfundet sig denne ligevægt, hvor der afsættes liges så meget energi ud gennem drivhusgassen og glasset, som der kommer ind som alm. lys til jernkuglen se\nEfter der er gået en uge, og efter der har indfundet sig en balance mellem energien som kommer ind på jernkulgen, og den energi som strømer bort fra glaskuglen, som indfrarød stråling, ud til de kolde omgivelser (-100 c'), og jernkuglen er 200 c'. NU slukkes lamperne se\nNu mener du at kuglen er så godt isoleret, at energistrømmen stopper, eller at nu stopper afkølingen af kuglen, fordi der ikke kommer effekt ind på kuglen. PÅ sammen måde som når Venus drejer om på skyggesiden af solen og det er nat. Og det selv om overfladen på venus er brændvarm om dagen (>200 c' ) og 100 km oppe i atmosfæren falder temperatur til under - 150 c' om natten på Venus. Og det samtidig med at du mener der kommer over 700 w/M^2 ind på planeten som skal ud igen gennem atmosfæren, om dagen! OG netop de 700 w er det som opvarmer planeten og atmosfæren!\nJeg mener effektafgangen fra kuglen til de kolde omgivelser (- 100 c') uden for glaskuglen kunne udvise et forløb som dette se\nOg efter nogen tid (> 1 uge) er kuglen lige så kold som omgivelserne uden for glaskuglen, altså - 100 c'!\nRedigeret d. 19-12-2012 18:40\nEller det her mener du:\nEN halv Venus i verdensrummet omgivet af planetens normale atmosfære se\nSolen bager ned på planeten i et halvt Venus-døgn og den varmes op til 200 c' når der afsættes over 700 w/M^2 på planetoverfladen, som igen afsættes til verdensrummet via energitransport ud gennem atmosfæren. Altså 700 w/M^2 ind og 700 w ud igen, selvfølgelig efter planeten er så varm at det passer med at den indkommende energi sendes ud igen. I 100 km højde er der 0 c'.\nSolen bager i 120 dage.\nEfter 120 dage vender vi planethalvdelen se\nNU er det nat og solen har ingen indflydelse på natsiden.\nNU er planetoverfladen stadig 200 c' men nu falder temperaturen til - 150 c' i 100 km højde i atmosfæren.\nMen nu mener du, at nu stopper energivandringen ud gennem atmosfæren i de 120 dage natten vare på Venus, selv om temperaturforskellen til den kolde øvre atmosfære den er øget!\nRedigeret d. 19-12-2012 21:04\n(7452) Data fra Venus se http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/venusfact.html\nHelt nede ved planetoverfladen er det endda endnu varmere end 200 c' der er igennemsnit 464 c' på planeten..\nI følge grafen her er det i 30 Km højde, der er omkring 200 c' se\nHvis drivhusteorien på Venus skal holde vand, så skal en 464 c' varm planetoverflade ikke afgive energi i 120 dage når det er nat på Venus, når planetoverfalden er på den modsatte side af solsiden, og når der tilmed i 100 Km højde er - 150 c'.\nNår planeten så i dagtiden er roteret om til solsiden, så stiger temperatur i den øvre atmosfære, som taler for en mindre energivandring, og nu afsætter solen over 700 w/M^2 på overfladen. NU kan der så godt transporteres energi (700 w/M^2) ud gennem atmosfæren, selv om der nu er en mindre forskelstemperatur, mellem planetoverfladen og den øvre atmosfære..\nDet forekommer endog meget mærkeligt!\nRedigeret d. 19-12-2012 22:37\nPrøv evt. at se denne forklaring:\nI højder fra 50 til 80 kilometer findes et permanent og tæt lag af skyer, som primært består af svovldioxid og svovlsyre. I toppen af dette skylag blæser vinde med omkring 350 km/t; skytoppene kan nå at blæse hele vejen rundt langs ækvator på fire dage, og det bidrager til at transportere og fordele varmen jævnt over hele planeten.


💐 BLOMST LEVERING CABO BALANCO - ONLINE BLOMSTERHANDLER CABO BALANCO\nBlomster og gavekurve til Cabo Balanco\nCabo Balanco Blomsterhandler & gaver\nVelkommen til hjemmesiden for blomster til Cabo Balanco. Vi laver den bestilling online blomster let. Du kan vælge fra vores rigelig udvalg: blomster, planter, buketter og meget mere. Venligst tilføje du valg til indkøbskurven og følge vejledningen. Når ordren er afsluttet bare overlade resten op til os.\nDet er missionen af blomster til Cabo Balanco til at levere den højeste mulige kundeservice. Vi vil sørge for din bestilling vil blive leveret som spurgte. Når du virkelig ønsker at imponere, uanset hvilken lejlighed: fødselsdage, Mors dag, fædre dag eller nogen anden lejlighed, blomster til Cabo Balanco er det rigtige valg for din særlige øjeblik.\nVores kontorer er Åbn, og vores lokale blomsterhandler i Cabo Balanco er også åben for levering.\nTjek vores levering områder i Cabo Balanco, Spanien:\nSend blomster og gaver til Cabo Balanco med blomster til Cabo Balanco. Vi specialiserer os i at levere blomster, buketter, kurve, gaver og kager til Cabo Balanco.\nBLOMSTER LEVERET I CABO BALANCO - BLOMSTERHANDLER I CABO BALANCO TILBYDE LEVERING SAMME DAG AF BLOMSTER\nBlomster til Cabo Balanco - blomsterhandler, der leverer samme dag blomst levering i Cabo Balanco . Vi bruger et omfattende netværk af lokale Cabo Balanco blomsterhandlere og har dine blomster buketter leveres i Cabo Balanco.\nLAD OS TAGE PLEJE AF DINE BLOMSTER I CABO BALANCO\nLad Blomster til Cabo Balanco tage sig af din blomsterarrangementer ved lejlighed; Fødselsdag herunder buketter, Mors Dag blomster, Valentine ' s Day blomster, Nyfødte Baby og meget mere. Vi tilbyder et stort udvalg af blomster, planter, blomster arrangementer, og kurve til meget konkurrencedygtige priser der vil ikke blive matchet overalt i Cabo Balanco. Bestil online og få din blomst levering til Cabo Balanco varetaget af Blomster til Cabo Balanco.\nBLOMST LEVERING I CABO BALANCO\nHoldet på Internettet Blomsterhandler er forpligtet til at give dig den højeste kvalitet af blomster, planter og gaver til rådighed i Cabo Balanco, i den skønneste mulige pris. Enhver kunde er meget vigtig for os, og vi stræber efter at give vores yderste for professionel opmærksomhed til hver enkelt ordre. Hele vores team er dedikeret til at levere det højeste niveau af kundeservice for at få din blomst levering i Cabo Balanco.\nVi leverer blomster buketter i over 900 byer rundt om i verden. I hver by, vi arbejder med pålidelige lokale blomsterhandlere, som det er tilfældet med Cabo Balanco. At arbejde med dette netværk af lokale blomsterhandlere, vi er i stand til at sikre, at vi leverer top kvalitet buketter, og at dine blomster vil holde sig frisk. Vi kan tage sig af dine sidste minut blomst ordrer, eller du kan reservere en smuk buket blomster, måneder i forvejen.


Der findes adskillige myter om, hvordan man bedst opnår den eftertragtede gode nattesøvn. Få her et overblik over, hvilke søvnråd der rent faktisk er videnskabeligt belæg for.\nIfølge forskningen skal du blandt andet sove i et køligt rum med en varm dyne og undgå skærme, kaffe og alkohol inden sengetid, hvis du vil sove trygt uden forstyrrelser. (Foto: Shutterstock)\nDet er der ikke mange, der er interesserede i at skrabe hjem, og derfor kan man ofte læse eller høre gode råd til, hvordan man får den bedste nattesøvn. Men hvilke løsninger på søvnproblemer er der egentlig hold i, og hvilke råd kan man blot skrotte?\nDet er der heldigvis forsket meget i, og med hjælp fra Birgitte Kornum, der er seniorforsker på Molecular Sleep Laboratory på Rigshospitalet i Glostrup og ekstern lektor på KU, guider vi dig her igennem de bedste råd.\nDu har måske hørt, at det er en god idé at lægge sin telefon væk op til sengetid. Det skyldes, at det kunstige blå lys fra skærme på for eksempel smartphones, fjernsyn og computere hæmmer udskillelsen af søvn-hormonet melatonin og dermed den naturlige søvn. Det viste blandt andet dette studie fra 2013.\nModerne telefoner har et blue light-filter, hvor skærmen udsender mindre blåt lys, men effekten er endnu ikke undersøgt videnskabeligt, påpeger Birgitte Kornum. Og ifølge hende er det ikke kun det blå lys, man skal være opmærksom på:\nDet blå lys fra din smartphone har en negativ effekt på din søvn. (Foto: Shutterstock)\n»Generelt ved vi fra biologien, at alt, der gør os interesserede og spændte, stimulerer hjernens vågencentre. Så det er ikke kun lyset i ens smartphone, der holder en vågen, men ligeså meget det at læse nogle ophidsende nyheder om ens venner på sociale medier,« forklarer Birgitte Kornum.\n»Det kan sammenlignes med at læse en spændende krimi inden sengetid, som også kan stimulere vågenhed. Hvis du laver noget utroligt kedeligt på din smartphone inden sengetid har det mindre effekt på trætheden,« fortsætter hun.\nEt studie fra 2016 viste blandt andet, at et længere medieforbrug op til sengetid førte til senere og kortere søvn, og at aktiviteter som at surfe på internettet og høre musik var værst for søvnen.\nI forhold til lys er det ikke kun det kunstige, der spiller ind på din søvn. Faktisk er den vigtigste lampe naturens egen, påpeger Birgitte Kornum. Hun forsker selv i proteinet hypocretin, som gør, at vi kan sove og vedligeholde søvnbalancen.\n»Min forskningsgruppe og jeg har vist, at man har mindre hypocretin om vinteren,« siger hun.\nDette skyldes højst sandsynligt den nedsatte mængde af lys om vinteren, og for at holde døgnrytmen på plads skal man derfor sørge for at få så meget sollys som muligt i vinterdagtimerne.\n»Om natten skal man hele året rundt udsættes for så lidt sollys som muligt. Hvis du har svært ved at sove, så sørg for at have nogle gode, tykke mørklægningsgardiner,« siger Birgitte Kornum.\nForskningen har også vist, at alkohol og koffein har en negativ indvirkning på søvnen. Koffeinindtaget sent på aftenen forstyrrer døgnrytmen, idet kroppen bliver opkvikket længe efter indtag.\n»Jeg plejer at sige, at man ikke skal indtage koffein efter klokken 17, men det handler også om, hvor følsom den enkelte er,« siger Birgitte Kornum.\nNetop klokken-17-reglen anbefaler et hold forskere også i et studie fra 2013. Her viste de, at 400 mg koffein indtaget seks timer før sengetid kunne reducere søvnen med en hel time.\nForskerne anbefaler mogenløbeture frem for aftenløbeture. Hvis du har søvnproblemer kan det også være en god idé at prøve at gå i seng på nogenlunde samme tid både i weekender og hverdage. (Foto: Shutterstock)\nLæs også: Aftenkaffen udskyder din nat med 40 minutter\nAlkohol er derimod søvninducerende, men når det bliver nedbrudt under søvnen, bliver det stimulerende. Det viser blandt andet dette studie fra 2014.\n»Det betyder, at man efter alkoholindtag ofte har let ved at falde i søvn men sover meget dårligere og vågner alt for tidligt,« forklarer Birgitte Kornum.\nDit soveværelses temperatur har også betydning for din søvn.\n»Man sover bedst, hvis man er i termoneutralitet – det vil sige, hvis ens hud har en temperatur på mellem 25 og 30 grader,« siger Birgitte Kornum.\nDet kan selvfølgelig være svært at holde øje med sin huds temperatur, mens man sover, men en rettesnor er at sove i et køligt rum med en varm dyne.\nHjernen holder nemlig hele tiden øje med, om ens behov opfyldes, og man kan derfor selv finde ud af at pakke kroppen mere eller mindre ind i dynen alt efter, om man har det lidt koldt eller varmt. Det viser dette studie fra 2012.\nBirgitte Kornum har også et råd til fitness-hajerne:\n»Dyrk ikke dyrk hård motion om aftenen. Det frigiver adrenalin, som holder dig vågen. Det er ikke alle typer motion, der er lige ophidsende, men konkurrencesport er nok værst.«\nBirgitte Kornums profil (Rigshospitalet)\n'Light level and duration of exposure determine the impact of self-luminous tablets on melatonin suppression', Applied Ergonomics (2013), doi: https://doi.org/10.1016/j.apergo.2012.07.008\n'Digital media use in the 2 h before bedtime is associated with sleep variables in university students', Computers in Human Behavior (2016), doi: 10.1016/j.chb.2015.08.049\n'Caffeine Effects on Sleep Taken 0, 3, or 6 Hours before Going to Bed', Journal of Clinical Sleep Medicine (2013), doi: http://dx.doi.org/10.5664/jcsm.3170\n'Alcohol disrupts sleep homeostasis', Alcohol (2014), doi: 10.1016/j.alcohol.2014.07.019\n'Sleep, vigilance, and thermosensitivity', Pflügers Archiv – European Journal of Physiology (2012), doi: 10.1007/s00424-011-1042-2


Er du på udkig efter nyt job og nye udfordringer? Søg en af vores ledige stillinger.\nVi er lidt over 140 ansatte i Finansforbundets sekretariat. Vi søger jævnligt nye kolleger, der kan hjælpe os med at løfte opgaverne.\nFINANSFORBUNDET SØGER MOTIVERET SÆLGER\nEr du skarp til at sælge medlemskaber? Og tænder du på at lukke salg og fastholde medlemmer? Så har vi et virkelig spændende job, der måske kan blive dit.\nFinansforbundet er en moderne fagforening for mere end 55.000 ansatte i og omkring den finansielle sektor. Og vi vil gerne være flere. Derfor leder vi nu efter en dygtig og motiveret sælger til vores hverveteam.\nSom sælger bliver du en del af et velfungerende team, der har fokus på at skabe medlemsrejser, hvor salg og loyalitet er i balance. Her skal salgs- og serviceoplevelsen være nærværende, ordentlig og ærlig.\nI jobbet skal vores nye sælger sikre:\nHvervning af nye medlemmer med stærkt afsæt i værdiskabende dialog.\nLoyalitetsopkald med fokus på værdiskabelse og ambassadørskab.\nDeltagelse på studiestartsarrangementer med fokus på leads, indmeldelser og service.\nSom sælger bliver du en del af hverveteamet, der sammen med indholdsteamet og marketingteamet udgør området Kommunikation, Markedsføring og Hvervning. Hele området tæller godt 25 dygtige, motiverede specialister, der alle refererer til områdechef Rasmus Breum Mariegaard\nVi forventer, at du kan begå dig både blandt unge studerende og sammen med vores tillidsvalgte i virksomhederne. Du arbejder struktureret og resultatorienteret, har et stort drive, er kontaktskabende og holder, hvad du lover. Det giver dig energi at arbejde selvstændigt og målrettet, og du brænder for at kommunikere og hverve nye medlemmer. Du har også de fleste af følgende kompetencer:\nSolid salgserfaring – gerne fra finansområdet, en fagforening, forsikring eller lignende brancher.\nStærk kommunikator og erfaring med værdiskabende kommunikation\nDokumenteret succes inden for kundeloyalitet, salg og/eller ambassadørskabelse.\nGod energi – primært på telefonen – gerne også i mødet og på scenen.\nDet er en fordel, hvis du er dygtig til engelsk.\nEn spændende og udviklende stilling med stort ansvar i et stærkt fagligt miljø, hvor du vil få indflydelse på din dagligdag og din faglige udvikling, og i en organisation, hvor der ikke er langt fra tanke til handling\nVil du vide mere om stillingen, kan du kontakte områdechef Rasmus Breum Mariegaard på 31 31 87 78 eller indholdsredaktør Charlotte Vaarst Andersen på 53 62 17 41. Vi holder indledende og uddybende samtaler i henholdsvis uge 33 og 34. Send dit CV og ansøgning senest den 15. august 2022 her.\nansøgnings frist: 15-08-2022\nTiltrædelse : 01-10-2022\nDIGITAL MARKETING PROJEKTLEDER TIL AMBITIØS OG UDVIKLINGSSTÆRK MEDLEMSORGANISATION\nKan du udvikle og drive marketing-kampagner, så endnu flere medlemmer gør brug af Finansforbundets kurser og andre værditilbud? Og kan du levere effekt på både branding-tiltag og mere taktiske indsatser? Så vil vi gerne fortælle dig om et rigtig spændende job med masser af udviklingsmuligheder.\nFor hos Finansforbundet leder vi efter en skarp digital marketing projektleder, der i samarbejde med gode kolleger kan sikre, at vores kurser, rådgivningstilbud og kampagner bliver set og brugt af endnu flere. Vi ved, at vores medlemmer bliver mere tilfredse og mere loyale, hvis de blot én gang deltager i f.eks. kursus. Det skyldes, at vores kurser får meget positive vurderinger af deltagerne.\nSom vores nye marketing projektleder får du derfor til opgave at aktivere vores kursustilbud med mere til nye og eksisterende medlemmer via digitale og analoge kanaler. Med dig og dine kollegers arbejde lykkes vi i endnu højere grad med at fastholde og vinde endnu flere medlemmer, end vi gør i dag.\nDen nye marketing projektleder vil primært stå for markedsføringen af vores kurser, netværk og rådgivningstilbud. Men som marketing projektleder vil du også skulle bidrage til eller stå for kampagner om f.eks. senkarriere, mental sundhed, trivsel, 8. marts og andre nedslag. Og endelig vil du også skulle være med til at bygge og optimere vores digitale always on-marketing. Det hele foregår i tæt samarbejde med gode folk i teamet og den øvrige organisation.\nMere konkret er opgaverne i jobbet:\nAt prioritere, udvikle og drifte markedsføringen af afdelingernes kurser og rådgivningstilbud sammen med Finansforbundets kursus- og rådgivningsafdelinger. Det gælder særligt tilbuddene fra Center for Læring og Udvikling, der er Finansforbundets afdeling for kurser, netværk mm.\nAt drive og udvikle vores always on-marketing som SEM/SEO, særligt ved hjælp af Google Ads, Google Analytics mv.\nAt producere skarpt visuelt indhold og tekst til websites og andre kanaler.\nAt koordinere produktion af indhold til SoMe-kanaler, nyhedsbreve med mere med de specialister i afdelingen, der har ansvaret for disse kanaler.\nAt følge op på effekten af eksisterende og afsluttede indsatser.\nMed andre ord er der masser af muligheder for at dygtiggøre sig i jobbet og få reel erfaring med spændende marketingdiscipliner. Det sker tilmed i samarbejde dygtige kolleger med stærke fagligheder inden for brandkampagner, marketing automation, SoMe, video, tekst, journalistik, nyhedsbreve med mere.\nI jobbet som marketing projektleder bliver du en del af marketingteamet, der sammen med indholdsteamet og hverveteamet udgør Finansforbundets MARKOM-område. Vi samarbejder tæt på tværs af de tre områder og med vores kolleger i resten af organisationen. Hele området tæller 25 dygtige, motiverede specialister, der alle refererer til områdechef Rasmus Breum Mariegaard.\nVi forventer først og fremmest, at du har stærke evner inden for digital marketing, herunder gerne SEM – og at du er optaget af, hvordan man kan gøre tingene lige et hak bedre. Vi forventer også, at du er dygtig til at samarbejde og koordinere med kolleger, for det sætter vi højt i Finansforbundet. Og så leder vi naturligvis efter en god kollega, der er sjov og lærerig at være sammen med.\nDu har nok de fleste af følgende kompetencer:\nBachelor eller kandidat inden for marketing eller tilstødende felter.\nEt par års erfaring med digital marketing, meget gerne fra et bureau, en medlemsorganisation, interesseorganisation eller NGO.\nDu skriver godt og har forstand på særligt de digitale aspekter af marketing. Vi er særligt interesserede i Google Ads og Google Analytics-kompetencer, som vi håber, at du mestrer eller ønsker at mestre.\nDu er nysgerrig, positiv og meget stærk til samarbejde. Ideelt set er du også god til engelsk.\nDet er ikke afgørende, at du kan det hele, når du starter. Men du skal kunne en del og have appetit på endnu mere.\nVil du vide mere om stillingen, kan du kontakte områdechef Rasmus Breum Mariegaard på 31 31 87 78 eller rbm@finansforbundet.dk. Vi holder indledende og uddybende samtaler i henholdsvis uge 33 og 34. Send dit CV og ansøgning senest den 15. august 2022 her.\nKan du skrive skarpe artikler og opsætte nyhedsbreve, som modtagerne bare ikke kan vente med at åbne? Har du en solid journalistisk baggrund, som du gerne vil sætte i spil for mere end 55.000 medlemmer? Og venter du spændt på klikrater, svar på A/B-test og andre dataindsigter, når du har sendt et nyhedsbrev? Så vil vi gerne fortælle dig om et fedt job.\nHos Finansforbundet leder vi nemlig efter en journalist med speciale i nyhedsbreve, der med en solid baggrund i nyhedsjournalistik kan bidrage væsentligt til, at vores nyhedsbreve bliver læst af endnu flere.\nVi vil nemlig gerne løfte vores nyhedsbreve til næste niveau, så vi i endnu højere grad får synliggjort vores gode indhold, rådgivningstilbud og services for medlemmer. Derfor har vi brug for en journalist, der både er resultat- og detaljeorienteret. Det kræver en sikker pen samt stor interesse for, at nyhedsbrevene åbnes og læses.\nI jobbet som journalist med speciale i nyhedsbreve skal du stå for:\nUdarbejdelse af artikler, noter mv. til nyhedsbrevene samt på magasinet Finans’ subsite på Finansforbundet.dk\nOpsætning, udsendelse og optimering af nyhedsbrevene Finans, Medlemsnyt samt en række andre, mindre nyhedsbreve.\nRedaktionel udvikling af nyhedsbrevene, herunder dataopsamling fra kampagner samt indhentning af inspiration fra Danmark og udlandet.\nDerudover skal du indgå i den fælles ideudvikling og feedback i indholdsteamet. Dette består foruden dig af kapaciteter inden for journalistik, nyhedsbreve, SoMe og design.\nSom journalist med speciale i nyhedsbreve bliver du en del af indholdsteamet, der sammen med hverveteamet og marketingteamet udgør området Kommunikation, Markedsføring og Hvervning. Hele området tæller godt 25 dygtige, motiverede specialister, der alle refererer til områdechef Rasmus Breum Mariegaard.\nVi forventer, at du har stærke evner inden for digital, skriftlig journalistik – og at du har erfaring med eller flere e-mail-systemer som Agilic, Mailchimp, Campaign Monitor eller tilsvarende.\nDu har formentlig baggrund som nyhedsjournalist og erfaring med daglige nyheder. Derudover er det vigtigt, at du er en mester i koordinering og samarbejde med bl.a. indholdsredaktøren samt andre indholdsleverandører internt og eksternt. Og endelig er det et stort plus, at du er optaget af både detaljer og af resultater, så vi sammen kan skabe bedre resultater over tid.\nDu kan derfor nikke til de fleste af følgende kompetencer:\nDygtig og effektiv skribent med journalistisk baggrund.\nStærke, dokumenterede kompetencer med opsætning og udvikling af nyhedsbreve.\nOptaget af udvikling, optimering og effekt af nyhedsbrevene og online journalistik.\nStærke samarbejdsevner og gerne også analytiske færdigheder.\nDet er ikke afgørende, at du kan det hele, når du starter. Men du skal kunne en del og have appetit på endnu mere. I Finansforbundet har vi meget gode muligheder for efteruddannelse, så vi bidrager også meget gerne til din faglige og personlige udvikling.\nVil du vide mere om stillingen, kan du kontakte områdechef Rasmus Breum Mariegaard på 31 31 87 78 eller indholdsredaktør Mette Lauth på 27 83 71 36. Vi holder indledende og uddybende samtaler i henholdsvis uge 33 og 34. Send dit CV og ansøgning senest den 15. august 2022 her.\nEr du på udkig efter job i finanssektoren?\nSå kig på Finansjob.dk, som altid er opdateret med aktuelle ledige jobs.


Guide: Bedste økologiske is på Østerbro i København\nMit seneste aftryk\nDanmark Europa Is\nIsguide: Den bedste økologiske is på Østerbro i København\nØsterbro vrimler med hippe ismagere - den ene mere original, minimalistisk og bæredygtig end den anden. Jeg tester fire af de lokale ismejerier og bedømmer med iskugler.\nMit navn er Marlene.\nJeg er Ice-Cream-Aholic.\nTypen, der spørger børnene, om vi ikke skal købe en is, før de selv når at tænke tanken.\nFor mig er is ikke bare synonym med sandalvejr. Det er opskriften på den-der-livskvalitet og sunde smilehuller. Året rundt.\nMen jeg bor ude på landet på Fyn - langt fra de gastronomiske isbarer. Derfor går jeg ofte lettere amok med feinsmeckeri inden for frosset mælk, når jeg er i de større byer.\nKøbenhavn lokker med mange nye isbarer\nSidst jeg var i København valgte jeg at leje en cykel efter en workshop på Bryggen for at køre mod Østerbro for at teste udvalg og smagsbarometer.\nBydelen bliver ofte kaldt for speltghetto og er epicenter for god smag inden for økologi. Mine forvetninger er derfor høje, da jeg retter cykelkurven mod postnummer 2100.\nInderbroen (th), der forbinder Christianshavn med Nyhavn, gør det let at komme gennem byen\nHvad er mine krav til en god is?\nJeg tæller ikke kalorier, når jeg vælger en is. Til gengæld er jeg kræsen med kvaliteten.\nMin favorit-is er italiensk gelato af frisk mælk og lokale råvarer. Men generelt bliver jeg bare begejstret, når respekten for håndværket (og is-elskeren...) er i centrum.\nEn god is for mig er:\nFløjlsblød: Cremet konsistens uden krystaller\nFrisklavet: Uden konserveringsmiddel\nSmagfuld: Efterlader gode noter på tungen\nØkologisk: Fyldt med naturlige råvarer uden pesticider\nHvis jeg virkelig skal klappe med is-hatten, skal der ofte chokoladeis i bægeret - vafflen har jeg ikke et nært forhold til. Og så må der meget gerne være skruet op for æstetikken.\nØsterberg Ice Cream: Prisvindende gastronomi\n"Mor, jeg vil gerne have Havtorn!"\nEn lille pige med fletninger trykker næsen mod ismontren, der tæller 14 varianter. Mine egne børn er ikke på fornavn med det trendy bær og ville sikkert også være tvivlende over varianter som Hibiscous Sorbet eller Pink Guava her hos Østerberg Ice Cream. Selv er jeg nysgerrig og vælger Stikkelsberg, Havtorn og Chokolade.\nNavnet på ismejeriet stammer fra ejeren Cathrine Østerberg. Hun er så nørdet med is, at hun har skrevet speciale om det, taget kurser i Canada, Italien og Danmark og brugt to år på at udvikle sine opskrifter, der er blevet hædret af det Danske Gastronomiske Akademi. Og dét kan du smage.\nStikkelsbergisen er så god, at jeg kunne finde på at tage en køretur til København bare for at købe en kugle. Syrlig og sødmefyldt på samme tid. Chokoladeisen er fyldig, cremet og kraftig, som den skal være. Havtornen er derimod lidt for anonym efter mine smagsløg. Men de er tydeligvis på afveje, da stort set alle andre kunder vælger netop den.\nIskugler: 5 ud af 5\nAdresse: Rosenvængets Alle nr. 7\nÅbningstider: Alle dage 13-21\nLeckerbaer: Issandwich med smagen af barndom\nJeg elsker at finde inspiration til rejseoplevelser på Instagram. Mine ture til København er ingen undtagelse. Derfor kører jeg mod Leckerbaer som det næste, hvor jeg har set de smukkeste is-sandwich. De bliver kreeret af ægteparret Jacob og Gabi Bär Mogensen, der begge har arbejdet som kokke på Michelinrestauranter. Jeg ved godt, at det er en afstikker fra den italienske gelato, men jeg må bare prøve en bid.\nInde i den fine Pastry Shop står de yndigste kagekreationer. Men ingen iskage. Jeg spørger bekymret til fraværet af is hos ekspedienten. Hun fortæller, at de er... i fryseren! Doh!\nValget står mellem tre varianter: Solbær & Lakrids, Mynte & Chokolade og Jordbær & Citron. Jeg har lyst til at prøve alle, men jeg ved også, at jeg er på en længere mission og peger på den sidste.\nKonceptet er, at du kan gribe bægeret med den indpakkede issandwich og tage det To-Go til Søerne, Fælledparken eller sofaen. Jeg åbner mit ved en vinduesplads i butikken og begejstres over synet af de mange jordbærkerner.\nSmagen minder mig om min barndoms jordbærkoldskål en varm sommerdag. Og hvem vil ikke gerne have et timelap for 40 kroner? Kiksen er sprød, selvom den har en god tykkelse. Isen er smagfuld, men en anelse hård. Den bliver dog stille blød og cremet - sikkert helt perfekt efter tur i cykelkurven.\nDen grafiske identitet er udført af Re-Public og hædret med Red Dot Design Award\nIskugler: 4 ud af 5\nAdresse: Ryesgade 118\nÅbningstider: Tir-Fre 10.00-17.30 og Lør 10.00-16.00\nOLUFs: Pimpet popsicle\nDanmarks flotteste ispind. Sådan lød ordene i Politiken, da deres isanmelder var forbi OLUFs. Mine forventninger er derfor høje, da jeg kører mod Danmarks første italienske is på pind - som italienere kalder Gelato su Stecco.\nDu kan også glemme alt om trist Filur og masseproduceret Magnum. Her på Olufsvej får du håndlavede ispinde af dansk økomælk eller mælkefri sorbet.\nOg smukke ser de ud. Very instagramable.\nJeg vælger en skovbæris, der er dybbet i hvid chokolade og pyntet med frysetørret hindbær. Og pænere kan det næsten ikke blive. Konsistensen er hård og smagen meget sød, men den kan naturligvis næsten heller ikke være andet med det valg af ingredienser. Alligevel bliver jeg aldrig helt blown away og dropper faktisk at spise den op.\nIskugler: 3 ud af 5\nAdresse: Olufsvej nr. 6\nÅbningstider: Tir-Tor 12-18 og Fre-Søn 11-21\nIsoteket: Urban is fra en modig ismand\nDagens sidste stop bliver hos bydelens nyeste ispusher.\nIsoteket åbnede for blot fire uger siden og er allerede velkendt på de sociale medier.\n"Jeg har ikke tid til at passe flere platforme. Så jeg valgte Instagram - efter anbefaling fra min kone," smiler Jeppe Villadsen, der kommer ud fra baglokalet, hvor den italienske gelato bliver til på dyrt isenkram. Bagefter præsenteres den i en old school køledisk af kvalitetsmærket Pozzetto, der virkelig understreger følelsen af et ægte ismejeri.\nInd til for godt et år siden var Jeppe en af mine kolleger som freelancejournalist. Han blev dog så træt af vilkårene, at han smed sit pressekort ud og fik et visitkort som ismager i stedet. Og heldigvis for østerbrogenserne, hvis du spørger mig.\nKonceptet får mig til at smelte, selvom udvalget er smalt. Her er tænkt på alle detaljer inden for feinsmeckeri af både interiør og is. Selv skeen er lavet af træ - en smuk og miljøvenlig signatur.\nSmagsvarianterne er frække og nytænkende. Rødbede & Stjerneanis, Kanel & Karamel og Citron & Birkes er nogle af de otte varianter, der udfordrer istraditionerne. Jeg får en smagsprøve på den miderste, som dog er lige vel sød til mig. Jeg går derfor med Brombær & Lime. Og den er L-Æ-K-K-E-R. Frisk, fyldig og cremet. Som at stå i Bologne. På Bopa Plads.\nChokoladen er en bestseller og var desværre udsolgt, da jeg kom forbi. Men det giver mig blot grund til at komme igen. For det gør jeg. Absolut.\nAdresse: Randersgade nr. 43 (Bopa Plads)\nPsst! Tjek også isen hos Social Foodies\nMaven kunne ikke mere efter mit besøg hos fire isbutikker. Næste gang vil jeg besøge Social Foodies på Østerbrogade, der netop er kåret til Byens Bedste i 2017 af AOK. Ismanden dér hedder Thor Thorøe - det var ham, der også grundlagde Paradis Is. Råvarerne kommer fra egen chokoladefabrik i Sydafrika, hvor de også har en række sociale udviklingsprojekter. Endnu en god grund til at spise is.\nMit navn er Marlene Brix. Jeg er kvinden bag tastaturet på rejsebloggen. LÆS MERE\nFølg mine spor ude i verden og få inspiration til at sætte dine egne.\nSkal vi tale samarbejde?\n+45 2021 3574\nCookiepolitik: Læs mere


Herregårdssten i Ølstykke – Få leveret direkte til din adresse\nSkal du bruge herregårdssten i Ølstykke? Vi kan levere en række forskellige varianter.\nKlik på knappen herunder for at se hvilke herregårdssten i Ølstykke du kan vælge i mellem.\nVi hjælper dig med at finde de rette herregårdssten i Region Hovedstaden, som kan leveres til dig i 3650 Ølstykke. Levering til Egedal Kommune er ikke noget problem.\nEn del online forhandlere udlover efterhånden flere leveringsmodeller. En af de mest populære er lige nu at få leveret til en pakkeshop, som giver dig fleksibiliteten til at hente bestillingen når der er mulighed for det. Fragtformen er jo vældig enkel, og endda ligeledes den mest letkøbte leveringsudgave.\nDu burde ydermere planlægge at bestille ordren til levering til din privatbolig eller ud til din arbejdsplads. Leveringstypen er mange gange en tand mere omkostningsfuld, men lige så vel virkelig praktisk. Den mest prisbevidste type af levering af Herregårdssten i Ølstykke er uden tvivl at hente produkterne selv, men dette kræver at du bor i nærheden af Herregårdssten i Ølstykke online webshoppens lager.\nFragtperioden er meget afgørende forudsat du skal bruge dine nye produkter øjeblikkeligt, så derfor er det utvivlsomt vigtigt at man tjekker den estimerede leveringstid ved den relevante vare.\nStørstedelen af Herregårdssten i Ølstykke webshops annoncerer dag-til-dag fragt på de fleste af deres varer, men vær påpasselig da det regnes ud fra at bestillingen køres igennem tidligere end et besluttet klokkeslæt, sådan at de har udsigt til at kunne nå at få Herregårdssten i Ølstykke pakket forinden personalet får fri.\nEn hel del online forhandlere garanterer fragt uden betaling, men i de fleste tilfælde forudsætter det at du shopper for et fastsat beløb. Desuden burde man overveje den mest letkøbte løsning til levering, hvilket tit – uafhængig om man opholder sig ved Kolding, Sønderborg eller Slangerup – vil være at få fragtmanden til at køre bestillingen til et udleveringssted.\nDet er efterhånden usædvanlig ligetil for almindelige mennesker at finde de laveste priser på Herregårdssten i Ølstykke fra flere online webshops, og følgelig har flertallet af webbutikker fundet det nødvendigt at nedbringe salgspriserne på en række af deres produkter – til børn, og ligeledes også til mænd og kvinder – kolossalt, og endda nogle gange love gebyrfri levering.\nDet kan dog immervæk vise sig fordelagtigt at kigge forbi en række forretninger på nettet efter Herregårdssten i Ølstykke udsalg forud for at du køber, sådan at du er på den sikre side med at opnå den mindst kostelige pris.\nDu skal bare ikke glemme, at hvis en e-handler annoncerer Herregårdssten i Ølstykke for en pris der er hamrende god, er det mange gange være en indikator for en fup e-shop. Bestillinger med kort er på den anden side en del af en vedtægt, som redder køber imod snydagtige netbutikker.\nGenerelt tilråder vi handler med kort eller MobilePay. Alternativt kan du overveje et afdragstilbud fra eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du har i sinde at klare regningen over tid.\nFør nogen shopper Herregårdssten i Ølstykke i en online butik burde man ideelt set gøre sig bekendt med indholdet af netbutikkens handelsbetingelser, det er dog undertiden ikke særlig spændende.\nEn anden mulighed kunne måske være at granske hvorvidt e-butikken er e-mærket, som almindeligvis er en indikator for at online virksomheden efterkommer den officielle danske lovgivning, foruden at internet webshoppen fra tid til anden monitoreres af sagkyndige der forstår de gældende bestemmelser. Dette er desuden en god lejlighed til at blive assisteret, hvis du bliver udsat for udfordringer i processen med din shopping.\nYdermere er det fornuftigt at køberen er hensynstagende til de vigtigste vilkår der kan have indflydelse på handlen, som fx hvilken ombytningsrettighed på Herregårdssten i Ølstykke online forhandleren garanterer. På grund af dette er det desuden vigtigt, at man når som helst opbevarer ens faktura e-mail, så man til enhver tid vil kunne bevidne sit køb, hvad end du er på shopping til en dreng eller pige.\nTrustpilot indebærer en lang række anstændige genveje til at gennemstøve ganske mange nuværende forbrugeres erfaringer og derved anbefaler vi, at du analyserer online virksomhedens Herregårdssten i Ølstykke omtaler før du bestiller.\nFacebook resulterer i tilsvarende stort set fornemme chancer for at få indtryk af online shoppens pålidelighed. Derudover er der en række online varehuse i Danmark hvor det er muligt at ytre en bedømmelse af deres køb, hvilket ligeledes må tages i brug til at bedømme tidligere kunders oplevelser.\nWebsitet finansieres af reklamer. Vi har samarbejder med en stribe internet firmaer i form af at vi præsenterer firmaernes varer, og tager imod betaling ifald de brugere vi sender videre foretager et indkøb.\nVejledning om Herregårdssten i Ølstykke og online virksomheder ajourføres fra tid til anden, men man kan ikke stille os ansvarlig for forandringer der måtte være udført siden vi sidste gang opdaterede websitets informationer.


Ændringer i DRG-kodning fra DRG-udvalget | Dansk Urologisk Selskab\nHjem Ændringer i DRG-kodning fra DRG-udvalget\nÆndringer i DRG-kodning fra DRG-udvalget\nEfter en gennemgribende kodeændring for blæretumorer og metastaser fra kodningsudvalget kommer her lige et par ændringer og anmærkninger fra DRG-udvalget:\nDRG-udvalget ønsker at synliggøre det øgede ressourceforbrug ved cystoskopi i en OP-opsætning (bl.a. medvirken af anæstesi-afdeling), i forhold til ambulante flex-cystoskopier. Det gælder altså f.eks. uro-onkologiske vurderinger, samt cystoskopier hos børn og andre, der ikke kan eller vil medvirke til undersøgelse uden bedøvelse.\nFremover skal der ved disse indgreb kodes en tillægskode for anæstesi for at opnå den høje DRG-takst.\nNAAC – generel anæstesi\nNAAD0 – epidural anæstesi\nNAAD1 – spinal anæstesi\nNAAD2 – kombineret epidural og spinal anæstesi\nUdspecificering af anæstesikoder er mulig, men ikke påkrævet (f.eks. NAAC11)\nKravet gælder for følgende indgreb (med eller uden anvendelse af fluorescens):\nKUKC02 – cystoskopi\nKUKC05 – cystoskopi med biopsi\nKUKB02 – skopi i pouch/condiut m.fl.\nKUKB05 – dto med biopsi\nKUKC12 – skopi i neoblære\nKUKC15 – dto med biopsi\nKKBV12 – fj af JJ-kat.\nKKCD32B – el-koagulation i blæren\nAmbulante indgreb i gel-analgesi skal blot kodes som hidtil.\nÆndringen får først DRG-betydning fra 2017, men da kodningen har betydning for baseline-aktiviteten i 2017, foreslår udvalget, at man allerede nu bruger de nævnte tillægskoder.\nKodningsudvalget har for et par år siden indført en ny kontrolkode DZ099X + tillægskode for alle kontroller. Dette har haft et par uheldige DRG-konsekvenser, hvoraf de væsentligste er følgende:\nAmbulante cancerkontroller får kun besøgstakst, i stedet for cancertakst (forskel: 1.000 dkr).\nAmbulante kontrolcystoskopier får kun ambulant proceduretakst, i stedet for urologisk cystoskopitakst (forskel: 1.000 dkr.)\nDet synes måske ikke af meget, men for et urologisk ambulatorium, der udfører 1.000 cancerkontroller og 1.000 kontrolcystoskopier, betyder dette manglende DRG-indtjening på 2 millioner dkr, sv.t. 4 sygeplejerskestillinger…\nDer er nu rettet op på kodningsproblematikken, idet alle cancerkontroller fremover kodes DZ089 + tillægskode, mens alle øvrige kontroller kodes DZ099 + tillægskode. Dermed er cancerkontrollerne, også kontrolcystoskopier efter behandling af cancer, inde i varmen igen, mens kontrolcystoskopier efter behandling af ikke-malign sygdom fortsat får den lavere takst. DRG-udvalget ønsker hermed at gøre opmærksom på problematikken, mhp at aftale baselinekorrektioner med økonomiafdelingen. Omfang og indhold af aftaler vil afhænge af, hvorvidt de nævnte kodningsændringer bliver/blev implementeret i afdelingens kodningspraksis.\nDer blev fra flere sider fremsat ønske om at synliggøre det øgede ressourceforbrug ifm anlæggelse af blivende metalstents i ureter (Memokath® m.fl.). En omkostningsanalyse viste et ressourceforbrug på knap 30.000 dkr., og det svarer faktisk til den aktuelle DRG-takst. Problemet bunder i, at den pågældende DRG-gruppe er en blandet gruppe med både simple procedurer i øvre urinveje, og avanceret endourologi. Vi har derfor opdelt denne gruppe, således at de simple diagnostiske ureteroskopier m.v. og anlæggelse/skift af JJ-kateter kommer i en ”billigere” gruppe, og den avancerede endourologi i en ”dyrere” gruppe. I denne sammenhæng har vi efterladt KKBV02B ”indsættelse af fastsiddende ureterstent” i den dyre gruppe, og vi vil derfor henstille til selskabets medlemmer, at denne kode KKBV02B reserveres til fastsiddende metalstents. Aktivitetstallene tyder på, at de fleste allerede koder sådan, dette er således blot en præcisering.\nÆndringen får DRG-værdi fra 2017.\nFormand, DUS’ DRG-udvalg


My Little Pony Filmen / My Little Pony The Movie Blu-Ray Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nHos Gucca.dk prioriterer vi sikkerheden meget højt, og vi ser den, som det vigtigste element ved handel på nettet. Vores løsning for Internetbetaling er godkendt af NETS, hvilket er din garanti for betalingssikkerheden. Så når du handler og betaler via nettet hos os, er det sikkert.\nNår vi siger 30 dages fuld returret, så mener vi det selvfølgelig på alle typer produkter. Med andre ord betyder det, at hvis du af en eller flere grunde ikke ønsker at beholde din vare, så returnerer du blot varen, og dine penge bliver refunderet. Du kan med fordel kontakte os, inden du returnerer din vare til os.\nVi mener, det er vigtigt, at du modtager dit produkt sikkert og hurtigt. Vi knokler for, at du får din vare leveret indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Den præcise lagerstatus er altid synlig ved hvert enkelt produkt. I tvivl om leveringstiden og/eller lagerstatus? Så tøv ikke med at tage kontakt til os.\nDu har mulighed for at vælge blandt adskillige typer betalinger, når du handler hos Gucca. Der er frit valg blandt vores betalingsmetoder - du benytter den, der passer lige til dig. Uanset hvilken betalingsform, du gør brug af - så kan du være tryg og sikker. Se hvilke betalingsmuligheder du har hvis du benytter linket. Vælger du betalingskort, har du den fordel, at pengene først hæves fra din bankkonto, den dag din vare sendes afsted til dig.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, når du besøger vores webshop, beder vi dig kontakte os omgående. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails mellem 10-15 alle hverdage, og vi er klar ved telefonen eller på e-mailen til at yde dig profressionel hjælp i godt humør og med et smil på læben.\nHandler du hos os, har du mulighed for at tracke din forsendelse hele vejen, fra den forlader vores adresse, og til du har den i hænderne. Når købet er fuldendt, kan du bagefter få adgang til din egen ordreside. Her kan du se, hvornår dit produkt afsendes. Når pakken er afsendt fra vores lager og er på vej til dig, modtager du en e-mail med leveringsinformation fra os.\nVores brugere har bedømt My Little Pony Filmen / My Little Pony The Movie Blu-Ray til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 2 bedømmelser og 1 anmeldelse\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bluray path__forside path__film path__blurayfilm path__tilbørn path__mylittlepony path__mylittleponyfilmen/mylittleponythemovie


inaina.dk – 11. december – 3. advent\n11. december – 3. advent\n11. december 2011 af inaina\nPuha tiden går hurtigt! Der er kun én advent tilbage efter idag. Synes tiden flyver afsted.\nHer har weekenden stået på, og står på; julegaveindkøb, bachelorskrivning, konfektlavning, tøjvask og flæskesteg. Hvis nogen ligger inde med en virkelig god opskrift på flæskesteg, så smid den ind, så jeg kan blive inspireret :)\nStemningsbilleder fra weekenden :)\nOg så kan man jo ikke gå på julegaveshopping uden at købe en julegave til sig selv, vel?:) Ups…\n13. december – et billede du har taget.


Sorafenib, behandling med\nForside /Undersøgelse og behandling/Find undersøgelse og behandling/Sorafenib, behandling med\nDenne skriftlige information er et supplement til vores mundtlige information om behandlingen. Informationen giver oplysninger om kemoterapi ved primær kræft i leveren med spredning, eller hvor der ikke er mulighed for lokalbehandling.\nTilbagefald og/eller fremskreden primær i leveren kan i nogle tilfælde behandles med målrettet kræftbehandling. Det er en behandling, der virker ved at hæmme væksten af kræftområderne og nedsætte blodforsyningen til dem. Hvilken type af målrettet kemoterapi vi kan tilbyde dig, afhænger af dine ønsker for behandlingen, kræftens genetiske sammensætning, sygdommens spredning og din samlede helbredstilstand.\nLægens vurdering er, at vi kan tilbyde dig målrettet behandling med et stof, der hedder Sorafenib. Sorafenib er en behandling med tabletter. Vi tilbyder dig denne behandling, fordi vi forventer, at den vil lindre dine eventuelle symptomer. I nogle tilfælde kan behandlingen få sygdommen til at svinde helt eller delvist i kortere eller længere tid.\nBlodprøver Kemoterapien kan hæmme knoglemarvens dannelse af nye blodlegemer midlertidigt. Du skal derfor have taget blodprøver forud for hvert besøg. Prøverne skal tages, før du skal tale med en læge/sygeplejerske. Du kan få taget blodprøverne på hospitalets laboratorium senest en time før behandling eller lægekonsultation. Hvis du ønsker det, kan du få taget prøverne på et andet hospital eller laboratorium. Dette skal du aftale med lægen eller sygeplejersken\nBehandlingen består af serier, hvor én serie strækker sig over 28 dage. I forbindelse med den første serie har du et ekstra kontrolbesøg efter ca. 14 dage.\nVi behandler i perioder af ca. 3 måneder, hvorefter vi vurderer, hvordan det går. Hver periode består af 3 serier efterfulgt af en scanning. Efter hver scanning gør du og eventuelt din familie status over din sygdomstilstand sammen med din patientansvarlige læge. Ved disse møder planlægger I det videre forløb.\nDag 1-28 Du indtager tabletter med Sorafenib derhjemme, sådan som lægen/sygeplejersken har beskrevet det.\nEfter ca. 4 uger møder du i klinikken med henblik på næste serie\nTabletterne må ikke tages i forbindelse med et fedtrigt måltid, da det kan påvirke effekten af Sorafenib. Hvis du har planer om at indtage et fedtrigt måltid, så tag tabletterne mindst 1 time før eller 2 timer efter måltidet.\nTabletterne må ikke tages sammen med grapefrugtjuice, da det kan omdanne Sorafenib.\nDet er vigtigt, at du tager Sorafenib præcis, som din læge har beskrevet det.\nHvis du glemmer at tage en dosis Sorafenib, skal du ikke tage den senere. Tag den næste dosis, som du plejer.\nOpbevar Sorafenib ved stuetemperatur i den originale indpakning.\nDiarré Du får information om, hvordan du skal forholde dig i tilfælde af diarré. Du får desuden udleveret diarréhæmmende tabletter, der kan stoppe eventuel diarré.\nSpecielt om Sorafenib\nForhøjet blodtryk Da Sorafenib påvirker karvæggen (blodårerne), kan der forekomme forhøjet blodtryk. Du skal derfor regelmæssigt have målt dit blodtryk. Hovedpine og/eller sløret syn kan være symptomer på forhøjet blodtryk. Hvis disse symptomer opstår, skal du kontakte afdelingen.\nStofskiftet Ændringer i stofskiftet kan forekomme. Vi kontrollerer, om der er ændringer via de blodprøver, du får taget i behandlingsforløbet


⇒ Bestil Silk Clay® Brochure, A4 z-fold , Dansk, 1stk. – 2 kr.\nMange online forhandlere yder efterhånden en lang række forskellige fragtmetoder. En der er meget almindelig er efterhånden afhentningssteder, og så kan du bare gå forbi efter din pakke når det passer ind i din kalender. Muligheden er nemlig i høj grad gnidningsløs, og i mange tilfælde derudover den mest betalelige leveringsmanér ved køb af Silk Clay® Brochure, A4 z-fold , Dansk, 1stk..\nDu kan tillige tænke over at få ordren leveret hjem til hvor du bor eller til dit arbejde. Fragtmetoden bliver godt nok en smule mere bekostelig, men samtidig ekstremt let gængelig. Den mindst kostelige løsning til levering er utvivlsomt at hente ordren selv, men dette kræver at du er lige ved online shoppens adresse.\nFragttiden på Emballage og opbevaring er jo rigtig aktuel i tilfælde af at du behøver varerne øjeblikkeligt, så derfor er det forholdsvis væsentligt at man undersøger den forventede leveringsdato ved den vedkommende vare.\nDe fleste shops på nettet garanterer 1 dags fragt på utallige varer, eksempelvis Silk Clay® Brochure, A4 z-fold , Dansk, 1stk., men som trods alt er betinget af at ordren køres igennem tidligere end et fast klokkeslæt, så de sandsynligvis kan nå at få bestillingen på posthuset forud for at lagerpersonalet tager hjem.\nNogle få netshops byder på portofri fragt, men undertiden kræver det at du køber for en præcis sum. I øvrigt bør man vælge den mindst kostelige leveringsmanér, hvilket i mange tilfælde – uanset om man bor tæt på Taastrup, Dragør eller Jyllinge – vil være at få bragt ordren til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være rigtig simpelt for folk at finde de bedste priser i blandt flere internet butikker i Danmark, og for det har utallige Silk Clay online webshops ikke kunne slippe for at mindske priserne på mange af deres varer – til piger og drenge, og tillige også til mænd og kvinder – voldsomt, og endda nogle gange byde på levering uden betaling.\nTil gengæld kan det imidlertid vise sig lønnende at studere nogle forskellige e-firmaer efter tilbud på Silk Clay® Brochure, A4 z-fold , Dansk, 1stk. før du færdiggør din shopping, således at du er skråsikker på at indhente den laveste pris.\nDu bør dog være så påvagt, at ifald en online forretning udlover bedst i test varer for en pris som kan virke utopisk billig, så kunne det ofte være et symbol på en snydagtig webbutik. Handler med kort er imidlertid omfavnet af en orden, som hjælper køberen overfor falske online forretninger.\nVi tilråder generelt handler med kort eller MobilePay. Som alternativ burde du vælge et afdragstilbud fra eksempelvis ViaBill, når du ser en fordel i at finansiere beløbet over tid.\nForud for at nogen bestiller hos en Silk Clay forretning på nettet kunne de når alt kommer til alt gennemse webshoppens handelsbetingelser, men det er i mange tilfælde ikke særlig spændende.\nEn anden mulighed er at se om internet firmaet er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det kan være et kendetegn for at internet shoppen føjer de officielle danske regler, foruden at internet firmaet lejlighedsvis kigges til af sagkyndige der behersker vilkårene på området. Det giver dig mulighed for support, når du møder problemstillinger med din bestilling.\nLigeledes anbefales det at køberen er sat ind i de mest vitale vedtægter der kan spille ind i forbindelse med transaktionen, for eksempel den ombytningspolitik online virksomheden lover. Her er det på samme måde relevant, at man altid sikrer sin kvitteringsmail, så man til enhver tid vil kunne dokumentere handlen af Silk Clay® Brochure, A4 z-fold , Dansk, 1stk., uanset om du er på udkig efter produkter til en dreng eller pige.\nTrustpilot præsterer rigtig fine løsninger til at evaluere adskillige aktuelle kunders opfattelser og herved tilrådes det, at du læser internet forhandlerens ratings af Silk Clay® Brochure, A4 z-fold , Dansk, 1stk. før du handler.\nFacebook indebærer ligeledes fuldt ud fornemme løsninger til at få indsigt i webshoppens kundefokus. I øvrigt møder vi endda outlets på nettet som giver kunderne mulighed for at publicere en evaluering af deres køb, hvilket ydermere kan anvendes til at vurdere kundetilfredsheden.\nVores side er reklamefinansieret. Vi har et tæt samarbejde med et hold af online outlets derved at vi fremviser virksomhedernes tilbud, og indhenter honorar i tilfælde af at den person vi sender videre udfører en bestilling.\nInformationer omkring tilbud og online firmaer værnes om tit, men vi kan ikke give garantier imod justeringer der måtte være iværksat siden vi sidst opdaterede vores data.


+45 40 84 53 57\nFiskeri / Oxriver\nStellplads - Camping\nFlyt mod vest "PARADISET"\nNår vi lejer kanoer ud i Hover Sogneforening og Lyngsmose foreningen, foregår det fuldt ud på frivillig basis fra medlemmerne i de 2 foreninger. Derfor kan vi køre med den synes vi rimelige favorable pris. Denne pris er 150 kroner PR. kano PR. dag. Dette indebærer også lidt mere fra lejeren, men det har forløbet rigtig godt og uden problemer i nogle år så vi ser ikke nogen grund til ikke at fortsætte med dette. Derfor kommer her lige nogle betingelser som vi gerne vil, bliver overholdt med hensyn til vores kano udlejning.\nKanoerne står på Hovervej 78B i Hover 6971 Spjald.\nHovervej 78B ligger ligger lige syd/vest for Hover by. Hvis man kører fra Hover mod Hee skal man CA 100 meter uden for byskiltet og man vil finde et skilt hvorpå der står 78B. Her kører man ned og efter CA 200 meter kommer man ned til nogle bygninger. Før man kommer til bygningerne kommer der en lille vej til højre som fører op af bakken til en rundbuehal. Ved denne rundbuehal, er der et halvtag lige nord for, og inde i denne halvtag står kanoerne på en trailer, som er parat til at spænde på bilen.\nNår i står ved halvtaget er der bag kanotraileren nogle hylder hvor i vil finde en kasse. I denne kasse er der også en lejekontrakt som vi gerne vil have at lige udfylder. Pengene for kanolejen skal i smide i samme kasse. (Heri er det kun kontanter der kan betales med)\nI kan også vælge at betale på mobilePay på TLF nummer 40206734.\nNår i betaler her vil i se at pengene går til en Valter Vind Kristensen.\nUnder kanoerne på kanotraileren finder i en kasse, hvor i finder padlerne som i skal bruge. I kassen er der ligeledes en vandtæt pose som kan bruges til telefoner, kameraer og deslige. Denne pose kan i under sejladsen spændes fast på en kano med stroppen som man bruger til at lukke posen med. På nogle søm på væggen ved siden af kanotraileren hænger rednings vestene. Her tager i selv dem med som i skal bruge.\nHvis i har behov for et par ekstra stole til en ekstra person i en kano ligger der sådan nogle på hylderne bag kanotraileren.\nMed hensyn til hvor man kan sætte kanoerne i vandet så har vi denne mulighed hvor Åen krydser Tovstrupvej. Dette er CA. 100 meter syd for Hover by. Kommer man fra Hee drejer man til Højre i Krydset i byen og så er man på Tovstrupvej. Når i er ved Åen på Tovstrupvej, er der mulighed for at sætte kanoerne i vandet, på venstre side af broen, hvor der også er en parkeringsplads.\nHvor man tager kanoerne op af vandet igen er helt op til jer. Hvis man har lyst til enten at stå op ved Bratbjerg Dambrug eller sejle rundt om denne skal man være opmærksom på at vi ikke har lov til at være på dambrugets areal. Dette er vigtig da der helst skal være nogenlunde ro for fiskene. Bratbjerg Dambrug er CA 3 til 4 timers sejlads fra Tovstrupvej. (Alt efter sejlehastighed) Ved Bratbjerg Dambrug er der en bjælke som ligger tværs over Åen. Denne bruges som grøde fang. Hvis vi sejler ind i denne og grøden går løs fra bjælken er vi på den. Dette må ikke ske, da vi så kan risikere at fiskene i Dambruget ikke får ilt nok. Så derfor lad være med at påsejle denne bjælke.\nNår man er færdig med kanosejladsen skal alting ryddes op, så tingene står som de gjorde da i tog dem. Det vil sige alting på plads. Igen, vi er frivillige og i sejler til en god og fornuftig pris.\nHvis vi finder at der efter en sejlads ikke er ryddet op og tingene ikke er sat på plads ringer vi til jer og hvis i ikke udbedrer oprydningen sender vi jer en regning på 500 kroner. Vi er interesserede i at tingene er vedligeholdte og at når man kommer og skal starte en kanotur, at tingene er til at finde ud af for alle. Så derfor: Ryd op efter jer. Skulle der ske et eller andet, med en kano, paddel eller hvad det nu måtte være så giv os en ring. Ting bliver slidt og går i stykker og hvis ikke vores brugere fortæller os, hvis der er sket noget opdager vi det ikke. Igen: prisen er god og vi udlejer på frivillig basis.\nFør man kan leje vores kanoer skal i lige skrive jeres telefon nummer og mobil nummer, adresse, samt mail adresse og sende den på mail til mig på\nHar i behov for at ringe træffes jeg på 40206734.\nSMS beskeder besvares ikke, kun almindelige telefonopkald besvares.\nMVH Hover Sogneforening – Lyngsmose foreningen / Valter Kristensen\nVi håber at i får en rigtig god tur.\nPSS: Husk solcreme og en kraftig beskyttelse mod insekter.\nTlf: +45 40 84 53 57