Så er der 80 af slagsen\nAltså dem om mig, ude i siden. Det vokser stødt men roligt.\nPå strikkefronten går det stille og roligt. Jeg har gang i 3 par sokker, på bestilling. Et par i Opal-flamingo str. 38, disse:\nen Online-variation i str. 41, og til sidst et par råhvide i str. 35.\nJeg kan normalt godt li' at strikke sokker. Hvorfor er det så pludselig, at det bliver møgkedeligt, bare fordi de er på bestilling?\nImorgen tager jeg en tur til Sverige sammen med husbonden. Vi skal på besøg her: Og vi glæder os som små børn. Hov, skal lige huske at fixe noget spiseligt til lørdag ved 18-tiden. De er på programmet, så det skal være noget meget GRØNT. Nogle gode forslag?\nIndsendt af Ditte kl. torsdag, februar 15, 2007 3 kommentarer:\nVelkommen til mit nye look\nJa, der var efterhånden blevet noget rodet på bloggen, så nu har den gennemgået en mindre renovering.\nJeg håber, at I mine trofaste læsere, vil syntes om det nye look.\nJeg er påbegyndt en "100 om mig", men har pt. kun haft tid til at fylde 73 stk. på.\nVelkommen til og god fornøjelse.\nIndsendt af Ditte kl. onsdag, februar 07, 2007 7 kommentarer:\nDa der ikke lige var noget i tossekassen, som var underholdende nok til at jeg blev hængende....\nJa, så begyndte jeg at lave en mindre oprydning her på bloggen.\nDet er vist tiltrængt.\nMen... resten må lige vente til senere, for nu kommer der lige en komedie som jeg vil slappe af til.\nIndsendt af Ditte kl. fredag, januar 26, 2007 Ingen kommentarer:\nsom i skrivende øjeblik er på vej herhen.\nSå dagen idag har været fuld af gøremål.\nFørst skulle jeg lige en tur i banken og hente hans valuta. Jeg havde bestilt i rigtig god tid. Euroerne (kan man sige sådan?) var kommet, men de 400 schweizer francs jeg havde bestilt, var svundet ind til bare 90 af slagsen. Den søde bankdame var kommet til at bestille for 400 kr. schweizer francs. Heldigvis kunne kun godt nå at få de sidste 310 leveret til banken, så junior kunne nå at få dem med.\nSå skulle tasken jo lige pakkes. Nøj, hvor har man god tid, når man er knap 15 år!!!! Puha!!\nMen nu er han sendt af sted - glad og fro. Så imorgen på et eller andet tidspunkt ringer han hjem og siger: "Hej Mor. Jeg er forresten kommet godt herned. Og ved du hvad? Jeg har lige taget en tur på den sorte løjpe!" Så kan jeg få lov til at sidde med dårlige nerver hele næste uge.\nSå er det da godt, at jeg kan hygge mig med denne her:\nFor hvis ikke pinde og garn kan få nerverne i ro, så er der vel ikke noget der kan!\nEngang i foråret, købte jeg det flotteste merceriserede bomuldsgarn, i farve 110 - Turkis. Jeg fandt også en model, jeg ville strikke. Men den drillede så meget, at den endte sine dage i skammekrogen.\nSå var det, at jeg stødte på denne her model:\n"Den ville da se helt fantastisk ud i turkis og med lange ærmer", tænkte jeg. Og kastede mig straks ud i det.\nSlog en forbandet masse masker op til både for- og bagstykke.\nBegyndte at strikke.....\nFinde en bunke maskemarkører frem, 1 stk. pr. 11 masker.\nJa, det virker bare slet ikke.\nSå af pindene med den.\nOg så var hun i dårligt humør.\nJeg vender nok tilbage til den oprindelige.\nTrængte til noget lige ud af landevejen strik. Begyndte at bladre lidt rundt i diverse opskrifter.\nBesluttede mig for denne her:\nFandt noget Kauni på lageret.\nEn hurtig strikkeprøve...\n- og lidt omregning.\nOg så ellers derudaf.\nFarverne bliver så disse her.\nKald mig bare kedelig. Jeg er ikke så god, til for meget farve. Jeg ved det godt.\nIndsendt af Ditte kl. fredag, januar 19, 2007 4 kommentarer:\nNu har jeg set diverse foto collager hist og pist. Jeg blev så også lige nødt til at lege lidt. Det kom så til at gå ud over vovserne. For det var lige nogle af de billeder, som jeg havde liggende. Men mon ikke de er ligeglade? Her har I resultatet:\nCollagen er lavet i det program, som min bærbare er købt med HP Photosmart.\nIndsendt af Ditte kl. onsdag, januar 17, 2007 Ingen kommentarer:\nJeg begynder efterhånden at tro, at jeg har fået mig en klon.\nFørst var det dette indlæg i torsdags. Ok, sammenlign lige engang.\nSå igår skrev Jane dette.\nOg her får I så lige et stemningsbillede fra min stue.\nBillederne er godt nok taget med blitz, for mit kamera er simpelthen for dårligt til at tage dem uden.\nMen her på matriklen er der dømt aftenhygge. Med lys og strikketøj. Jeg strikker på min modificerede udgave af Pisa. Billedet har jeg lånt fra Pinnsvinedesign.\nIndsendt af Ditte kl. lørdag, januar 06, 2007 1 kommentar:\nIndsendt af Ditte kl. torsdag, januar 04, 2007 3 kommentarer:\nJeg skylder vist nok lige et billede. Jeg deltog jo i Webstrik's julenisseleg. Min Nisse hed i år Eva.\nEva, Lund, Sverige.\nJeg har selvfølgelig skrevet til Eva privat og takket, men et lille ekstra tak kommer her.\nEva ved åbentbart, at jeg er en frossenpind, for jeg fik ikke mindre end 3 opskrifter på pulsvarmere, som Eva havde fundet på Garnstudio. Sammen med opskrifterne lå der dette dejlige Alpaca garn i en af mine ynglingsfarver og et lille rør med nogle vældig fine perler til at pynte pulsvarmerne med.\nSammen med gaven lå det fineste kort. Har du selv været den kreative her, Eva?\nEndnu engang tusinde tak for den dejlige gave.\nIndsendt af Ditte kl. torsdag, januar 04, 2007 Ingen kommentarer:


Teknisk analysespor Arkiv - Side 4 af 5 - Opheliainvest.dk\n23/05/2020 26/10/2020 Af Ophelia Invest\n15/05/2020 26/10/2020 Af Ophelia Invest\nIndikator – MACD\n14/05/2020 04/06/2021 Af Ophelia Invest\nMACD – Moving Average Convergence Divergence Den næste indikator, som der vil blive stillet skarpt på er en af de indikatorer, som man typisk vil støde på, når man dykker ned i den tekniske analyse. MACD-indikatoren, som er en forkortelse for “moving average convergence divergence, er en af de meget velrenommerede og populære indikatorer,...\n14/05/2020 26/10/2020 Af Sarah Ophelia Møss\n12/05/2020 23/06/2020 Af Ophelia Invest\nAlle live sessions foregår på denne side, hvor du ser med via et feed fra YouTube, som kun medlemmer kan se. Du vil altid kunne tilgå alle tidligere live-sessions fra denne side. Når vi er live kan du deltage selv: Har du spørgsmål og/eller kommentarer, så kan du hoppe over på YouTube og se...\n10/05/2020 28/05/2020 Af Ophelia Invest\nPå denne side har vi samlet alle de videoer, som du måske kan få gavn af som nybegynder udi teknisk analyse. Vi har sat dem i den rækkefølge, som vi selv gerne ville have set dem i, hvis vi var nye. Intro til teknisk analyse I denne video vil begrebet, teknisk analyse, blive introduceret....\n07/05/2020 26/10/2020 Af Ophelia Invest


Markant spiller på markedet for specialvinduer ligger nu i Thy | Thy Erhvervsinvest\nMarkant spiller på markedet for specialvinduer ligger nu i Thy\nThy Erhvervsinvest ejer nu i fællesskab med Joan og Leo Madsen Thy Vinduer Holding A/S, der under sig har Linolie Døre og Vinduer A/S. Det fælles ejerskab har netop også sikret købet af VIPO A/S pr. 1. juli. Med sammenlægningen kan Thy i dag bryste sig af at have en markant spiller indenfor produktion af specialvinduer. Og det er et nichemarked, der kun forventes at vokse.\nGenerationsskifte og en stærk virksomhed i Thy\nVIPO A/S i Vestervig har i mere end 30 år produceret vinduer og døre i høj kvalitet og beskæftiger i dag 19 medarbejdere. Men ejeren, Victor Søgaard, ønskede at gå på pension og et generationsskifte havde længe været et ønske.\nThy Erhvervsinvest kontaktede Leo og Joan Madsen, som har driftet Linolie Døre og Vinduer A/S i Vemb i flere år, med henblik på et muligt partnerskab. Det resulterede i det fælles selskab og sidenhen købet af VIPO A/S, som Thy Vinduer Holding A/S overtog driften af pr. 1. juli.\nDet er første gang, Thy Erhvervsinvest er medejer af et holdingselskab, der ejer flere virksomheder. Direktør i Thy Erhvervsinvest Thomas Sandal Hansen ser store muligheder i den nye konstellation:\n- Både VIPO Vinduer A/S og Linolie Døre og Vinduer ApS er veldrevne virksomheder med godt fat i deres respektive markeder. Markedet for specialvinduer forventes at vokse de kommende år, og derfor giver det utrolig god mening at forene kræfterne og stå som en markant spiller på markedet.\nBegge virksomheder oplever øget efterspørgsel på specialvinduer. Den store efterspørgsel skyldes dels mange renoveringer af bevaringsværdige bygninger i storbyerne. Dels at private i højere grad end tidligere viser interesse for at besvare det gamle og renovere i den gamle stil.\nDet handler også om arbejdspladser og skattekroner\nDet fælles ejerskab sikrer de 19 arbejdspladser, der lige nu er i VIPO A/S i Vestervig. Derudover er Thy Vinduer Holding A/S beliggende i Thisted Kommune og dermed betales hele koncernens skat i Thisted Kommune.\nThomas Sandal Hansen, Direktør i Thy Erhvervsinvest, tlf. nr.: 23464552\nFakta om investeringen i Thy Vinduer


Den maritime havarikommission s. 10. Kristian bor om bord s. 14. Den blå konference s. 22. Skoleblad for studerende og ansatte på SIMAC - PDF\nDen maritime havarikommission s. 10. Kristian bor om bord s. 14. Den blå konference s. 22. Skoleblad for studerende og ansatte på SIMAC\nDownload "Den maritime havarikommission s. 10. Kristian bor om bord s. 14. Den blå konference s. 22. Skoleblad for studerende og ansatte på SIMAC"\n1 Nummer februar 2012 Den maritime havarikommission s. 10 Kristian bor om bord s. 14 Den blå konference s. 22 Skoleblad for studerende og ansatte på SIMAC\n2 Lederne Jesper Bernhardt Direktør Netværk, netværk, netværk! Uanset om der tales om jobsøgning, kompetenceudvikling eller erfaringsudveksling, er det gode råd netværk! Og der findes allerede et utal af sociale medier på nettet, som gør det muligt at blive koblet på grupper, hvor medlemmerne har et eller andet til fælles. Det er i og for sig også rigtig fint, og det medvirker til at fx personer der har studeret sammen, kan (gen)finde hinanden på nettet. Men der mangler efter min bedste overbevisning en vigtig praktisk dimension muligheden for at mødes i den fysiske verden og helst på den gamle skole. Begrebet alumneforening er måske nok gammelt, men det er også elsket af rigtig mange gamle dimittender, netop fordi det lægger op til endnu mere end det digitale netværksbaserede møde, nemlig muligheden for at mødes og snakke om både før, nu og fremtiden. Efter SIMAC har passeret de 10 år som Danmarks største maritime uddannelsescenter, må det være tiden til at formalisere en form for alumnesamfund for alle SIMACs tidligere studerende. Derfor vil jeg sammen med den øvrige ledelse tage initiativ til at igangsætte denne proces - meget gerne sammen med MSU og meget gerne også de ildsjæle, der er derude! Jóan Pauli Jespersen Redaktør placerede personer. I dette nummer af SIMAC News har vi et ben i fortiden og et ben i fremtiden, med en dækning der favner bredt emnemæssigt. Hvis man interesserer sig for, hvad der foregår i de forskellige afkroge af den maritime branche, er det meget spændende at være redaktør for SIMAC NEWS, da det giver én chancen for at undersøge diverse emner og møde en masse centralt I den forbindelse vil jeg gerne minde om, at alle der bidrager med en artikel til SIMAC NEWS, vil modtage et gavekort på 300 kroner. Undtaget herfra er de situationer, hvor du skal betale for transport eller andre udgifter i forbindelse med et arrangement eller lignende. I de tilfælde vil SIMAC refundere dine udgifter, mod at du skriver til bladet. Jeg vil også gerne minde om, at jeg forlader SIMAC til sommer, hvorved stillingen som redaktør vil blive ledig. Jeg vil derfor gerne opfordre de som er interesserede i at overtage hvervet, at melde sig på banen allerede nu, for at blive sat ind i opgaven. Jóan Pauli Jespersen Jeg håber derfor i næste nummer af SIMAC NEWS at kunne præsentere begyndelsen til SIMAC alumne forening gerne med et lidt bedre navn. Venlig hilsen Jesper Bernhardt Direktør I sidste udgave af SIMAC NEWS kom vi desværre til at bringe en forkert mailadresse til Eventudvalget. Den korrekte mailadresse er: Redaktionel info: Redaktør: Jóan Pauli Jespersen Studerende, semester SE1 Ansvarshavende: Jesper Bernhardt Direktør - SIMAC Tryk: TrykTeam Grønnemosevej Svendborg Næste udgivelse: Datoen for næste udgivelse er endnu ikke fastlagt Læserbreve o.a. Debatindlæg, læserbreve, artikler o. a. Tidsfrist: For næste nummers deadline, kontakt venligst: 2\n3 Personalenyt Nye ansatte Adjunkt Adjunkt Signe Jensen Ansat pr. 1. januar 2012 Martin Slothuus Nielsen Ansat pr. 1. marts 2012 Carl Aage Jensen Adm. Direktør C.C. Jensen A/S Næstformand i SIMACs bestyrelse Udtrådt af bestyrelsen pr. 31/ Bestyrelsesmødet fredag den 9. december var Carl Aage Jensens sidste bestyrelsesmøde for SIMAC. Carl Aage er administrerende direktør i C. C. Jensen A/S og har siddet i SIMACs bestyrelse siden etableringen af SIMAC i januar Carl Aage Jensen er valgt af Svendborg Byråd og har på glimrende vis repræsenteret erhvervet gennem alle årene. Svendborg Byråd udpeger et nyt bestyrelsesmedlem til SIMAC, som forventes at tiltræde på bestyrelsesmødet den 23. marts Bestyrelsesformand Henrik Sloth takker Carl Aage Jensen for hans præstation gennem 10 år. SIMAC s værdier: Faglighed Høj faglighed er vores kendetegn Vi kender og benytter hinandens faglighed, så vi hver især arbejder med det, vi er gode til Vi skaber og formidler ny viden Udvikling Vi læser markedet og agerer på nye tendenser Vi udvikler hele tiden kvaliteten af vores arbejde Vi bruger vidensdeling som udviklingsværktøj Ansvarlighed Vi trives med ansvar Vi arbejder samvittighedsfuldt med tanke for kvalitet, tid og penge Der er klar sammenhæng mellem det, vi siger, og det, vi gør Engagement Vi ser muligheder i stedet for begrænsninger Vi brænder for opgaven Vi går glade til og fra arbejde Gode kolleger Vi er åbne og lyttende overfor hinanden Vi deler alle opgaver - også de kedelige Vi giver og modtager anerkendelse for godt udført arbejde 3\n4 Studentertrivselsundersøgelse 2011 Rasmus A. K. Tarp BJ Stig Pragst Knudsen BJ Efter afslutningen af arbejdet med studentertrivselsundersøgelsen 2011, vil vi gerne øge fokus på arbejdet, der er i forbindelse med undersøgelsen. Efter undersøgelsens afslutning blev det statistiske materiale og kommentarerne bearbejdet af et udvalg, der var samlet af studerende og undervisere. Alle havde meldt sig frivilligt til at deltage i arbejdet med undersøgelsen. Dette gav mulighed for at få indflydelse på, hvad der skulle blive sat fokus på i undersøgelsen. Studentertrivselsudvalget bestod af Lektor Philip Max Cossen, Adjunkt Robert Frederick Rickmann, Rasmus Andreas Kunø Tarp fra BJ, Mads Holm Hansen fra BM, Jesper Mide fra BM og Stig Pragst Knudsen fra BJ. Udvalget var nedsat af Studierektor Jan Askholm og Kvalitetskoordinator Susie Simonsen, der deltog i møderne som sparringspartner og referent. Hvert gruppemedlem fik tildelt det materiale og vedlagte kommentarer som bilag til videre gennemgang, for således at finde forskellige problemstilliner der måtte gå igen. Disse blev således noteret og taget op til diskussion på første møde. Dette første møde havde til opgave at fungere som en brainstorming eller til dels at finde ud af, hvad der skulle lægges særligt vægt på. Efterfølgende blev der fastsat fire møder, som kunne benyttes til at komme igennem disse problemstillinger og komme frem til nogle fokusområder, der så skulle fremlægges for både ansatte og studerende. Der var afsat omkring to timer til hvert af de efterfølgende møder, der var placeret uden for undervisning, hvor problemstillingerne blev vendt og drejet. Disse møder blev holdt i fortrolighed, for at alle af udvalgets deltagere havde mulighed for at tale frit, så vi kunne komme til bunds i problemstillingerne. Problemstillingerne blev samlet under nogle overordnede anbefalinger, der alle var fokuseret på et bestemt felt eller emne. Selvom de endelige anbefalinger, der er opgivet for resten af skolen, ser mere forsimplede ud end de egentlig er, da de dækker over et større antal underforståede punkter, der er blevet samlet og opsummeret til de samlede anbefalinger. Alle personlige holdninger og perspektiver fra udvalgets deltagere kom til udtryk under møderne og var dermed, i lille skala, med til at påvirke de forskellige anbefalinger, der var kommet til på baggrund af undersøgelsen. Der blev løbende taget referat af de konklusioner, vi kom frem til, og opdateret i disse jo længere vi kom frem i møderne. Personligt syntes vi, at det har været utroligt spændende at være med i arbejdet omkring undersøgelsen, der har givet stor indsigt i skolens organisationsopbygning, kommunikationsveje og skolens ønske om hele tiden at forbedre forhold for ansatte og studerende. Det har samtidig været en udfordring at være med i, da det ikke er alle problemstillinger i undersøgelsen, som alle har været påvirket af i dagligdagen eller har kendt til, før de har set materialet, og derfor har det været et krav, at man skulle sætte sig ind i andres problemstillinger ud fra de kommentarer, der er kommet med. Vi opfordrer alle, der har lyst til at deltage i arbejdet, og som er interesseret i at have en indflydelse på forholdene omkring SIAMC til at melde sig til, når den næste studentertrivselsundersøgelse er overstået. Det er utroligt spændende arbejde, og der er hårdt brug for flere medlemmer, da størstedelen af de nuværende medlemmer er i praktik, næste gang udvalget bliver nedsat, og det ville være fantastisk, hvis udvalget kunne dække over flere semestre i form af repræsentanter fra forskellige klasser, således at alle har mulighed for at komme med deres input, frem for at en der f.eks. går på 5/6 semester skal tage stilling til kommentarer angående uddannelsesforløbende på senere semestre. 4\n5 Studentertrivsel Den årlige studentertrivselsundersøgelse, der blev gennemført i ugerne sidste år, gav mange konstruktive og klare tilbagemeldinger. Susie Simonsen Overordnet var der Kvalitetskoordinator markant fremgang på alle væsentlige områder, og der var mange gode forslag til yderligere forbedringer i de mange kommentarer. I lighed med tidligere år valgte dedikerede studerende og undervisere sammen med kvalitetskoordinatoren at arbejde videre med det digre værk. Resultatet af et godt og udbytterigt samarbejde i styregruppen blev 8 anbefalinger fra de studerende, som de fremlagde for studerende og ansatte i december. SIMAC har arbejdet målrettet med resultaterne af trivselsundersøgelsen og anbefalingerne i løbet af vinteren, og vi er ud fra jeres besvarelser kommet frem til 5 indsatsområder: Forbedringer af læringsmiljøet Kvalitetsudvikling af undervisningen Kvalitetsudvikling af uddannelserne struktur og forløb Forbedret kommunikation til og mellem de studerende Styrket profilering som uddannelsesinstitution og partner Inden for disse fem områder har vi allerede på nuværende tidspunkt gennemført mange tiltag. Gensidig forventningsafstemning Der er opnået en gensidig forventningsafstemning ved opstart af de enkelte fag, således at både studerende og undervisere tydeliggør deres forventninger til niveau, arbejdsmængde mv. Underviserne har generelt fokus på fra første lektion at udtrykke deres forventninger til holdet både hvad angår arbejdsformer, kommunikation, opfyldelse af læringsmål og eksamen. Der bliver desuden fokus på samarbejdet med de studerende, således at niveauet i opgaveløsningen bliver det rette, metoderne bliver afklarede, forberedelsen er fyldestgørende, og at der bliver meldt korrekt tilbage til den enkelte. Forventningerne til underviseren er i lige så høj grad i fokus, og det er en selvfølge, at underviseren er velforberedt, bruger professionelle arbejdsformer og informerer grundigt. Der er desuden ekstra fokus på selve opstarten på seniordelen. Ved sidste opstart introducerede Philip de skibsfører- samt seniorofficersstuderende til seniorniveauet ved at informere om, hvilke arbejds- og studieformer der gør sig gældende, hvad der er nyt i forhold til juniordelen, samt hvorledes niveauet har ændret sig. Alt sammen for at klæde de studerende bedst muligt på til det at studere på managementniveau fremfor operationelt niveau. I fremtiden vil denne introduktion også blive gennemført på maskinmesteruddannelsens seniordel. Nye undervisningsformer Et andet tema i forbedringen af læringsmiljøet er arbejdet med nye undervisnings- og arbejdsformer og interaktiv undervisning bl.a. er lokale 112 blevet indrettet som deltageengageret rum med smartbords, hvor borde og stole er opstillet, så det fordrer den gode samtale og dialog. Endnu en vigtig ting er, at der nu er åbent i el-laboratoriet og maskin-laboratoriet samt simulatorerne, og det er desuden besluttet, at også værkstederne bliver åbne for jer studerende uden for undervisningstiden. Det forventes gennemført i dette semester - der er nogle elementer omkring sikkerheden, der skal falde på plads først. Der vil blive anvendt studerende som tutorer, men der vil ligeledes være instruktører til stede. I den lidt sjovere ende af skalaen kan vi fortælle, at der er indkøbt bordfodbold og airhockey, der er ved at blive opstillet. Udvikling og opfølgning Vi har indført læringsstiltest på BJ3, BS3 og BM4 for at forbedre undervisningens indhold og mål, og for at være på forkant med hvordan undervisningen bedst muligt tilrettelægges. Der vil fortsat blive evalueret på undervisningen mellem underviseren og dennes leder for hele tiden at optimere undervisningen. Belastning Mere ensartet belastning af studerende over semestrene er endnu et tema i studentertrivselsundersøgelsen. Konkret har vi flyttet valgfag til BM7, flyttet automation til BM8, og der er gennemført en udjævning af belastningen fra BJ3 til BJ1. Navigation er fra dette semester fordelt over to semestre af hensyn til fordelingen af arbejdsbelastningen. Vi har desuden stort fokus på, at der skal være en klar overensstemmelse mellem antal ETCS-point i et fag (især valgfag) og den studerendes arbejdsbyrde. For nogle af de mindre eksamensfag afvikles eksamen inden efterårsferien for at fordele belastningen mere ligeligt over året. På den måde kan vi opnå en bedre planlægning, og du som studerende har mulighed for en bedre forberedelse, når ikke alle eksamener ligger i samme periode. Information Vi forbedrer løbende vores præsentation af information på de forskellige infoboards. Vi er i øjeblikket ved at få skabt en nyhedsfunktion, der kan køre nederst på skærmene. Vi informerer desuden om generelle arrangementer på skærmene, og du har som studerende også mulighed for at gøre reklame for forskellige relevante arrangementer. Vi har endvidere fået en bedre lokaleangivelse i UNTIS, og vi har fået en stærkere server til Sharenet, der nu fungerer hurtigere. Markedsføring Vi har fået ny hjemmeside og arbejder målrettet på en opdatering af denne, så der opleves konsistens i, hvad der kan findes af information om vores forskellige uddannelser. Derudover arbejder vi hele tiden på at fortælle de mange gode historier, der hele tiden findes på SIMAC via pressemeddelelser og artikler i SIMAC NEWS. Vi er opsøgende i vores arbejde og er bl.a. på gymnasie-/htxbesøg, og vi deltager i mange messer. Til foråret vil vi opdatere vores rekrutteringsstrategi samt lave nyt markedsføringsmateriale. Dette er blot eksempler på nogle af de mange gennemførte tiltag, der er direkte baseret på studentertrivselsundersøgelsen. Vi vil naturligvis arbejde videre med de mange andre gode idéer og ønsker, der er fremsat i studentertrivselsundersøgelsen, og vi vender tilbage i en senere udgave af SIMAC NEWS med mere nyt. 5\n6 Frederiksøen SIMAC News har besøgt de nye studerende nede på Frederiksøen, for at høre lidt om dem og deres valg af uddannelse. Instruktør Henrik Storm Hansen fortæller, at det stort set er uddannelsen fra Kogtved, som er flyttet ned på Frederiksøen, inklusive inventaret til værkstedet. Uddannelsen er dog lavet lidt om. Nu skal de studerende først igennem et halvt år på grundforløbet, som minder meget om Kogtved. Derefter skal de ud at sejle i tre måneder. Efter det kan de vælge, hvilken vej de vil gå, hvis de er duale. Dem som tager skibsføreruddannelsen tager ud at sejle igen i yderligere tre måneder, mens maskinmestrene og de duale fortsætter tre måneder på værkstedsskole. Et nyt hold er lige startet. Skemaet ser ud på den måde, at der igennem ugen undervises i praktiske discipliner som fileskole, riggerværksted, boat handling osv. Fredag har de teoretiske fag som teknisk tegning, navigation og skibsteknik. De har et særligt fokus på sikkerhed, brug af en vinkelsliber, korrekt påklædning o.l. Sophie Winum Thomsen er 19 år og kommer fra Herlev. Efter gymnasiet tog hun et halvt sabbatår, hvor hun arbejdede i Tivoli. Hun var taget til uddannelseskaravanen, og havde snakket med en om skibsføreruddannelsen, og syntes at det lød spændende. Derefter deltog hun i Ship Event, som var et heldagsarrangement på en af Oslobådene om livet på havet, som Det Blå Danmark havde afholdt. Indtil videre er hun glad for sin uddannelse. Hun vil gerne ud at se verden og opleve noget. Hun synes, at livet til søs passer bedre til hende end et kedeligt 8-16 job. De unge bliver bombarderet med tilbud, men hun havde lyst til at vælge noget atypisk. Der er ikke nogen i hendes familie eller som hun kender, som har været sømand, og hun har også fået lidt at høre om sit valg af uddannelse, men mener at det passer godt til hende, fordi der skal ske noget. Hun håber at blive skibsfører en dag, men det vil tiden vise. Martin Oliver er 26 år og kommer fra Århus. Han synes, at det bliver rart med nogle lange arbejdsperioder afløst af friperioder i stedet for at arbejde hver dag. Han er uddannet som tømrer og pædagog og har arbejdet på en institution. Men der synes han, at det blev teoretisk. Han kan godt lide at arbejde med hænderne. Han vil gerne ud at se verden. Der er mange sømænd i hans fars familie, og han har gået med en karriere til søs i tankerne et stykke tid, men havde ikke lyst til at blive skibsassistent eller matros, og skulle lige finde den rigtige indgangsvinkel. 6\n7 Han er glad for miljøet nede på Frederiksøen, fordi det minder lidt om at være på et skib, da det ligger ved havnen, og de beskæftiger sig med maritime emner. Underviserne er entusiastiske, også i forhold til de steder han har læst tidligere. De er teoretisk velfunderede, men tager også det håndværksmæssige med sig ind i undervisningen. Simon Brejnholdt er 25 år og fra Århus. Han har tidligere læst HF, været selvstændig bådreparatør samt udlejet scootere til arrangementer. Han kender ikke nogen som sejler og hans vej til uddannelsen startede en sommer, da han var omkring år, hvor han deltog i en optimistsejlads under en sommeraktivitet afholdt af søspejderne. Efter det blev han bidt af at sejle og meldte sig ind i Egå sejlklub. Da han var 14, købte han sig en jolle med påhængsmotor, og siden har han skaffet sig større både med tiden. Han har også arbejdet for Lund Marinecenter, hvor han udførte reparationer. Han vil tage den duale uddannelse, og tænder især på at arbejde på broen. Han havde gået med tanken om at sende sin ansøgning i omkring et år, og ville gerne arbejde med noget relateret til det maritime, men var ikke helt sikker på, hvad det skulle være. Han havde overvejet at søge ind til søværnet blandt andet fordi, man får løn under uddannelse. Men så deltog han i en uddannelsesmesse og Ship Event, og blev inspireret til at vælge en karriere inden for Det Blå Danmark. Uddannelsen ramte bredt hans interesser og kompetencer inden for ledelse, sejlads og arbejde med motorer, således at han kunne forene fritid og arbejde. Han mener også, at en vej inden for det private vil give flere karrieremuligheder på længere sigt samt en bedre løn. Skrevet af Jóan Pauli Jespersen 7\n8 Besøg hos Den Maritime Havarikommission SIMAC News har været på besøg hos Den Maritime Havarikommission for at høre lidt mere om deres arbejde. Vi talte med den nye Undersøgelseschef Øssur Jarleivson Hilduberg samt Maritim Havariundersøger Lars H. Jacobsen. Øssur fortæller, at han i sin tid blev uddannet som dual skibsfører fra SIMAC. Derefter sejlede han i en periode for Mærsk, og igennem de sidste år har han været hos Søfartsstyrelsen og Opklaringsenheden, og for nylig blev han undersøgelseschef for Havarikommissionen. Lars er uddannet maskinmester igennem APM og Jepsen, og har derefter været ansat i Skibstilsynet siden Han har også været ansat i Opklaringsenheden fra den blev oprettet i På grund af harmonisering i EU har Opklaringsenheden skiftet navn til Den Maritime Havarikommission, og er blevet en selvstændig og uafhængig enhed. Alle modtagne oplysninger er fortrolige og anonyme. Formålet er at undersøge og forebygge ulykker i modsætning til fx en strafferetlig undersøgelse, hvor formålet er at fastlægge et ansvar. Havarikommissionen arbejder metodisk på en anden måde end de sædvanlige near-miss og non-conformance betragtninger, hvor man normalt søger at finde en root-cause. Den slags syn på ulykker bygger på at en simpel model, hvor man har et enkelt lineært kronologisk forløb. Havarikommissionen betragter de fleste ulykker som hændelser i komplekse systemer, hvor der ikke er en enkelt udløsende faktor. Man ser derimod de fleste ulykker som et udtryk for systemiske svagheder, hvor mennesker med deres adaptive adfærd normalt skaber sikkerhed, men kan komme under pres, og derfor ikke får taget hånd om kritiske begivenheder. Som et eksempel nævner de, at man kan have en brand i et skib, og at man ser på, hvad der fik den begivenhed til at resultere i en egentlig ulykke. Det kan være hvordan besætningen reagerede, og hvilke handlinger blev sat i værk, således at branden ikke fik lov til at udvikle sig. Havarikommissionen har en vis frihed til at vælge, hvilke ulykker man skriver rapport om, og det er som regel ulykkens alvorlighed eller særlige karakter, som er afgørende. De skriver rapporter om året. Ved forlis, dødsfald eller forurening har de pligt til at lave en rapport. En stor del af Havarikommissionens arbejde har drejet sig om ulykker inden for fiskeriet. Når en havariundersøger tager ud, vil de altid gerne komme så tidligt ud til stedet som muligt, for at indhente forklaringer. Generelt er folk meget imødekommende. De starter med at tale med de involverede parter, og har også et godt samarbejde med diverse eksperter, som de kan trække på i de forskellige sager. Det kan være sig inden for tekniske spørgsmål, brandteori osv. Derefter går de om bord og ser på hvilke tekniske beviser eller indikationer, de kan finde. Herunder kan de se på VDR, alarmsystemer og VHF kommunikation, for at finde de relevante tidspunkter, hvornår forskelige alarmer kom og hvorfra o.l. Det kan tage lang tid at danne sig et overblik over sammenhængen og forløbet under en ulykke. Det skyldes, at man ønsker en høj kvalitet på data, samt at finde ud af nøjagtigt hvordan enkelte elementer i et hændelsesforløb falder sammen for at udløse en egentlig ulykke. Der kan være stor forskel på ulykker. Nogle gange kan de hurtigt dannet sit en ide om, hvad der gik galt, hvis det er en hyppigt forekommende ulykke. Det kan være ting som oliesprøjt eller selvantændelse i klude. 8\n9 forhindre, at lignende ulykker vil få lov til at udvikle sig på samme måde. De fortæller også, at offentligheden ikke altid forstår, hvordan deres arbejde hænger sammen. At klarlægge en ulykke kræver ofte en del benarbejde. Som et eksempel nævner Lars deres seneste rapport, som de lavede efter anmodning fra det Færøske Skibstilsyn. Der var tale om den færøske trawler Athene, som udbrændte fuldstændigt. Da de ankom til skibet, var det kun en rygende ruin. Men igennem systematisk arbejde med hjælp af bl.a. politi og brandeksperter, lykkedes det til sidst at fastslå den tekniske årsag samt beskrive hændelsesforløbet og lave en analyse at begivenheden. Der er som regel mere end én udløsende faktor i et forløb, hvoraf mange er de såkaldte systemiske fejl, som er uforudsigelige, som fx træthed og kommercielt pres, som påvirker det enkelte menneskes reaktionsmønster. Også selve udfaldet kan være meget uforudsigeligt. De nævner som et eksempel en ulykke med Dronning Margrethe II, som kolliderede med et finsk skib. Der startede det med en kollision, som førte til en mand over bord situation, kort efter udbrød der brand i maskinrummet, og så fik man vand ind i skibet som gjorde, at man valgte at sejle skibet på grund. Når de undersøger en ulykke, så deler de den op i mindre stykker, og ret hurtigt lægger man mærke til, hvor komplicerede hændelsesforløbene er. På overfladen ser det måske ud til, at fx den vagthavende ikke har holdt behørigt udkik, men så dukker der en masse andre ting op, at han var træt, at han havde problemer med familien eller besætningen, at der var tæt tåge og meget trafik, at radaren ikke var hensigtsmæssigt konstrueret osv. Havarikommissionen udgiver deres rapporter som en anbefaling til, hvordan man kan forhindre ulykkerne i at gentage sig. De oplever, at nogle organisationer er bedre til at tage deres anbefalinger til sig end andre. Nogle reagerer efter den gamle opfattelse af ulykker, idet de kun ser på hvad det enkelte besætningsmedlem burde eller skulle have gjort, og hvis man afskediger ham, så er problemet løst. Men det tager lang tid. I dagspressen kan man læse om ulykker, hvor fx kaptajnen allerede kort tid efter en hændelse både er anklaget og dømt, som vi så i forbindelse med Costa Concordia. I Havarikommissionen taler de om den første og den anden historie. Den første historie er den meget enkle og banale forklaring, som kan udtrykkes i en overskrift. Den anden historie er så den mere komplicerede sammenhæng, som dukker op i løbet af nogle måneder efter, at en hændelse er sket. For at holde sig ajour deltager de i kurser på universiteter, hvor man forsker i ulykkesteori, som er fælles for alle brancher. Derudover har man et tæt samarbejde med andre instanser, som politiets Kriminal Tekniske Center og Dansk Brandteknisk Institut. De kan også altid indhente oplysninger om tegninger, regler osv. fra Søfartsstyrelsens eksperter, som holder til i samme bygning. Kommissionen giver ikke konkrete retningslinjer men generelle anbefalinger. Det er fordi, de ikke er eksperter i den daglige drift. Et eksempel på det var Præstø-ulykken, hvor det blev anbefalet Efterskoleforeningen at udarbejde en vejledning i forbindelse med sejlads, som man så lavede i fællesskab. De er glade, for at der har været en positiv udvikling, da statistikken over tid har vist, at der nu er væsentligt færre ulykker, også inden for fiskeriet. Skrevet af Jóan Pauli Jespersen De organisationer som er dygtige til at analysere anbefalingerne, vil derimod forsøge at forstå afkodningen af ulykkernes anatomi, for at de kan forandre deres arbejdsgange eller organisation, således at man i fremtiden kan 9\n10 På Sporet af historien Den 1. december dannede SIMAC rammen om et seerarrangement, som TV2- Fyn havde arrangeret. Det blev holdt i forbindelse med produktionen af seks udsendelser om Marstals maritime historie. Første foredragsholder var historiker Rasmus Dahlberg, som fortalte lidt om sin tilgang til og passion for at formidle historie til personer, som ikke på forhånd ved, at de er interesserede i historie. Det mener han, at alle er inderst inde. Det skyldes, at historien danner en referenceramme og fortæller os, hvor vi kommer fra, således at vi kan finde ud af, hvem vi er. Men det er ikke noget fastlagt. Det er en dynamisk udvikling, hvor modstræbende fortolkninger kæmper om magten på historiens slagmark. Den indeværende sæson af udsendelserne er den fjerde i rækken. Den første handlede om industriens historie på Fyn. Anden del omhandlede besættelsen, mens tredje del handlede om kendte og markante fynboer. Rasmus mente, at det gør formidlingen meget mere interessant, hvis den tilknyttes konkrete ting eller personer. Til den nuværende fjerde række i serien havde han ladet sig inspirere af Carsten Jensens bestseller Vi, de druknede, som har gjort historien om det Sydfynske Øhav så populær, at man endda er begyndt at tale om historieturisme til området. Igennem et samarbejde med Marstals Søfartsmuseum har de så prøvet at fortælle Marstals Søfartshistorie. Næste taler var Preben Dahl fra TV2, som har stået for produktionen. Han fortalte, at udsendelserne har været meget populære med seertal på ud af de cirka indbyggere på Fyn. Det svarer til 6 ud af 10, som havde sit tv tændt, når udsendelserne blev vist søndag mellem og Han berettede også om det gode samarbejde, de havde oplevet med marstallerne under produktionen. Der findes en særlig ånd ude på museet, hvor man har en fast kerne af medarbejdere og mange andre tilknyttede personer, som er drevet af deres nysgerrighed og et fællesskab omkring søfart. Preben nævnte også, at der snart kommer en ny tv-kanal, som hedder TV Fyn, som bliver lanceret 1. februar Den vil sende mange udsendelser om historie, bl.a. serierne det var dengang, ud fra gemmerne og med nænsom hånd. I pausen var der kaffe og kage, mens Marstals Småborgerlige Sangforening sang og spillede nogle sømandsviser, 10\n11 som blev leveret med både pondus og glimt i øjet. De havde til lejligheden skrevet en ny sang, som de kalder den store grundstødning, slet skjult hentydning til en nylig hændelse i det Sydfynske. Næste foredragsholder var direktør for Marstals Søfartsmuseum, Erik Kromann, som filosoferede om hjemstavnen og det maritime miljøs påvirkning på den kontra de kønsløse forstæder til storbyerne. Han ville gerne fortælle historien om det fællesskab, som udspringer fra et liv ved og på havet. At man kan fortælle om sine oplevelser til søs, gå en tur ned på havnen og ikke bare til ISPS hegnet. At man kan tage imod en trosse og få en snak med besætningen om turen. At havet sætter gang i fantasien og drømme om hvad man kan møde, mens man sejler på langfart. Han belyste det med nogle historier fra hans eget liv til søs, hvor han blandt andet havde været på Grønland og mødt en mand der og fundet ud af, at de havde fælles bekendte fra Ærø. Og at han havde været på Falklandsøerne og set et skilt, der viste retningen og afstanden til Ommel (en lille landsby udenfor Marstal). Fjerde og afsluttende oplæg blev afholdt af SIMACs direktør Jesper Bernhardt. Han fortalte, at søfarten er meget ændret i forhold til tidligere. Nu var der ingen snaps, fruentimmere om bord og man skal spise grønt til aftensmaden. Han påviste dog, at søfarten stadig har meget at give til samfundet i disse krisetider. Han fremsatte spørgsmålet, hvad skal vi leve af i fremtiden? Og gav selv svaret. Det er den såkaldte hemmelige sektor, nemlig det blå Danmark, som lever sit stille og ubemærkede liv, på trods af at der er folk direkte ansat i industrien, med ansat i underleverandørfirmaer og institutioner. Han nævnte også, at denne industri hvert år sejler omkring kroner hjem, og at de to fagforeninger Maskinmestrenes Forening og Søfartens Ledere melder ud, at 2 % af deres medarbejdere er arbejdsløse, hvilket er meget lavt i forhold til mange andre brancher. For at udbygge erhvervet må politikerne satse på søfart, så man kan fastholde og udbygge de kompetencer man har. Med de kæmpestore og meget specialiserede skibe man har i dag, er der mange ting at effektivisere og spare på, og det skal man nå igennem at uddanne danskere af den højeste standard. Jesper opfordrede de fremmødte til at sprede budskabet om den gode historie om søfarten, og derefter foretog tre studerende rundvisning på skolen, hvor de interesserede blandt andet fik mulighed for at prøve simulatoren og de andre spændende ting, som SIMAC har at byde på. Skrevet af Jóan Pauli Jespersen 11\n12 Tillykke til Dimittenderne Juniorofficerseksamen Jacob Le Fevre fra Job2sea holdt dimissionstalen Thomas Andersen Felix Alexander Christ Jesper Skjoldager Hansen Rasmus Hochreuter Mik Haahr Frederik Lawaetz Christian Benjamin Martinen Jonas Munk-Madsen Kasper Nielsen Mikkel Høj Niemann Kasper Raunskov Rasmussen Frederik Skov-Pedersen Anders Tobiesen Skibsførereksamen Maskinmestereksamen Jan Frølgaard Helle Greve Mona Lisa Knudsen Kirsten Brøsted Werner Ditte Marie Hjorth Westh Dennis Dunai Christiansen Simon Dietz Fuglsang Bjørn Tume Hesby Lars Jensen Thomas Karlsen Mads Christian Lønborg Lund Peter Christian Rendtorff Torben Risager-Madsen 12\n13 Tillykke Seniorofficerseksamen SE-Maskinchef Thomas Kongeskov Demant Marie Kruse Petersen Michael Rahlff Lars Øgaard Svendsen Matias Møller Svenningsen SE-Skibschef Anders Andresen Steffen Christensen Martin Stenberg Hagen Eriksen Ulrik Skogstad Fejerskov Andreas Kasper Flotiin Anders Cedergård Hoppe Brian Haahr Jens Brauchli Jensen Søren Jensen Jóan Pauli Jespersen Atle Rolf Dahlin Klæbel Alexander Kortenbach Philip Johannes Krause Kasper Kristensen Anders Bay Larsen Jonas Niemann Anders Christian Petersen Esben Kildebæk Søndergaard Claus Frænde Thaarup Simon Klüver Thaysen SE-Skibsfører Dan Jakobsen Morten Bøgh Jørgensen Andreas Forsberg Nielsen Klaus Godthaab Nielsen Lasse Biger Kjær Pedersen Simon Lindskov Rasmussen Andrass Thomsen SO-Maskinchef Tommy Jørgensen Poul Ladekarl Thomsen 13\n14 Kristian bor om bord I forlængelse af artiklen om på sporet af historien har SIMAC News besøgt Kristian Fogh Thomsen, som går i BS4. Han ejer en gammel båd kaldet Otto Rud, som han er begyndt at restaurere, og en del af året bor han og hans kæreste også om bord. Om Kristian selv Efter Kristian han blev færdig med gymnasiet, har han boet mange steder og været i gang med mange ting. Bl.a. har han været bestyrer for en bar, sejlet med turister i et vikingeskib, boet i Hamburg, været en tur med Georg Stage og sejlet med coaster. Derefter blev han uddannet til matros i Frederikshavn og stod så til søs igen. Først med coastere, men senere skiftede han til Norden, og efter endt sejltid startede han på at læse til skibsfører i Marstal. Han var dog ikke så glad for at studere på Ærø, så han skiftede til SIMAC, hvor han er nu. Efter hans mening var det et lidt lukket miljø på Ærø. Han mener også, at skolerne har en meget forskellig tilgang til tingene, da man på Marstal satser meget på at nurse eleverne, så de kan bestå eksamen, mens det på SIMAC foregår på en mere akademisk måde. Der skal man være lidt mere selvstændig, men til gengæld får man en bred og solid uddannelse, og med en bachelor er der bedre muligheder for at læse videre eller skifte branche, fordi som han siger; så sejler folk i dag kun i gennemsnit 6 år, efter at de er færdige. Han vil dog ikke sige, at den ene skole er bedre end den anden, men at SIMAC passer bedre til ham. Kristian er fascineret af gamle håndværkstraditioner og kan godt lide at lave tingene selv på sin egen måde. Som eksempler på det kan nævnes, at han også har en veteranknallert, som han roder med, og at han har bygget sin egen jolle, som han bruger sammen med skibet. Om båden Otto På et tidspunkt stod Kristian i lære som bådebygger. Det foregik på Maritimt Forsøgscenter i Lyndby ved Roskilde. Derigennem fik han en kammerat, som havde et skib, og så blev Kristian inspireret til få sit eget. Ved en tilfældighed kom han til Middelfart under Fyn Rundt for Bevaringsværdige Skibe og fik øje på Otto, som lå ubrugt ved kaj, efter at en højskole havde købt skibet, men ikke brugte det mere, da det nok for sent var gået op for dem, hvad 14\n15 det krævede at have et træskib. Det var om sommeren. De tidligere ejere ville gerne have kr. for skibet, men Kristian bød kr., sådan halvejs for sjov, og tog så ud at sejle. Da han kom hjem efter omkring et halvt år, fik han besked på, at man gerne ville indgå en handel, og således endte han med at blive ejer af skibet for godt og vel 6 år siden. der lagt motor i, og der blev bygget et styrehus agter, en såkaldt røvforkøler hytte. Skibet blev benyttet til at modtage levende ål og torsk fra lokale fiskere for siden at fragte dem videre til markedet. Derefter begyndte han på at lave nogle nødreparationer, og senere blev skibet sejlet til Svendborg i marts måned. I løbet af den sommer sejlede han nogle ture rundt i det Sydfynske, hvorefter skibet igen blev lagt op. Meningen var at få skibet på bedding, for at lave nogle større reparationer. Siden har han boet i Otto. Først i Marstal og derefter i Svendborg. Det er lidt af en livsstil for ham, og han har fået nogle gode oplevelser. Han husker bl.a. hvor dejligt, det var at vågne op i Svendborg på træskibsbroen og spise sin morgenmad på dækket og nyde den gode udsigt. Kølen til Otto blev lagt i 1895 i Frederikssund. Skibet blev bygget på klamp, dvs. uden tegninger. Skibet var oprindeligt en galeaserigget kvase med åledam. I 1913 blev 15\n16 Om fremtiden Planen er at gøre uddannelsen færdig og komme ud at tjene penge til den videre restaurering. Han nævner, at en meget klog træskibsmand engang havde sagt, at det at eje et træskib er som at stå under den kolde bruser og rive tusindkronesedler i stykker. Helt så slemt synes han dog ikke, at det er, men det kræver helt sikkert, at man har en passion for det, ellers ville man hurtigt blive træt af det. Han beskriver det som en kærlighed. Lige som nogle er fascineret af motorcykler eller biler, så er Kristian forelsket i sit skib. Det er ikke kun den gode historie, som følger med skibet, men også det at man har en fysisk ting, som repræsenterer en håndværksmæssig arv, som er ved at gå i glemmebogen og også en vigtig del af Danmarks historie, eftersom at man for 100 år siden ikke havde de transportmuligheder, som man har i dag, men derimod var fuldstændig afhængig af disse skibe, som fragtede alt hvad man havde brug for. Kristian havde kigget på mange træskibe, men der var ikke rigtigt noget, som fangede ham. Da han lagde sine øjne på Otto første gang, kunne han straks se potentialet i stedet for forfaldet. Han synes, at hans skib passer godt sammen med hans temperament og hans måde at sejle på. Det er måske ikke det mest hurtige, men det kan sejle godt i lægt vand, og det synes Kristian, er en udfordring. Otto har en stor sejlføring, er bred, har en god stabilitet og stikker ikke ret dybt. Kristian vil gerne få skibet til at se ud, som det oprindeligt har gjort. Og til det vil han gerne bruge nogle traditionelle midler. Han mener, at der ligger en værdifuld arv i dette. Igennem historien er man gået væk fra de oprindelige materialer, ikke fordi der var noget galt med dem, men fordi nye metoder og materialer var billigere. Så det eksperimenterer han lidt med. Han har også anskaffet sig nogle gamle værktøjer til det. Han synes, at det er synd, at den gamle arv er ved at forsvinde. Der findes ikke ret mange træbyggere tilbage i dag og næppe nogen, der har lagt kølen til et nyt skib. Det er vigtigt at bevare de gamle skibe. Ikke kun de store og flotte, men også de små arbejdsheste, som har fået tingene til at fungere. Efter hans mening burde der være mindst et eksemplar af hver type, som blev bevaret. Og det 16\n17 er nødvendigt, at man har skibene fysisk tilstede, fordi der ligger noget håndgribeligt i selve skibene, som man ikke får på samme måde ved at se en model eller en tegning. Så på den måde vil han også gerne slå et slag for, at man i Danmark bevarer noget af sin gamle søfartskultur. Derfor kunne han også godt tænke sig, at der var nogle bedre muligheder for at få støtte til at vedligeholde et gammelt skib, som er meget dyrt. Godt nok er der mulighed for at få penge fra skibsbevaringsfonden, men der er mange om buddet, og han ved heller ikke så meget om, hvordan man laver fundraising. En anden ting er også, at han ikke har lyst til at lave sit skib om til en reklamesøjle. Kristian fortæller også, at der fx er en luksusskat på hans forsikring, og den kunne man godt fjerne, eftersom man gør landet en tjeneste ved at bevare de gamle skibe. Han ville også sætte pris på, hvis man kunne købe træ direkte i statsskovene til en anstændig pris, da det er en stor post på budgettet. En anden mulighed kunne være at få en slags statsstøtte til bådebyggere, da de koster 600 kroner i timen. Skrevet af Jóan Pauli Jespersen 17\n18 Nyt fra OLC Trine Toft Bibliotekar 2011 blev året, hvor SIMAC fik sit Open Learning Center. Jeg er glad for og stolt af, at vi som den eneste af de maritime skoler har et læringscenter med eget bibliotek, og endda i så gode rammer. De pædagogiske tanker bag OLC manifesterer sig langsomt, og det kan mærkes: i løbet af en dag kommer der rigtig mange spørgsmål, som ikke lige har noget med bøger at gøre. Det var også ideen bag: at her skulle der skabes et rum til at udveksle viden i. OLC bliver flittigt benyttet til gruppearbejde, og jeg kunne endda ønske, at der var endnu mere plads, når studiegrupper må gå forgæves. I 2012 kommer der dog en bookingfunktion på gruppelokalet, så det bliver muligt at reservere det over Sharenet. På Sharenet er de fleste af de gamle dokumenter fra Elektronisk Bibliotek på Info2all lagt over, og al viden er nu samlet under det punkt, der hedder Afdelinger -> Open Learning Center. Samtidig har biblioteksassistenterne arbejdet hårdt på at få registreret alle tidligere bachelorprojekter i vores bibliotekssystem. De af projekterne, hvor de studerende har givet tilladelse til, at de må ligge internt tilgængelige, kan nu ses igennem biblioteksdatabasen. For at få adgang til dem, klikker du dig ind i vores base på Log på med dit CPR-nummer (uden bindestreg) og et password, der er de sidste fire cifre i samme. Hvis du laver en søgning, der hedder [bachelorprojekt online] og vælger bibliotek = SIMAC, så finder du alle de bachelorprojekter, som du har adgang til at læse. Bemærk, at du kun kan se dem, hvis du logger på som SIMAC-låner. Forsvundne bøger På personalemødet i december præsenterede MSU deres anbefalinger til forbedringer af studiemiljøet, og et af punkterne hed: Et åbent OLC, også når der ikke er personale. Argumentet var, at det er voksne mennesker, der går her på stedet, som sagtens kan administrere, at bøgerne i biblioteket er frit tilgængelige. Her i OLC har vi lige haft den årlige bogoptælling, som viste, at der manglede ca. 50 bøger. Det er svært at svare på, hvordan de forsvinder, men for fem af bøgerne kender vi sagen. Jeg var til konference, og den biblioteksassistent, der skulle på vagt om eftermiddagen, var forsinket. Vores direktør Jesper Bernhardt åbnede, som det flinke menneske han nu er, døren til OLC og gav sig til at betjene de studerende. Stregkoder blev scannet, og folk skrev deres studienummer og navn på siderne. Tilbage fra konferencen gav jeg mig til at låne bøgerne ud gennem vores system. Desværre kunne jeg ikke finde den låner, som havde lånt de omtalte bøger. Personen havde opgivet et navn og et studienummer, der ikke fandtes. Det er ganske rigtigt, at det er voksne mennesker, som går her, og som, for langt de flestes vedkommende, kan finde ud af, at materialerne lige skal tjekkes ud, inden de forlader OLC. Desværre er der bare et fåtal, der ikke kan, og så længe det er sådan, bliver vi desværre nødt til at låse døren, når vi går. Nye åbningstider Jeg har siden 2010 undervist på Fredericia og Københavns Maskinmesterskoler, og nogle gange er jeg væk pga. kurser eller afspadsering. Det giver desværre lukkedage i OLC, og ligesom MSU synes vi også, det er et problem. I er rigtig gode til at bruge OLC, og vi ville gerne holde åbent på alle de tidspunkter, hvor I har behov for det. Løsningen bliver derfor, at biblioteksassistenterne fra 2012 tager over om formiddagen, når jeg er væk, i det omfang deres skemaer nu tillader det. For at kunne finansiere dette, lukker OLC for fremtiden kl mandag torsdag. Det er sjældent, at der sidder studerende her på skolen indtil kl , så det har vi fundet rimeligt. Offentligt udlån Igennem min tid her har jeg været med til at dimittere et hav af studerende. Gennem undervisningen i informationssøgning har jeg igen og igen fortalt, hvor vigtigt det er at holde sig opdateret med den nyste viden, også når man ikke længere er studerende. Med lukningen af Søfartens Bibliotek, som var fagbibliotek for søfart, er det bare blevet meget svært. Det meste af samlingen overgik til Handels- og Søfartsmuseets bibliotek, som desværre ikke har offentligt udlån. Vi er nu det eneste bibliotek i landet, som har bøger om nutidig søfart på hylderne, og det giver en vis forpligtigelse. Det er derfor blevet besluttet, at vi åbner for udlån til andre end studerende og ansatte på SIMAC. I praksis betyder det, at man, og også jer når I bliver færdige her, kan låne bøgerne i OLC gennem bibliotek.dk. Nogle titler er meget populære blandt de studerende her, og dem vil vi for så vidt muligt forsøge at holde ude af systemet, så de er til udlån for jer, når I skal bruge dem. 18\n19 Reflekser og arbejdsmiljø Dorte Olbæk Hansen Adjunkt Hvad har reflekser overhovedet at gøre med arbejdsmiljø kunne man tænke, da der blev delt reflekser ud et par morgener i starten af februar. Udover, at det var en pragtfuld måde at få sagt godmorgen på, så var det også en god lejlighed til at få sat fokus på arbejdsmiljø. Det ligger måske også lidt i gråzonen, for det er på den ene side ikke direkte arbejdsmiljø men på den anden side, er det måske lidt arbejdsmiljø alligevel? Grunden til at SIMAC deler dem ud, er, at SIMAC og EMBODY SAFETY ønsker, at vi alle passer godt på hinanden, og måske starter det i virkeligheden allerede når vi er på vej til og fra SIMAC? Tanken med reflekserne er, at få os alle til at tænke lidt over arbejdsmiljø og arbejdssikkerhed hver eneste dag. Hvis vi, med lidt ekstra synlighed kan medvirke til, at alle kommer sikkert frem og tilbage så starter og slutter arbejdsdagen godt, og det er da et meget godt afsæt. På Videncenter for Arbejdsmiljø mener man, at arbejdsliv og privatliv hænger tæt sammen. Livsstil og arbejdsmiljø påvirker hinanden, skriver de på deres hjemmeside. Det er nok også tilfældet for os, der har vores gang på SIMAC. Derfor skal opfordringen også være, at reflekserne kan bruges til andet, end når man transporterer sig til og fra SIMAC - de er bestemt også anvendelige i andre sammenhænge. Har reflekser og arbejdsmiljø noget med hinanden at gøre? Hvad mener du? Tænk sikkert pas på dig. PS. Har du ikke fået din egen refleks, er den blevet væk, eller mangler du bare en ekstra, så har jeg flere i lokale 213 kom bare forbi. Reference: Videncenter for arbejdsmiljø: Sundhed på arbejdspladsen. Udgivet af Videncenter for arbejdsmiljø. Internetadresse: - Besøgt d (Internet) 19\n20 Maskinmesterforeningens Kredsmøde i Svendborg Torsdag den 19. januar blev der holdt det årlige Svendborg Kredsmøde for Maskinmestrenes Forening på Hotel Svendborg, hvor der også blev holdt Kredsmøde året før. Christian B. Martinen I denne omgang mødte 97 medlemmer op, heraf 12 fra SI- MAC. Mødet startede kl med en god middag og hyggeligt samvær. Efter en times spisning mødtes vi i konferencesalen, hvor foreningens formand Per Jørgensen og Kredsformanden Jakob Kristiansen informerede os om dagsordenen. Arbejdsmarkedet Som første punkt på dagsordenen fortalte Per Jørgensen om den aktuelle situation for maskinmestre på arbejdsmarkedet. Der er pt. 89 ledige maskinmestre på landsplan, hvilket svarer til 2,9 % af alle de arbejdsduelige medlemmer. Men på trods af det er der mere end tilstrækkelig mange ledige arbejdspladser til dem både til søs og på land, så det handler her om at skaffe bedre vilkår for også at få de 89 i arbejde. Dette er jf. Per Jørgensen et ganske udmærket resultat, når man ser på, at Danmark mistede i alt arbejdspladser i den private sektor de sidste to år. Foreningen har arbejdet på at skaffe nye studiepladser og viste regeringen betydningen af maskinmesteruddannelsen, hvorfor regeringen nu har besluttet at skaffe 170 nye studiepladser, hvoraf hver koster ca kr. Og det er også for at kompensere for det stigende antal ansøgende og holde kompetencerne fast her i landet. Til dette formål bliver de nye uddannelsespladser også EU subventioneret. Den store fremgang bliver også bekræftet i, at det var Maskinmestrenes Foreningens formål, at medlemstallet kommer over i 2015, men dette tal blev allerede overskredet i DIS-Overenskomst Her kan rapporteres, at overenskomsten med færgeforeninger er blevet færdigforhandlet, mens overenskomsten på langfart stadigvæk er under forhandling. Problemet her er skattespørgsmålet, da overenskomsten skal genforhandles hver gang, der kommer en skattelettelse (jf. en gammel aftale). I forbindelse med det har Maskinmestrenes Forening et uformelt møde med Danmarks Rederiforening den 23. januar, hvor sagen skal drøftes nærmere. Et problem der blev konstateret, er, at Christiansborg ikke virker interesseret i at deltage i sagen om skattelettelsen og siger, at det er noget, der udelukkende skal forhandles med rederen. Efter-/Diplomuddannelser Der skulle oprindelig holdes et foredrag om efteruddannelser og diplomuddannelser af Lars Søgaard fra Fredericia Maskinmesterskole, men han var desværre forhindret, så det blev i stedet til en åben diskussion omkring maskinmesteruddannelsen generelt. Per Jørgensen fortalte dog også lidt om betydningen af efteruddannelse for maskinmesterens kompetencer. Det er formålet med en diplomuddannelse at lære at argumentere for noget. Det blev konkluderet, at det er maskinmeterens styrke at danne en forbindelse mellem ingeniør og håndværker. Der var stor dialog om, i hvilken grad man skal blive uddannet til håndværker, og i hvilken grad man skal blive uddannet til ingeniør. Et oversigt over diplomuddannelser kan ses på Der er i øvrigt også mange virksomheder, der tilbyder en efteruddannelse eller AMU-kurser. Foredrag om Kalundborg Kommune Som sidste store punkt på dagsordenen var et foredrag af Niels Larsen, som er direktør for Cluster Biofuels og Kalundborg Symbiosis, som er et projekt, hvor man prøver at skabe Den grønne industrikommune. Projektet bygger på at 15 % af Danmarks fragt går gennem Kalundborg Havn, hvorfor også 9 % af Danmarks CO2 kommer fra Kalundborg. For at nedsætte CO2 udslippet har man i samarbejde med bl.a. DONG sat flere ladestationer til elbiler op i byen, og der er planer om en elfærge til Nekselø, vindmøller og et produktionsanlæg til biobrændstoffer. Alene gør projekterne ikke den store forskel, men det er den samlede indsats der gør forskellen. En enzymreaktor lavet af DONG kører nu også som pilotanlæg for usorteret biomasse og husholdningsaffald, men her skal tages særlig hensyn til eventuelle tungmetaller i affaldet. Ifølge Niels Larsen bliver husholdningsaffald fremtiden for biomasse-energi. Til afslutning fortalte Kredsformanden Jakob Kristiansen om kommende arrangementer, som evt. besøg på MTC s training center i Rantzausminde og TV2 Fyns studie i Odense. 20


Tilbehør til sportsure | Køb online her | Bilka.dk\nØnsker du dig et sportsur fra Garmin, så kan du finde et bredt udvalg på Bilka.dk. Her er der både ure og urremme i mange forskellige farver og størrelser, så du kan få præcis det ur, som matcher din personlige stil.\nForbedr din aktive hverdag med et ur fra Garmin\nHvis du har en aktiv livsstil, så vil du opleve mange fordele med et sportsur. Med et sportsur vil du på en smart og effektiv måde kunne holde øje med dine aktivitetsmål, kalorieforbrænding, søvn m.m. Du vil få en fantastisk makker til at holde din motivation højt.\nPå Bilka.dk kan du finde lækre sportsure fra Garmin. Med et ur fra Garmin kan du holde øje med din form og dine fremskridt. Du kan blandt andet registrere dine skridt og de kalorier, du indtager i løbet af dagen, samt måle din puls. Derudover kan du indstille dit ur til at vise notifikationer fra din telefon, og du kan også styre musikken fra dit Garmin ur.\nDu kan også finde ure fra Garmin med GPS-funktion, som er for dig, der elsker en aktiv hverdag og ture i naturen. Med et ur med GPS kan du nemt have styr på din rute, også i mere udfordrende omgivelser og terræn. Her har du stadig de klassiske funktioner som pulsmåler og skridttæller, men du kan blandt andet også måle højden over havet med uret.\nFlotte ure til børn fra Garmin\nPå Bilka.dk kan du finde ure fra Garmin til både børn og voksne. Urene fra Garmin til børn er egnet til at svømme med og har et udskifteligt batteri med op til et års batterilevetid. Med disse ure kan børnene få adgang til sjove, små spil og eventyr ved at gennemføre 60 minutters daglig aktivitet. Med en app på forældrenes telefon er det muligt at se skridt, søvn og aktive minutter.\nSe alle vores moderne smartwatches fra flere mærker som Apple og Huawei.\nOpgradér dit ur med en smart rem\nPå Bilka.dk kan du få et bredt udvalg af urremme fra Garmin, så du kan personliggøre dit ur. Du finder remme i mange forskellige størrelser og farver, så du har rig mulighed for at finde en rem, som matcher din smag.\nNår du handler på Bilka.dk har du ubegrænset returret, så længe dine varer er intakt og i original emballage. Du kan enten sende dine varer, eller returnere i din nærmeste Bilka.


arformoterol (indånding) beskrivelse og mærkenavne – Elija\narformoterol (indånding) beskrivelse og mærkenavne\nArformoterol anvendes til behandling af symptomer på kronisk obstruktiv lungesygdom (COPD), herunder kronisk bronkitis og emfysem. KOL er en langvarig lungesygdom, der forårsager bronkospasme (hvæsen eller besvær med at trække vejret).\nArformoterol hører til familien af lægemidler kaldet bronkodilatatorer. Bronkodilatatorer er lægemidler, der pustet ind gennem munden for at åbne bronkierne (luftvejene) i lungerne. Det er taget ved inhalation (en inhalator) for at hjælpe fald hoste, hvæsen, åndenød, og urolige vejrtrækning ved at øge strømmen af luft i lungerne.\nNår de anvendes regelmæssigt hver dag, inhaleret arformoterol nedsætter antallet og sværhedsgraden af KOL. Dog vil det ikke lindre symptomer på en KOL angreb, der allerede er begyndt.\nRelevante undersøgelser er ikke udført på forholdet af alder over for virkningerne af arformoterol indånding i den pædiatriske population. Sikkerhed og virkning er ikke klarlagt.\nPassende undersøgelser udført til dato har ikke påvist geriatriske-specifikke problemer, som ville begrænse nytten af arformoterol indånding hos ældre. Ældre patienter er mere tilbøjelige til at være følsomme for visse bivirkninger af denne medicin end yngre voksne.\nBrug denne medicin kun som anvist af din læge. Brug ikke mere af det og ikke bruge det oftere end anbefalet på etiketten, medmindre andet er bestemt af din læge. Brug af medicin oftere kan øge risikoen for alvorlige bivirkninger.\nDenne medicin bør komme med en medicin guide. Læs og følg disse instruktioner nøje. Spørg din læge eller apoteket, hvis du har spørgsmål. Spørg på apoteket, for den medicin guide, hvis du ikke har en. Din læge kan bede dig om at underskrive nogle former for at vise, at du forstår disse oplysninger.\nDu skal bruge denne medicin med en inhalator enhed kaldet en forstøver. Forstøveren bliver medicinen ind i en fin tåge, som du indånder gennem munden og lungerne. Din pårørende vil vise dig, hvordan du bruger din forstøver.\nDenne medicin er inhaleret, og må ikke sluges eller injiceres.\nAt bruge inhalation opløsning i forstøveren\nOpbevar uåbnede hætteglas med medicinen i køleskabet. Må ikke fryses. En åben hætteglas medicin skal anvendes med det samme.\nUåbnede folieposer af denne medicin kan også opbevares ved stuetemperatur, væk fra varme og direkte lys, i op til seks uger.\nDet er meget vigtigt, at din læge kontrollere dine fremskridt med regelmæssige besøg. Dette vil give din læge for at se, om medicinen virker korrekt, og at beslutte, om du skal fortsætte med at tage det.\nFortæl din læge, hvis du har astma. Nogle mennesker med astma har haft flere alvorlige astmaanfald, når de brugte denne medicin. Tal med din læge om eventuelle spørgsmål eller problemer du måtte have.\nPrevious Previous post: akut myeloid leukæmi (AML) test og diagnose\nNext Next post: amlodipin og olmesartan (oralt) beskrivelse og mærkenavne


Kosttilskud - Sportsernæring - Træning\nKun 179,94 kr\nMagnesium+ 300 indeholder de 2 letoptagelige former: Magnesiumpidolat (Magnesium-L-Pidolat) og Magnesiumdioxid....\nPurevivas Magnesium Citrat 200 mg er et tilskud til dit daglige indtag af magnesium, for at sikre at din krop fungerer som den skal. ...\n177.54 Kun 177,54 kr\nPureviva Calcium & Magnesium (360 kap)\nPureviva Calcium og magnesium, giver dig en blanding af 2 vigtige mineraler, der kan have betydning for dit energiniveau....\nPureviva Active (90 kap)\nPureviva Active er en blanding af vitaminer og mineraler specielt sammensat til dig der lever et aktivt liv. ...\nFå det bedste fra Calcium og Magnesium. Magnesium er nødvendigt for optagelsen af calcium....\n90.95 Kun 90,95 kr\nStresset og uoplagt? Få de vigtigste aktive stofgrupper med Pureviva Rosenrod, som kan bidrage til at mindske stress og øge den mentale præsentation. ...\nPris: 145,95 kr\nFår du nok magnesium? Med Purevivas Magnesium Citrat 200mg får du dit daglige tilskud af magnesium med kun 1 tablet om dagen....\n76.95 Kun 76,95 kr\nPureviva Active er et tilskud til dig der lever et aktivt liv, og gerne vil have et større overskud i hverdagen. Tilskuddet indeholder nemlig en unik blanding af vitaminer og mineraler. ...\nPuori (PurePharma) Magnesium M3 (120 kap)\nPurePharma Magnesium og M3 - Purepharma produkter er specielt designet i Danmark med udgangspunkt i kvalitet og bæredygtighed....\nKosttilskud med en høj koncentration af alle B-vitaminer. Derudover cholin, inositol og lecithin for en optimal optagelse og udnyttelse....\nKun 329,00 kr\n175.18 Kun 175,18 kr\nBio-Magnesium indeholder 200 mg magnesium i form af organiske og uorganiske forbindelser. Bio-Magnesium indeholder hele tre forskellige magnesium-kilder (magnesium-acetat, magnesium-carbonat og magnes...\nKun 284,95 kr\nVejl. pris: 409,95 kr\nPuori (PurePharma) Vitamin D3 med Kokosolie - 62,5 µg (120 kapsler)\nVitamin D bidrager til at vedligeholde en normal muskelfunktion, knogler samt normal optagelse og udnyttelse af calcium og phosphor....\nKun 105,00 kr\nKun 223,00 kr\nkosttilskud med det naturlige ekstrakt yerba mate og Cholin....\n345 Kun 345,00 kr\nPris: 457,00 kr\n366.7 Kun 366,70 kr\nBerthelsen Vegansk Magnesium 250 (240 tab)\nKosttilskud med magnesium fra Berthelsen ...\n221.22 Kun 221,22 kr\nCamette Rosenrod/Rhodiola 200mg (90 kap)\nHver kapsel fra Camette indeholder 200 mg Rosenrod ekstrakt....\nKun 98,95 kr\nVejl. pris: 120,00 kr\n299.21 Kun 299,21 kr\nKun 146,94 kr\nKosttilskud med Magnesium. ...\nKun 66,74 kr\n216.72 Kun 216,72 kr\nPlantforce Magnesium neutral (150 g)\nMagnesium i pulverform. ...\nBiosym Magnesium +300 med hele 300 kapsler. ...\nArctic Root Rosenrod er et naturlægemiddel mod træthed og til hurtig rekonvalescens . Her får du 80 tabs med 145 mg. RosenRod....\nPlanteforce Magnesium Passionsfrugt (150 g)\nMagnesium i pulverform med smag af passionsfrugt. ...\nBiorto Magnesium Citrat (90 kap)\nMagnesium er vigtigt for knoglernes opbygning....\nFlydende og velsmagende magnesiumtilskud fra Salus. ...\n153.94 Kun 153,94 kr\nNew Nordic Magnesium Malate (270 kap)\nKosttilskud med Magnesium malat og urter....\n314.95 Kun 314,95 kr\nPuori Magnesium M3 (180 kap)\nEt kosttilskud med magnesium. ...\nKosttilskud med æblecidereddike af høj styrke, en tablet indeholder hele 1000 mg æblecidereddike pulver. ...\nPureviva Magnesium 200 mg (90 tab)\nPureviva Magnesium Kosttilskud...\n324.95 Kun 324,95 kr\nBerthelsen Vegansk Magnesium 250mg (90 tab)\nKosttilskud med magnesium....\n111.74 Kun 111,74 kr\nUniKalk Extra Tablet (160 tab)\n115.95 115,95 kr\nDette kosttilskud er proppet med urter samt organisk bundet magnesium, hvor smagsnuancerne kommer fra den lækre kombination af bl.a. abrikos, ananas og mango....\nMagnesium+ 300 indeholder magnesiumpidolat. - Danmarks første magnesiumpræparat med Magnesiumpidolat - indeholder en unik kombination af to magnesiumformer: Magnesiumpidolat (Magnesium-L-Pidolat) og...\n110.39 Kun 110,39 kr\nNatur Drogeriet Brusk Lenk Kollagenpulver (275 gr)\nBrusk Lenk - byggesten til hår hud og negle samt til sportsligt belastende led og sener. Brusk Lenk pulver er en hydrolyseret og spraytørret gelatine med et højt indhold af komplekse prolin-værdi...\nPureviva Magnesium 200mg (180 tab)\nSørg for at du får nok magnesium ved hjælp af dette kosttilskud der indeholder 200mg magnesium pr tablet...\n150.95 150,95 kr\nMono Normal Magnesium fra Livol bidrager til en normal muskelfunktion og er vigtigt for både muskler og knogler. Derudover bidrager magnesium bl.a. også med at vedligeholde nervesystemets normale fu...\n61.5 61,50 kr\nLivol Vitamin D3 (220 tab)\nLivol vitamin D3 er for dig, der ønsker at vedligeholde dit immunforsvar. D-vitamin øger kroppens optagelse og udnyttelse af kalk og fosfor, og vedligeholder dine knogler, tænder. Desuden bidrage...\nOmega 3 fiskeolie til børn....\nNature's Own Vitamin D3 (60 tab.)\nKosttilskud med Vitamin D3 fra Nature's Own...\nNordic Naturals Ultimate Omega (120 kap)\nEt meget koncenteret Omega 3 produkt. Indeholder 1280 mg Omega 3 på bare 2 kapsler. 250 mg EPA og DHA/dg bidrager til en normal funktion af hjertet 250 mg DHA/dg bidrager til at opretholde et normal ...\n374.2 Kun 374,20 kr\nPharma Nord Bio-Magnesium 200 mg (60 tabletter)\nFå et kompleks af tre forskellige magnesium-kilder med Bio-Magnesiuym, hvilket giver en høj optagelighed....


Pladsmæssigt er Ibiza rigtig godt med, dens størrelse taget i betragtning. Ønsker du mere plads, så fås modellen også som stationcar kaldet ST.\nTeknisk højt niveau\nMangler lidt punch\nLidt kedelig uden Velvet line\nSeat Ibiza FR TSI – et får i ulveklæder\nSeat Ibiza er en populær bil i Danmark, hvilket er ganske forståeligt, når man kigger på den seneste version. Du får nemlig et smart design og masser af udstyr til meget fornuftige penge. Vi tester denne 1,0 liters TSI med 110 hk. Motoren er 3-cylindret og har et maksimalt drejningsmoment på 200 Nm ved 2.000 o/min.\nIbiza sælger godt i Danmark – og det gør den fordi, danskerne godt kan lide smart design og masser af udstyr til billige penge. Når man så samtidig har et moderselskab, der hedder VW, ja så føler man som forbruger, at kvaliteten nok heller ikke er helt værst. Og det er den heller ikke.\nSeat Ibiza ser bedre ud end en Polo og kører ligeså godt. Vores testbil er leveret i farven Velvet, hvilket er et utrolig godt valg. Specielt hvis du vælger Velvet eksteriør og interiørpakke med, så bl.a. fælge, sæder og luftdyser matcher bilens lak. Det ser rigtig godt ud og er absolut de ekstra penge værd. Seat modeller har mange gange en tendens til at virke meget sort i sort, når det drejer sig om kabinen. Men, det sørger Velvet detaljerne for ikke sker.\nMotoren yder som sagt 110 hk. Det virker umiddelbart mere end rigeligt til den forholdsvis lette bil – men på forunderlig vis så virker bilen ikke hurtig. 0-100 km/t er overstået på 9,2 sekunder. Rent køreteknisk er Ibiza til gengæld rigtig godt med. Den kører mere dynamisk end VW Polo, men er dog ikke så skarp som Ford Fiesta.\nVores Ibiza er udstyret med Full-link, hvilket er et system til Seat mediecenter, hvor du nærmest spejler din mobiltelefon over på bilens touch screen. Systemet er kompatibelt med Apple CarPlay og senere på året Android Auto. Det fungerer glimrende, og har du bare den mindste interesse i teknik, så er det et must til bilen.\nIbiza fås fra 120.000,-. Ønsker du den 1,0 liters TSI motor med 110 hk, så er startprisen 153.000,-. Med ekstraudstyr i form af Velvet metallak, LED-lys, Full-link og 16” alufælge, så ender prisen på 199.000,-.\nAlt i alt er Ibiza et godt bud på en bil til den lille familie med begrænsede midler. Kvaliteten er rigtig god for klassen, og du får oveni hatten en bil, som har nogle glimrende køreegenskaber. Ønsker du en direkte sammenligning med f.eks. VW Polo, så må det blive Polo 1,2 TSI med 110 hk (den 1,0 liters fås ikke til Polo med 110 hk). Her er merprisen for Poloen hele 60.000,-. Vælger du den 1,0 liters Polo med 95 hk, så er merprisen 21.000,-. Ibiza har givetvis ikke samme gensalgsværdi, som Polo har – men, hvem tænker på det, når man står og køber ny bil, der gerne skulle være familiens foretrukne de næste 4-5 år eller mere.\nSamlet set er Seat Ibiza et super godt køb i en meget populær klasse.\nAntal HK 110\nDrejningsmoment (Nm) 200\nAcc 0 til 100 km/t (sek.) 9,2\nCO2-emission (g/km) 99\nBagagerumskapacitet (l) -\nDrejningsmoment målt ved omdrejninger 2.000\nForbrug (km/l), målt 19,0\nForbrug EU-mix (km/l) 23,3\nHK målt ved Omdr. -\nPris (inkl. udstyr) 199.190\nTophastighed (km/t) 197


Journalister bag ny Løkke-bog: V-folk sviner hinanden til - TV 2\nJournalister bag ny Løkke-bog: V-folk sviner hinanden til\n29. nov. 2014, 22:36\nInterview med journalister bag ny bog\nLøkke: Jeg har lagt den 3. juni bag mig\nHele forløbet omkring tilblivelsen af en ny bog om Lars Løkke Rasmussen ”LLR,” der udkommer mandag, har været usædvanlig og afslører et parti i dyb splittelse.\nSådan siger de to politisk erfarne BT-journalister, der har skrevet bogen – Andreas Karker og Thomas Nørmark Krog.\n- Opgøret på hovedbestyrelsesmødet den 3. juni har været meget mere voldsomt end dét, man kunne se på tv - det var kun toppen af isbjerget, siger den ene af forfatterne bag bogen, Andreas Karker.\nThomas Nørmark Krog tilføjer:\n- Dét, der har overrasket mig mest er, hvor stor splittelse, der er i partiet – de magtkampe og fløjdannelser, der er. Det kommer nok mest bag på mig, det må jeg sige. Og alle de interesser, der er i at svine henholdsvis Kristian Jensen og Lars Løkke Rasmussen til.\nJournalister: Løkke og kilder optog interviews\nForfatterne har haft to samtaler af fire timers varighed med Lars Løkke Rasmussen, og den første samtale med Venstre-formanden var – ifølge de to journalister - i sig selv usædvanlig, da han under samtalen var hele følelsesregisteret igennem fra vrede til gråd.\nMen der var også en anden ting, der gjorde interviewet usædvanligt og anderledes end noget andet, som de to journalister tidligere har oplevet: Lars Løkke Rasmussen optog selv interviewet.\n- Han lagde en båndoptager på bordet og begyndte at optage interviewet. Vi optog selvfølgelig også interviewet, så det må han jo selv om, men det har vi godt nok aldrig prøvet før, siger Andreas Karker, til tv2.dk.\nMen det var ikke sidste gang, de to journalister blev mødt med en båndoptager, som ikke var deres egen, under interviews med kilder til bøgerne.\n- Det oplevede vi yderligere to gange, da vi talte med kilder fra Løkke-fløjen. Det er politikere, som vi dagligt ser på Christiansborg, som vi har talt med mange gange – og som kender os ret godt, siger Andreas Karker.\nEpisoderne vidner ifølge de to journalister om, hvor anspændt situationen i Venstre har været – og stadig er - siden formandsopgøret den 3. juni.\nJournalister: Løkke har jagtet kilder til oplysninger i bogen\nI bogen skriver journalisterne desuden, at Lars Løkke Rasmussen jagtede oplysninger om, hvilke kilder der havde udtalt sig til bogen. Til TV 2 siger Thomas Nørmark Krog:\n- Løkke har selv været meget interesseret i at få navne på, hvem der har givet oplysninger til bogen.\nAdspurgt af tv2.dk om de efterfølgende har hørt om, at kilder har oplevet konsekvenser af at have udtalt sig de to forfattere, siger Andreas Karker:\n- Nu er bogen jo endnu ikke udgivet, men vi har oplevet at blive kontaktet af flere kilder, der – efter at være blevet interviewet – har trukket i land igen.\nMen det kan vel lige så godt være udtryk for, at de har fortrudt deres udtalelser, og at de har fået kolde fødder – og ikke at de er blevet presset af Lars Løkke Rasmussen?\n- Det er vores klare opfattelse, at det skete efter pres, siger Andreas Karker.\nHan bliver suppleret af bogens anden forfatter Thomas Nørmark Krog:\n- Der var f.eks. flere, der overvejede at bakke op om Britta Schall Holberg udtalelser i bogen. De to kilder overvejede det i to dage, men sprang til sidst fra. Det drejer sig om en folketingspolitiker og en person centralt i Venstre, men som er udenfor folketingsgruppen.\nThomas Nørmark Krog henviser til, at den tidligere fremtrædende Venstre-politiker Britta Schall Holberg i bogen siger, at Lars Løkke Rasmussen ”drikker for meget.”\nJournalister: Løkke-kilder har ført dobbeltspil\nSamtidig oplevede forfatterne at blive kontaktet af Lars Løkke Rasmussen om et interview dagen før bogen gik i trykken:\n- Han ville pludselig mødes, dagen før bogen går i trykken. Vi må indrømme, at vi havde dét indtryk af mødet, at han var mest interesseret i, hvem der havde udtalt sig til bogen. Der var knap så meget interview, siger Thomas Nørmark Krog.\nI bogen giver forfatterne også udtryk for, at nogle af kilderne på det, som journalisterne kalder, Løkke-fløjen har ført dobbeltspil.\n- (De har)… afrapporteret til chefen om vores spørgsmål straks efter deres besøg på vores lille kontor – i hvert fald var Løkke grundigt orienteret, da vi interviewede ham, skriver forfatterne.\nForløbet med tilblivelsen af bogen beskriver de to journalister som noget, de aldrig tidligere har været ude for.\n- Der var efter alt at dømme tale om flere forskellige strategier i forhold til vores researcharbejde. Først at prøve at stoppe bogen, dernæst at medvirke i den, herunder benægte mange af de oplysninger, vi havde fra vores kilder i Venstre, står der i bogen.\nTil TV 2 siger Andreas Karker:\n- Der har været så meget hype om bogen – at det skulle være en skandalebog. Det mener vi er startet af Venstre selv. Jeg tror sådan set, at de i starten var ærlige, når de sagde, at de frygtede, at der kom nogle frygtelige afsløringer om formanden.\n- Men så efterhånden fandt de ud, at det måske også var meget smart at sige det hele tiden, for så kunne de bagefter sige, at nå ja – der var ikke så meget i bogen alligevel.\nTV 2 interviewede fredag Lars Løkke Rasmussen om oplysningerne i bogen. Det interview kan du se her:\nLars Løkke: Derfor valgte jeg at blive og kæmpe\nBog: Løkkes kone gav TV 2-redaktør buksevand\nPolitisk analytiker: Løkke-bog udløser ikke ny krise i Venstre\nLøkke om ny bog : Sandheden skal man aldrig frygte\nNy bog: Kristian Jensen spillede dobbeltspil i Løkke-opgør


Kvinder I Badet Få Større Bryster / Dansk Amatør Sex\nComments Off on Kvinder i badet få større bryster\nHvis man skal tro målebåndet er danske kvinders bryster vokset i vi får flere vitaminer og mineraler gennem kosten,«siger antropolog . Radikale vil etablere søparker:»Tænk, hvis københavnerne kunne bade i Søerne«. Sidder fast i badet på grund af sin barm. Mange kvinder drømmer om større bryster. Femdobling af kvinder som får fjernet raske bryster. Den hyppigste klage blandt kvinder er, at babserne ikke er store nok. samme bevægelse du gør, når du tørrer dig mellem skulderbladene efter badet). fremad, får det helt automatisk dine bryster til at se både større og mere struttende ud!....\nDrop smøgerne - de øger nemlig din risiko for at få brystkræft med 32 procent Skær ned på sprutten - alkohol øger nemlig mængden af østrogen, og østrogen er med til at sætte fut i udviklingen af brystkræft Skær ned på det røde kød, mejeriprodukter og anden animalsk fedt Hold humøret oppe - har du en depression, øger du nemlig din risiko for at få brystkræft senere i livet. På en indånding trækker du håndklædet på mod loftet. Prins Henriks ultimative krav til Margrethe: Har du også problemer med at få fylde i håret?\nNu viser et studie, at det især er kvinder med brede hofter og store de bliver mere tilbagetrukne og de får en fornemmelse af sexchikane. Når forskerne bad forsøgspersonerne om af fokusere på de portrætterede kvinder. Den hyppigste klage blandt kvinder er, at babserne ikke er store nok. samme bevægelse du gør, når du tørrer dig mellem skulderbladene efter badet). fremad, får det helt automatisk dine bryster til at se både større og mere struttende ud!. VIDEO: Olivia vil bruge Paradise-gevinsten på større bryster Bryster og øjne er hun i forvejen ret glad for, men hvis årige Olivia Schønning skulle gå hen og vinde Paradise Hotel , . Elskerinde satte ild til hus - og dræbte kvinde og to børn Trick går verden rundt: Får dig til at falde i søvn på ét...\nDet er lykkedes 12 kvinder at bade topløse i en svømmehal i Malmø uden at blive smidt ud, og et nystartet netværk, Bare Brysterhar fået et manifest. Ung kvinde deler sit skolefoto på nettet: Se kronprinsparrets nyeste familiemedlem. Tillykke til gruppen, jeg har stor forståelse for dem, siger idræts- og kulturdirektør Poul Henning Jørgensen. Se dansk superfærge klemme sig gennem Panama-kanalen. Vi kan allerede fornemme smagen af intens chokolade og forfriskende jordbær! Prins Henrik taler ud: EDIA RealiTV Programmer Luksusfælden Paradise Hotel De unge mødre Familien fra Bryggen Robinson Ekspeditionen Forsidefruer Mit Plastikmareridt HLLWD Det frække Wild Test dig selv Mere Madoplevelser Oplevelser Rabatkoder Mit SE og HØR Luksus SE og HØR rejser Søg. Vi spurgte efterfølgende, om svømmehallen havde truffet en beslutning i sagen, og om vi nu kunne betragte Oxievångsbadet som en ikke-kønsdiskriminerende svømmehal, men det kunne de ikke svare på og henviste til chefen, skriver de nøgne kvinder og mænd ladyboy i Danmark. Nu advarer de forældre mod at begå samme fejl. Der findes masser af brystcremer på markedet, kvinder i badet få større bryster, som lover både fastere og smukkere bryster - faktum er dog, at langt de fleste ikke kan meget mere end en helt almindelig bodylotion. Du vil om kort tid modtage en email med et bekræftigelses-link. Vi vil vise, at bryster er lige så meget en del af kroppen som armene eller benene, siger årige Nina Wegener, der deltog i eftermiddagens protestaktion. Derfor er smukke kvinder ofte singler likes. Log ind eller køb et abonnement for at få adgang til alt indhold på Berlingske. Viralt Mor finder datterens dildo i opvaskemaskinen: Ond virus hærger på Facebook: Mors opsang til alle, der klager over grædende børn på fly:\nEr du klar til at glitre ud af f? Sund kost har givet kineserne større bryster. Der er ikke noget at gøre ved det, så der er ingen grund til at bruge cremer eller olier efter badet. I et forsøg på at redde sine børn, mister faderen sine kræfter i vandet - pludselig får hjælp fra uventet kant. Esben Lunde hiver to top-folk med i faldet. Hvis du synes babs og nutte begynder at bevæge sig lige lovligt hastigt mod navlen, er det måske en god idé at begynde at oparbejde en rutine, hvor du træner dine bryster og brystmuskulatur dagligt. Kvinderne - både i Sverige og herhjemme - aktionerer imod forskelsbehandlingen, når mænd må bade topløse.\nDette skal jeg lave i stedet. Dagens populære Viralt 7 klamme ting kvinder gør, som mænd i virkeligheden elsker. Det er svært at vide, hvor store brysterne bliver, og en for lille og stram amme-BH er både ubehagelig at have på og kan mindske mælkedannelsen. Det skal Beyonce og Jay-Zs tvillinger hedde.


En god privatøkonomi – Væksthøjskolen\nMan kan måle succés på mange forskellige parametre. Gode venner. Et godt job. En lækker lejlighed. Eller noget helt fjerde. Noget som succés ofte bliver målt i, er dog velstand.\nRigdom lig succés\nMan kan spørge sig selv, hvorfor rigdom i de fleste dele af verden er lig succés. Det kan have noget at gøre med, at med rigdom kommer en kæmpe frihed.\nDer er næsten ikke det, man ikke kan købe, hvis man bare har penge nok. At stor frihed er en form for succés, giver meget god mening. Desuden er penge en mere målbar form for succés end godheden af ens venner.\nMange penge kræver naturligvis et godt job. Efterhånden som man tjener flere penge, vokser ens opsparing også. Medmindre man bruger flere penge, end man tjener.\nHvis ens opsparing står på en bankkonto, kan man være sikker på, at der ikke kommer et større økonomisk afkast på den. Investerer man derimod sin opsparing eller en del af opsparingen, er der gode chancer for, at pengene vil vokse over tid.\nNår man investerer sine penge er der to ting, der er meget vigtige. Dels skal man sørge for grundigt at undersøge markedet, og hvad de forskellige typer af investeringer går ud på. Og dels skal man gøre op med sig selv, hvor mange penge man vil investere, samt hvornår man har brug for at få de penge i hænderne igen.\nHer kan du læse mere om investeringer og blive klogere på, hvordan du får modet til at foretage din første investering.\nForrige artikelLav brugbare guides for at tiltrække læsere til din blog\nNæste artikelSkal du starte en opsparing?


Mått (vickt ut): 45 x 27 x 17 cm\nStor locksklaff med integrerad blixtlåsficka\nMjukt material på baksidan\nLämplig för pass, pengar, kort och andra viktiga papper\n2.169 kr 1.739 kr Lägg i varukorg\nStor storlek för alla dina produkter i en necessär\nKan öppnas helt som en resväska på framsidan\nHar en spegel som tål slitage\nHar en krok så att den bekvämt kan hängas upp under resan\nNecessären har vadderade fack för skydd\nMått: 25 x 23 x 10 cm\n359 kr 329 kr Välj alternativ\nTatonka betyder ”bison” på det lokale sprog ved Sioux-indianer stammeren i Nordamerika. Det er et symbol på natur, frihed og styrke. Disse værdier er væsentlige for det tyske mærke Tatonka, som stadig er et familieejet brand trods mærkets globale succes.\nTatonka er kendt for deres højkvalitets produkter, lavet efter tyske traditioner. Tatonka har en ”Open Factory” politik, hvor man kan se deres egne fabrikker i Vietnam – ret unikt i branchen. De garantere fair arbejds- og lønforhold til deres asiatiske ansatte.


hulegaard.eu » Demi Moore\nKevin Costner double up\nFiled under: Film, Demi Moore, Kevin Costner, William Hurt, Afhængighed — hulegaard @ 8:28 pm\nEarl Brooks har det hele. En kærlig hustru og en hengiven datter. Han er velanset i lokalsamfundet, og hans virksomhed blomstrer. Men Brooks lever et dobbeltliv. I det skjulte er han også seriemorder med adskillige mord på samvittigheden. Det er lykkedes Brooks at holde trangen til at dræbe nede i flere år – lige indtil hans onde alter ego overtaler ham til at begå endnu en blodig forbrydelse. Men denne gang går det galt. Fotografen Smith opdager Brooks, mens han er i gang med forbrydelsen. Nettet strammes om Brooks, da Smith begynder at afpresse ham – og samtidig er detektiven Tracy Atwood lige i hælene på ham…(producentens handlingsforløb)\nMr. Brooks alias Kevin Costner double up\nFor en gang skyld og med stor fornøjelse ses Kevin Costner i en anderledes rolle som en murder-addicted fabrikant i det nordvestlige USA. En anden “tung dreng” fra Hollywood - William Hurt - spiller hans fantasiven eller personificerer sine “mavefornemmelser” eller måske slet og ret skizoide side af sin karakter. Ikke bare “tunge Hollywood-drenge” men også velformede og kendte “Hollywood-divaer” deltager, her personificeret af Demi Moore. Som altid viser hun fysikken, denne gang dog påklædt, linket sin hæse, sensuelle stemme og sit direkte, provokerende og aggressive blik. Der er altid højspændt elektricitet i hendes feminine karisma!\nKevin Costner er “afhængig” i denne rolle som mange andre millioner mennesker er afhængig af eet eller andet. Alkohol, sex, mad, narkotika, ludomani og fantasien fortsætter… I filmen er det mord - “afhængigheds-genet” er gået i arv til datteren med katastrofale følger.\nMan går ud af biografen og spørger sig selv, om denne film var nogle minutter værd, hvis ikke disse Hollywood-stars - samt de sædvanlige professionelle lydeffekter og periodevis glimrende filmiske optagelser - havde løftet det filmiske plot.\nAfsløringerne og slutningen skal ses i biografen eller om nogen tid hjemme i læder-sofaen med cola og knas/kildevand og gulerødder alt efter smag og kolesteroltal.\nAfhængighed kan være nærende, måske endog stimulerende. I mange tilfælde belastende og nu og da dræbende. Det “gen” i det menneskelige fysiologiske atlas burde udredes ved førstkommende lejlighed, eller er der mon flere penge i at lade det fungere uhæmmet…….


Er tilliden til de mindre danske banker i fare?\nRatingbureauet Standard & Poors har for nyligt offentliggjort en analyse der konkluderer, at 15 danske banker højst sandsynlig vil krakke inden for de næste tre år og som kan medføre et samlet tab på op mod 12 mia. kr. Selvom analysen ikke engang er et worst case scenarium, er der grund til at være særdeles forbeholden over for konklusionen.\nBaggrunden for at ratingbureauerne farer så hårdt frem og sågar overvejer at nedgradere verdens største økonomi er, at ratingbureauerne har været under ekstrem politisk pres i de seneste år efter finanskrisen. Årsagen er, at de under finanskrisen så i gennem fingre med de spekulative amerikanske strukturerede realkreditprodukter. Ideen byggede groft sagt på, at man ved at ”skære kagen” i mindre stykker efter investorernes risikopræferencer, kunne opnå en større kage.\nStandard & Poors har taget udgangspunkt i en række økonomiske nøgletal samt udtalelser fra Finanstilsynet, men bureauet vurderer ikke selve kvaliteten af kreditbøgerne i de enkelte pengeinstitutter bl.a. værdien af panterettigheder, garantier etc.\nAt vurdere en banks sundhedstilstand er langt fra en objektiv videnskab, men nøgletal såsom udlånsvækst, eksponering over for ejendomme og landbrug, udlån i forhold til indlån, nedskrivninger etc. plejer at være gode indikatorer. Problemet opstår dog, når man vægter disse nøgletal lige og skal udpege, hvilke banker der er sunde og hvilke som højst sandsynlig går ned inden for de nærmeste år.\nNok er 11 danske pengeinstitutter krakket, hvilket må siges at være et relativt højt tal for et lille land som Danmark, men det skyldes i høj grad den måde vi har indrettet systemet på til at redde de nødlidende banker. Der er med andre ord intet stærkt incitament for de sunde banker til at redde de mindre sunde banker, der har taget for store risici, primært i relation til ejendomsmarkedet.\nDog har Standard & Poors en vigtig pointe, nemlig at under den nuværende bankpakke 3, har ingen af de sunde banker som nævnt noget incitament til at overtage banker i vanskeligheder, inden de krakker. Dette er et faktum, som de seneste par års bankhistorie har vist.\nDer er ingen af de store banker på nær Nykredit, som overtog Forstædernes bank, der har trådt til inden de gik galt. Derimod venter især de store banker bare på, at de små går ned med flaget for derefter at købe bankens sunde kunder for en slik, især deres filialnet.\nDanmark er et af de få lande, hvor ikke bare aktionærer og garanter kan risikere at tabe alle deres penge, men også indskydere risikerer at miste hele deres indestående ud over 750.000 kr. Denne drastiske fremgangsmåde kan ikke andet føre til, at vi i Danmark accepterer at flere pengeinstitutter går ned sammenlignet med udlandet, hvor regeringerne i højere grad holder hånden under deres egne banker.\nKonsekvensen er, at de danske banker må betale en højere rente, når de skal funde sig i de kommende år, når statens penge skal betales tilbage, hvilket må siges at være særdeles uheldigt.\nDet er desuden forståeligt, at de store banker som Danske Bank, Nordea, Jyske Bank og Sydbank, som alle fik topkarakterer i den seneste stress test, er godt trætte af at betale for oprydningen i nogle få, men ganske usunde banker. Men der er imidlertid intet alternativ til den ”solidariske” måde at redde de danske banker på, da det i modsat fald vil underminere tilliden til hele det danske finansielle system.\nMit budskab er derfor, at nok står de mindre danske pengeinstitutter over for store udfordringer i fremtiden, men grundlæggende er de danske pengeinstitutter mindst lige så sunde, som deres udenlandske konkurrenter, hvilket ikke bør svække tilliden til de mindre danske pengeinstitutter.\nDet eneste som kan få korthuset til at kollapse, er hvis den danske økonomiske vækst ikke kommer op i gear i de kommende år. Man kan således kun håbe på, at politikerne på begge fløje, har øjnene stift rettet mod at sikre væksten i samfundet, frem for at fordele den allerede eksisterende velfærd.


Husinstallationer - Brugernes eget antennenet\nI 2020 er der udarbejdet en ny og opdateret vejledning for husinstallationer. Den nye vejledning indeholder gode råd til Coax, Ethernet og WiFi. Den finder den nye vejledning her\nDe ældre versioner er stadig relevante og den simple vejledning for tv-husinstallationen kan hentes her og den mere tekniske vejleding kan hentes her\nHovedreglen for ChristiansfeldNets signal-leverance\nSignalet skal være i orden i afleveringspunktet til dig som medlem. Det betyder, at signalet skal være i orden, i den stander eller den fordeler du er tilsluttet.\nDet betyder også, at der ikke må være udfald, pixellering eller andet støj i billedet på dine tv-signaler eller svingende Internet signal.\nSådan ser billedet ud ved dårlige, digitale tv-signaler\nDigitale tv-signaler må ikke have pixelleringer, "puslespil" eller blot vise sort skærm.\nDårlig billedkvalitet skyldes i 99 % af alle tilfælde dårlige husinstallationer - det vil sige de installationer der er lavet i bygningen, er dårlige. Især tilslutningskablet op til fjernsynet er ofte af dårlig kvalitet, og det medfører dårlig billedkvalitet. Hvis du følger vejledningen, der er linket til ovenfor, er der meget lille risiko for, at der opstår problemer.\nDe største syndere, som er årsag til dårligt tv-signal er:\n- "Plastik vinkel stik"\n- Dårligt samlede kabler\n- Dårlige forstærkere\n- Dårlige fordelere\n- Indstråling af støj i antennekablet, specielt hvis antennekablerne ikke er dobbeltskærmede\n- Indstråling af andre uønskede signaler (4G, mobiltelefoni, microovne, DVB-T signaler, m.m.)\nSignalkvaliteten er vigtigere end nogensinde, efter indførelsen af de digitale signaler.\nMed et dårlig digitalt tv-signal, så "fryser" billedet, og der kan forekomme lydudfald.\nMan kan også opleve at nogle kanaler ikke længere er tilgængelige eller at der er sort skærm.\nVægdåser skal være HF-tætte og med ordentlig kontakt.\n"Byggemarkedsantennestik" (dem med plastickappe) eller tilsvarende er ikke HF-tætte, og må ikke bruges.\nDer skal bruges HF-tætte, helmetal antennestik af anerkendt fabrikat, dobbeltskærmet ledning med støbte fabriksmonterede stik eller antennestik i metalhus.\nBEMÆRK! Beklageligvis ser man ofte at kabler købt med støbte stik ikke nødvendigvis er udført dobbeltskærmede. Det er derfor meget vigtigt at man er sikker på dette inden man køber nye kabler!\nSådan monteres antennestikket korrekt\nFørst løsnes de to skruer på bagkappen. Skruerne skal blot løsnes, ikke tages ud, og stikket skal slet ikke skilles ad for at udføre montagen.\nDet korrekt af-isolerede coax-kabel stikkes blot ind i stikket.\nKorrekt af-isolering. Husk også at afisolere skærmen, og bøje trådene bagud som vist. Evt. folie fjernes forsigtigt. Pas på, at de fine små tråde fra skærmen ikke får snoet sig om inderlederen. Sørg for ordentligt lys, når arbejdet udføres.\nNår kablet er indført i stikket skal de to på forhånd løsnede skruer blot strammes. Først den skrue, der holder inderlederen; tjek at den nu også har rigtigt fat, og dernæst skruen til skærmen.\nEn anden hyppig årsag til dårligt tv-signal er fordelere som påsættes antennedåsen eller forlængerkabel for at splitte signalet til 2 eller flere fjernsyn.\nDer skal monteres en antenne fordeler af ordentlig kvalitet med F-Connectorer eller en fordeler i lukket hus med dobbeltskærmede kabler. Fordelere kan fåes med flere udgange.\nMed flere end 2 fjernsyn tilsluttet, bør du overveje en forstærker. Du skal sørge for at få en kvalitets forstærker, der er beregnet til kabel-tv. Der findes typer med både 1, 2, 4 eller 8 udtag. Benytter du bredbånd via kabel-tv, skal du sørge for at få en type med returvej.\nliver dit signal leveret til en stikdåse på væggen, så er det nemmeste at få et samlefilter, der samler tv/radio signalet fra stikdåsen så det kan sendes videre til forstærkeren. Alternativt kan kablet inde i tilslutningsdåsen afmonteres og påsættes et f-stik. Det er dog langt fra sikkert, at du må gøre dette selv, så første løsning er nok det sikre valg med mindre du er sikker på, hvad du gør.\nHvis du er i tvivl, så kontakt altid en fagmand eller os, så vi sammen sikre du har det mest optimale signal.