Forskel mellem PCM og DPCM\nSådan bruges Night Shift i macOS Sierra\nVigtigste / hvordan / Sådan ændres bogmærkeikoner i Chrome\nBookmarking-sider i webbrowsere er meget nyttige, og er en af de hyppigst anvendte funktioner af personer, der gennemser drægerne på internettet for at gemme websteder og sider, der er interessante for senere gennemgang. Men oftere end ikke, de favicons der bruges af hjemmesider ser bare ikke så godt ud på bogmærkelinjen i Chrome. Heldigvis er der en måde at ændre bogmærkeikoner i Chrome, og ganske let. Så hvis du er irriteret af standardfavikoner på din bogmærkelinje og søger at bruge brugerdefinerede ikoner, så ændrer du bogmærkeikoner i Chrome :\nSkift bogmærkeikon i Chrome\nÆndring af bogmærkeikoner i Chrome er faktisk virkelig nemt, og alt du behøver, er det billede, du vil bruge som et favicon og en Chrome Extension. Udvidelsen jeg skal bruge hedder " Favicon Changer " (download), og det virker meget godt. For at ændre favicon af et bogmærke i Chrome, skal du blot følge nedenstående trin:\nTilføj tilføjelsen "Favicon Changer" til Chrome.\nHvis du allerede har billedet, du vil bruge som det nye bogmærkeikon, kan du springe over dette trin. Ellers skal du kigge efter et billede, du vil bruge. Du kan bruge hjemmesider som "freefavicon" for at få gratis at bruge favicons.\nGå til webstedet, som du vil bogmærke. Hvis du allerede har markeret det, skal du blot åbne det i en ny fane. Klik derefter på ikonet "Favicon Changer" i Chrome. Her vælges, om du vil ændre favicon for hele webstedet eller bare den pågældende side.\nKlik derefter på "Gennemse", og vælg det billede, du vil bruge som det nye ikon i Chrome.\nNår du er klar til at ændre ikonet, skal du blot klikke på "Skift".\nIkonet for bogmærket vil nu blive ændret, og selv websidens favicon vil blive ændret. Du kan bruge et hvilket som helst billede, du vil have i stedet for det originale ikon til bogmærket.\nDu kan bruge Favicon Changer Chrome Extension til nemt og hurtigt at ændre bogmærkeikoner på din Chrome-bogmærkelinje til alt hvad du vil. Der er mange andre Chrome-udvidelser, som du kan bruge til at opnå de samme resultater, herunder udvidelser som " Jeg hader dit favicon " (gratis). Men Favicon Changer er ganske let det nemmeste at bruge udvidelsen til at ændre bogmærkeikoner i Chrome. Jeg hader dit Favicon har faktisk brug for brugeren til at få URL'en til det billede, som de vil bruge som det nye ikon til bogmærket.\nÆndre Ændret Bogmærke Ikoner i Chrome\nSå har du nogensinde ønsket at ændre bogmærkeikonerne i Chrome? Hvilket værktøj har du brugt? Prøv Favicon Changer, og lad mig vide dine tanker om det. Hvis du ved andre måder at ændre bogmærkeikonerne i Chrome, så lad mig også vide om dem i kommentarfeltet nedenfor.


Bovista plumbea, grå svampe svamp\nEn af flere hvidlige puffballsvampe, der findes i græsarealer, ser Bovista plumbea ud som en miniature Giant Puffball Calvatia gigantea, selvom dens ydre hud (peridium) i de tidlige stadier af udviklingen er grovere end dens større fætter.\nI modsætning til Lycoperdon puffballs er Bovista- arterne stængeløse , og de er fastgjort til jorden med hvide myceliale snore, der brækker ved modenhed, så vinden kan sprænge de sporefyldte frugtkroppe langs på denne måde sporer spredes bredt.\nEt ret almindeligt, men lokaliseret fund i Storbritannien og Irland, er Grey Puffball ofte set i fårebetede græsarealer og klitter, hvor det normalt frugter i små grupper.\nDenne puffball er udbredt og rigelig i hele Europa og Asien, og den registreres også i mange dele af Nordamerika.\nDenne lille græsarealer blev først beskrevet i videnskabelig litteratur af Christiaan Hendrik Persoon i 1796, da den fik det binomiale navn Bovista plumbea , som stadig er det accepterede videnskabelige navn i dag.\nSynonymer til Bovista plumbea inkluderer Lycoperdon bovista Sowerby, Lycoperdon plumbeum Vittad., Og Bovista ovalispora Cooke & Massee.\nBovista plumbea er typen af slægten Bovista , som indeholder omkring 40 kendte arter.\nDet generiske navn Bovista stammer fra den gamle tyske vohenvist - vohe betyder en ræv og kun en emission af gas fra tyktarmen (okay, så det betyder ræv-flatulens, for at sige det høfligt) - henvisning til lugten af sporestøv, der frigøres fra disse puffballs. Meget mere ligetil er det specifikke epitel plumbea, der bogstaveligt talt oversættes til 'bly' og henviser til den grålig farve af den indre peridium af disse puffballs. Et af de almindelige navne, der er blevet anvendt på denne art, er Rolling Puffball, for når den først er løsrevet fra jorden, ruller frugtlegemet sammen i tæt beskårne enge, blæst af den mindste brise.\nSfærisk, glat, 1,5 til 4 cm på tværs og stængeløs. Exoperidium (ydre skal) er først hvidt, bliver grålig og splittes derefter åbent for at afsløre en matgrå indre peridium.\nDet fedtede indre peridium (til venstre) brister til sidst åbent og efterlader et groft cirkulært apikalt hul.\nInternt er gleba først hvid, bliver olivenbrun og til sidst brun, når sporemassen modnes. Capillitium-tråde op til 25 µm tykke, rødbrune, tykvæggede, todelt forgrenede uden porer eller septa; grene afsluttes i skarpt tilspidsede spidser.\nGrå puffballs løsnes fra jorden og blæses ofte af vinden. Når de er fuldt modne, spredes porerne via den ujævne apikale åbning i det indre peridium.\nSubglobose til bredt ellipsoid, med meget fint vorterede overflader; 4,5-6,5 x 4-5,5 um. Resten af sterigma, der er fastgjort til sporen, er cylindrisk, tilspidset i den frie ende og typisk 10 µm lang, hvilket skaber et heletudse-lignende overordnet udseende.\nI permanente græsgange, gamle græsplæner, golfbaner, klitstier, golfbaner og parker; lejlighedsvis også på vejkanter; ofte i små grupper ..\nBovista plumbea betragtes generelt som spiselig, når den er ung og hvid, men den er ikke meget værdsat.\nEn advarsel om nybegyndere til svampefodring: der er kugleformede svampe kendt som jordkugler, og nogle af dem kan se meget ud som grå Puffballs; dog har de enkelt skind, deres sporebærende indre materiale starter meget lysegråt og bliver gradvist brun eller sort, når sporerne modnes. Jordkugler er uspiselige, og nogle af dem kan forårsage alvorlig forgiftning. Den mest almindelige af disse, undertiden findes sammen med grå puffballs på skovkanter, er Scleroderma citrinum , den fælles jordkugle. Forskellene i træk mellem puffballs og earthballs er ganske tydelige, når du først ved, hvad du skal se efter, men det er vigtigt at lære at skelne mellem disse to grupper, hvis du planlægger at samle spiselige puffballs til puljen. Amanita phalloidesstarter som en afrundet knapsvamp, undertiden ren hvid eller med bare det svageste antydning af oliven. Jeg nævner dette blot for at understrege, hvor vigtigt det ikke kun er at lære at identificere en række af de fineste spiselige svampe, men lige så vigtigt at blive fortrolig med de identificerende egenskaber ved de giftige svampe, som de kunne forveksles med. For mere hjælp med denne vigtige sikkerhedssag, se Fascineret af svampe ; dog nogle indledende oplysninger om spiselige svampe med giftige bedragere online her ...


Undersøgelse: Privatskolerne løfter eleverne mest. Hvorfor? | Danmarks Private Skoler - grundskoler og gymnasier\nNyhed - 16 August 2016 08:48\nMange privatskoler har en høj løfteevne, når man sammenligner elevernes opnåede resultater med, hvordan man forventede, at de ville klare sig i forhold til forældrenes uddannelse, indkomst og andre sociale faktorer. Men hvorfor?\nDe frie grundskoler er bedst til at løfte eleverne fagligt, konstaterer tænketanken Cepos i en analyse, der lister landets skoler ud fra, hvordan eleverne på en given skole klarer sig sammenlignet med, hvordan man skulle forvente, at de ville klare sig ud fra forældrenes baggrund. Den såkaldte undervisningseffekt. Er undervisningseffekten for eksempel +0,2 har skolen løftet eleverne 0,2 karakterpoint højere end forventet, hvilket netop er det karakterpoint, som de frie grundskoler løfter eleverne mere end folkeskolerne, når der er justeret for socioøkonomisk baggrund.\nHvad er det i skolernes rammebetingelser, undervisningsmiljø samt værdimæssige og sociale kontekst, der skaber forudsætningerne for elevernes gode læringsresultater? Hvorfor løfter netop disse skoler eleverne mere, end man skulle forvente?\nTre faktorer skaber resultater\nEn undersøgelse af privatskoler med høj undervisningseffekt, offentliggjort oktober 2015, fortæller, at institutionel stabilitet, trivsel og organisering af læring er gensidigt understøttende faktorer - og tilsammen kan disse bevirke et højt niveau i forhold til elevers personlige og faglige udvikling. Med reference til disse tre grundlæggende faktorer eller variabler udspiller der sig et væld praksisser, som resulterer i, at eleverne bevæger sig fra at skulle undervisningspligten til at ville og kunne præstere fagligt og personligt.\nDe tre variabler forklarer skolernes høje præstationer kombineret med en skolekultur, hvor det er velset at dygtiggøre sig, have ambitioner og være grundig og arbejdsom.\nPrivatskolerne skaber positive mønsterbrydere\nPrivatskolernes faglige løft af eleverne er større for elever fra en svagere social baggrund. Privatskolerne skaber positive mønsterbrydere, viser en anden undersøgelse, offentliggjort februar 2016. Konsulent- og analysefirmaet EPINION har lavet undersøgelsen, der dokumenterer omfanget af privatskolernes løft af det faglige niveau for elever med forskellige sociale baggrunde sammenlignet med folkeskolerne korrigeret for skolernes forskellige elevsammensætning.\nDen viser, at privatskolernes faglige løft af eleverne er større for elever fra en svagere social baggrund end for elever fra en stærk social baggrund. Mens socioøkonomisk ressourcestærke elever klarer sig omtrent lige godt i privat- og folkeskolerne, klarer socialt udsatte elever sig bedre i privatskoler end i folkeskoler. Denne sammenhæng holder også, når der korrigeres for skolernes socioøkonomiske sammensætning.\nBlandt elever med svag eller middel socioøkonomisk baggrund er der forholdsvis flere positive mønsterbrydere fra privatskoler end fra folkeskoler.\nHvad skaber højt præsterende skoler?\nDanmarks Privatskoleforening og Institut for Ledelse og Forvaltning på Professionshøjskolen Metropol indgik i september 2014 en samarbejdsaftale med det formål at undersøge, hvad det er, der gør mange af foreningens medlemsskoler til højtpræsterende skoler. Hvad er det i skolernes rammebetingelser, undervisningsmiljø samt værdimæssige og sociale kontekst, der skaber forudsætningerne for elevernes gode læringsresultater? Hvorfor løfter disse skoler eleverne mere, end man skulle forvente?\nEleverne på skolerne har ifølge undersøgelsen en højere gennemsnitlig trivsel og tryghed end eleverne i folkeskolen.Trivsel skabes i samspillet mellem mennesker. Samspillet forudsætter værdier og regler, som alle parter accepterer og som holdes vedlige og begrundes værdimæssigt og funktionelt ved, at de fremmer, hvorfor vi er der: For at lære noget! Derfor er læringen også en trivselsfremmende faktor. Det skaber trivsel, når eleverne oplever, at læringsmiljøet er kendetegnet ved, at det er "cool" eller velset at dygtiggøre sig. Skolerne har nogle særlige og fælles praksisser, som er med til at skabe tryghed og trivsel:\nSkolerne tilbyder faglige muligheder for de elever, der i særlig grad er interesseret i og dygtige til et fagområde. Det giver dem ekstra mulighed for at dygtiggøre sig og indgå i sociale sammenhænge med elever, der har det ligeså. Talentaktiviteter har et fælles kendetegn ved, at aktiviteterne i højere grad er eksperimenterende og innovative.\nBegrebet ”højtpræsterende skoler” blev defineret ud fra begrebet ”undervisningseffekt”, som Tænketanken CEPOS har stået fadder til, og som Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling har videreudviklet, men givet navnet ”social reference”.Når man sammenligner undersøgelsesskolernes elevers besvarelser i spørgeskemaundersøgelsen med folkeskoleelevernes svar i den nationale trivselsundersøgelse af folkeskoleelever fra januar 2015.\n08 August 2016 15:24\n21 Januar 2019 11:24\n24 Februar 2017 14:23\nHvidovre Privatskole er blevet udvalgt til at få del i Undervisningsministeriets pulje til at udvikling af samarbejdet mellem skole og forældre. Projektets har fokus på inddragelse og involvering af forældre i elevernes læring, faglige progression og trivsel. Projektet falder i tråd med en undersøgelse lavet af Institut for Ledelse og Forvaltning på Metropol for ’Danmarks Private Skoler’. \n13 Marts 2017 15:33\nNyt projekt skal forankre talentindsatsen på private skoler. Bag projektet står TalentCampDK og University College Lillebælt (UCL). Med TalentED får ikke bare de private skoler, men hele grundskolen en unik mulighed for at blive klogere på, hvad der skal til for tilgodese skolernes dygtigste elever, uden at der slækkes på ambitionen om, at alle elever skal blive så dygtige som muligt.\n23 Januar 2019 11:05


Jessie tv-show slutter, ingen sæson 5 men ... - Nyheder | August 2021\nFornyelser Af Tv-Show Tv-Shows Seerstemmer: Netflix Tv-Shows Andragender Og Afstemninger Seerstemmer: Egne Tv-Shows Konkurrencer Podcasts Podcasts Og Videoer Annullerede Tv-Shows (Lister) Nyheder\nJessie: Disney Channel Series slutter, ingen sæson fem men ...\nDisney Channel har bekræftet hvad Jessie co-star Peyton List lækket for måneder siden, at tv-showet slutter efter fire sæsoner. Mens Jessie slutter efter 101 episoder, tre af tegnene (spillet af List, Karan Brar og Skai Jackson) vender tilbage i en ny endnu ikke navngivet Disney-sitcom.\nHer er detaljerne om det nye show:\nDISNEY-KANAL VIL SPIN-OFF HIT KOMEDISERIE JESSIE\nDisney Channel har bestilt en spin-off-serie af hitkomedien Jessie, der konsekvent har rangeret blandt de bedste tv-serier på tværs af Kids 2-11, Kids 6-11 og Tweens i løbet af sine fire sæsoner. Det blev annonceret i dag af Adam Bonnett, Executive Vice President, Original Programming, Disney Channels Worldwide. Peyton List, Karan Brar og Skai Jackson gentager deres roller henholdsvis Emma, Ravi og Zuri Ross.\nDen endnu ikke-kaldte spin-off-serie vil være en del af Disney Media Sales and Marketing's præsentationer for kunder i den kommende uge. Fortsættelse af sin lange tilknytning til Disney Channel-hit-serien, seriens skaber, Pamela Eells O'Connell (Jessie, The Suite Life on Deck), vil producere.\nDen nye produktion er planlagt til at begynde i foråret 2015.\n'Jessie' har været en fanfavorit i de sidste fire år, sagde Bonnett. Vi er glade for, at seere over hele verden kan fortsætte med at se de humoristiske narrestreger fra Emma, Ravi og Zuri, elskede figurer spillet glimrende af Peyton, Karan og Skai.\nSæson til dato rangerer Jessie, der har produceret 101 episoder (fire sæsoner), som # 2 kabel-tv-serien blandt Kids 6-11 (1,2 millioner / 4,9 rating) og blandt Top 5 live-action-serierne i Kids 2-11 (1,4 millioner / 3,4 rating).\nDisney Channel er et 24-timers børnedrevet, familie-inklusive tv-netværk, der tapper ind i børnenes og familiens verden gennem originale serier og film. I øjeblikket tilgængelig på grundlæggende kabel i over 96 millioner amerikanske hjem og til millioner af andre seere på Disney-kanaler over hele verden, er Disney Channel en del af Disney ABC Television Group.\nKan du lide Jessie TV-showet? Vil du stille ind til det nye show?\nhvor mange årstider var der alle i familien\nhvornår er bedste venner, når de kommer tilbage\nhvornår starter sømme sæson 2


Vejledning til bekendtgørelse nr. 954 af 13. juli 2013 om salmonella hos kvæg m.m. - PDF\nDownload "Vejledning til bekendtgørelse nr. 954 af 13. juli 2013 om salmonella hos kvæg m.m."\n1 Vejledning til bekendtgørelse nr. 954 af 13. juli 2013 om salmonella hos kvæg m.m. 1\n2 Indholdsfortegnelse 1. Hvad handler vejledningen om Definition af besætning, bedrift og ejendom Overvågningsprogram for Salmonella Dublin - blodprøver og tankmælksprøver Hvem har ansvar for at udtage og registrere blodprøver og tankmælksprøver Grænseværdier for prøver målt i ODC % Indplacering i niveau Niveau beregning for mælkeleverende ejendomme Niveau beregning for ikke-mælkeleverende ejendomme Oversigt over kriterier for indplacering i niveau Oversigt over kriterier for skift i niveau Regionalisering ud fra forekomst af smittede besætninger Kriterier for flytning af dyr Dyrskuer og græsningsaftaler Handlingsplan for at bekæmpe S. Dublin i niveau 2- og 3- besætninger Intensiveret prøveudtagning Besætningsejerens ansvar ved salmonellose i besætningen Hvornår og hvordan sættes en besætning under offentligt tilsyn Hvornår ophæves et offentligt tilsyn Slagteriets overvågning af fersk kød - svaberprøver Sådan skal der svabres Oversigt over prøveudtagningsfrekvens og analyseresultater Særslagtning Særslagtning pga. Salmonella Dublin Særslagtning pga. andre salmonellatyper Varmebehandling i stedet for mikrobiologisk undersøgelse Særslagtning - udtagning og bedømmelse af svaberprøver Kritisk resistent salmonella Smitteopsporing ved fund af kritisk resistens i besætning Gødning fra besætninger med kritisk resistent salmonella Fritestning af besætning for resistens Smitteopsporing ved fund af kritisk resistens i slagtekroppe, kød eller kødprodukter Bilag 1... Fejl! Bogmærke er ikke defineret. 2\n3 1. Hvad handler vejledningen om Denne vejledning handler om regler for salmonellose hos kvæg og alle andre husdyr undtagen svin og fjerkræ, som er beskrevet i selvstændig lovgivning. Andre husdyr kan fx være får, geder og heste. Vejledningen knytter sig til bekendtgørelse nr. XXX af XX 2014 om salmonella hos kvæg m.m. Vejledningen beskriver reglerne om: overvågning af salmonella og bekæmpelse af Salmonella Dublin i kvægbesætninger overvågning på slagteriet af salmonella i det ferske kød (på slagtekroppe), opfølgning ved fund af kritisk resistente salmonellatyper hos kvæg, krav til laboratorieundersøgelser og indberetning af laboratoriefund, og besætningsejerens og den praktiserende dyrlæges ansvar ved salmonellose i besætningen. Herudover beskriver vejledningen særlige problemstillinger og indeholder oversigter over krav og restriktioner for besætninger i forskellige landsdele ( regionalisering ). Vejledningen henvender sig først og fremmest til Fødevarestyrelsens veterinærafdelinger, fødevareafdelinger og kødkontrollen, men også til slagterier, besætningsansvarlige og dyrlæger. 2. Definition af besætning, bedrift og ejendom En besætning defineres som et eller flere dyr, af samme art og brugsart. Mælkeleverende besætninger og ikke-mælkeleverende besætninger er ikke samme brugsart. Dyrene holdes på en bedrift, som en epidemiologisk enhed og er tilknyttet en ejendom. Definitionen af en besætning omfatter også samlinger af dyr af samme art på steder, hvor der midlertidigt samles levende eller døde dyr fx samlesteder og slagterier. En bedrift er en eller flere besætninger med samme ejer og med samme CVR nummer eller CPR nummer. En ejendom er en geografisk beliggenhed med en eller flere besætninger. En ejendom er identificeret ved et CHR nummer. 3\n4 3. Overvågningsprogram for Salmonella Dublin - blodprøver og tankmælksprøver I Danmark er der et overvågningsprogram for S. Dublin. Overvågningsprogrammet bruges til at inddele alle kvægbesætninger i niveau 1-3 efter forekomst af S. Dublin. Overvågningsprogrammet er baseret på serologiske undersøgelser af blod- og mælkeprøver. På slagteriet tages der blodprøver med et interval på mindst seks måneder fra de ikke-mælkeleverende besætninger. Fra de mælkeleverende besætninger tages der tankmælksprøver tre gange årligt. På baggrund af disse prøver bliver besætningen indplaceret i et niveau 1-3. Besætningen beholder denne placering, indtil der igen sendes dyr fra besætningen til slagtning, eller fx ved indkøb af dyr fra smittede besætninger. 3.1 Hvem har ansvar for at udtage og registrere blodprøver og tankmælksprøver Videnscentret for Landbrug, Kvæg (VFL), administrerer overvågningsprogrammet og udpeger: hvilke dyr der skal tages blodprøver af på slagteriet, og hvilke mælkeleverende ejendomme mejeriet skal tage tankmælksprøver fra. Slagteriet henholdsvis mejeriet skal selv sikre, at prøverne bliver udtaget og analyseret. Hvis besætningsejeren derudover vil have udtaget og undersøgt enten blodprøver ved slagtning eller prøver af tankmælken, skal vedkommende selv rekvirere prøverne hos VFL. Besætningsejeren kan også få en dyrlæge til at tage blodprøver af levende dyr i besætningen. VFL registrerer analyseresultaterne, beregner besætningernes niveau, administrerer niveau tildelingen og oplyser den besætningsansvarlige om niveauet ved hver beregning. VFL sørger også for, at niveautildelingen bliver overført til Det Centrale Husdyrbrugsregister (CHR). Det er dog veterinærenhederne, der ændrer niveauplaceringen i CHR, når en besætning sættes under offentligt tilsyn og i niveau 3, og når det offentlige tilsyn bliver ophævet. Alle andre niveauændringer i CHR foretages af VFL. 4. Grænseværdier for prøver målt i ODC % Resultatet af analyser for S. Dublin antistoffer i blod eller tankmælk bliver oplyst som ODC %, (Optical Density Corrected). Det er en værdi for det relative indhold af antistoffer i prøven. Grænseværdien for tankmælksprøver er ODC % 40. En ODC % på eller over 40 er positiv. Gennemsnittet af de seneste fire tankmælksprøver skal være under ODC % 25, for at besætningen kan placeres i niveau 1. Grænseværdien for blodprøver er ODC % 50. En ODC % på eller over 50 er positiv. 4\n5 Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 1, kapitel 2 5. Indplacering i niveau 1-3 Alle kvægbesætninger placeres i niveau 1-3. Niveauerne beskriver sandsynligheden for, at besætningen er smittet med S. Dublin ( 6). I niveau 3 er risikoen størst, og dyrene har salmonellose. Besætningsejeren har pligt til at oplyse salmonellaniveauet til alle, der kommer i smittefarlig kontakt med besætningen. Det kan fx være ved besøg i stalden, ved afhentning af mælk eller ved anden kørsel mellem ejendomme. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., Niveau beregning for mælkeleverende ejendomme Ved niveauberegningen i mælkeleverende ejendomme bruges de sidste fire gyldige tankmælksprøver. De fire prøver skal være udtaget indenfor en periode på 18 måneder med mindst tre uger mellem hver prøve. S. Dublin niveauet beregnes hver gang, der foreligger et resultat af en tankmælksprøve. Hvis der ikke er fire prøver, tager man gennemsnittet af det tilgængelige antal prøver. Hvis resultatet af tankmælksprøven betyder, at en niveau 1-besætning skal placeres i niveau 2, skal der hurtigst muligt tages en ny prøve for at bekræfte resultatet. VFL sikrer, at mejeriet udtager den nye tankmælksprøve. Det er resultatet af den sidste prøve, der skal bruges, når man genberegner niveauplaceringen. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 1, kapitel 4, nr. 23 og Niveau beregning for ikke-mælkeleverende ejendomme I ikke-mælkeleverende ejendomme skal der udtages blodprøver. Antallet af blodprøver afhænger af besætningsstørrelsen, se tabel 1. Antal dyr i besætningen eller over Antal dyr der skal testes Tabel 1: Antal blodprøver i forskellige besætningsstørrelser Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 1, kapitel 5, nr Oversigt over kriterier for indplacering i niveau 1-3 Oversigten nedenfor viser, hvilke kriterier der ligger til grund for inddeling af besætninger i niveau 1, 2 eller 3. Niveau Niveau 1 Kriterier for niveautildeling Besætningen på ejendommen placeres i niveau 1, når besætningen anses som fri for S. Dublin. Mælkeleverende besætninger - Gennemsnittet af de sidste fire målinger af antistofniveau i tankmælken er under 5\n6 ODC% 25, og - der er ingen stigning i antistofniveauet på over ODC% 20 i forhold til gennemsnittet af de sidste tre målinger. Hvis der er positive blodprøver fra den mælkeleverende besætning, afgør resultatet af mælkeprøverne niveautildelingen. Niveau 2 Ikke mælkeleverende besætninger Antistofniveauet for S. Dublin i samtlige af de krævede blodprøver (jf. tabel 1) ligger under ODC% 50. Besætningen på ejendommen placeres i niveau 2, når: 1) besætningens niveau er ukendt, fx slagterier, eller 2) besætningen anses for smittet med S. Dublin. Det er den, når - en tankmælksprøve eller en blodprøve fra besætningen er antistofpositiv, eller - der er fundet S. Dublin i materiale (gødnings- og gylleprøver, døde dyr mm.) fra besætningen uanset antistofniveauet. Besætningen på ejendommen placeres også i niveau 2, hvis: Niveau 3 - besætningen har været i niveau 3 og under offentligt tilsyn, og dette tilsyn ophæves. Besætningen skal være i niveau 2 i mindst seks måneder, før der kan tages prøver, så den kan komme i niveau 1, eller - besætningen har været i smittefarlig kontakt med en niveau 2 eller 3 besætning. Besætningen på en ejendom placeres i niveau 3, når: - besætningen har salmonellose på grund af S. Dublin, eller - der er fundet S. Dublin i den intensiverede prøvetagning (først fra juli 2014 og for slagtekalvebesætninger først fra juli 2015). Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 13, 14 og bilag 1, kapitel Oversigt over kriterier for skift i niveau Oversigten nedenfor viser, hvilke kriterier der ligger til grund for, at en besætning skifter niveau i forhold til risiko for smitte med S. Dublin. Fra /til Fra 3 til 2 Kriterier for niveauskift Besætninger i niveau 3 pga. salmonellose kommer i niveau 2, når det offentlige tilsyn er ophævet. Besætninger i niveau 3 pga. fund i den intensiverede prøveudtagning kommer i niveau 2, 6\n7 når: a) Blodprøver fra de 10 yngste kalve over tre måneder er under ODC % 50, eller b) Besætningen har negative tankmælksprøver. Gennemsnittet af de seneste fire målinger skal være under ODC % 25. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 21, stk. 2 Fra 2 til 1 For mælkeleverende besætninger: 1) Gennemsnittet af de seneste fire målinger af antistofniveauet i tankmælken, udtaget indenfor 18 måneder med mindst 3 uger mellem hver prøve, er under ODC % 25, eller 2) Samtlige de seneste fire tankmælksprøver har en ODC % under 40 og blodprøver fra de 10 yngste dyr over 3 måneder i besætningen er negative. Blodprøverne skal være udtaget indenfor 14 dage. For ikke mælkeleverende besætninger: Blodprøver fra besætningen er negative (under ODC % 50). Antallet af prøver der skal udtages, er vist i tabel 1. Hvis en eller flere af blodprøverne er positiv ( ODC % 50), kan der udtages nye prøver efter mindst tre uger. Alle besætninger: Hvis besætningen er kommet i niveau 2 pga. smittefarlig kontakt eller et bakteriologisk fund i materiale fra besætningen, kan der først tages blodprøver for placering i niveau 1 mindst tre uger og senest seks uger efter kontakten. Prøverne tages fra de dyr, der har været i kontakt med dyr i niveau 2 eller 3. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 1, kapitel 5, nr. 30, Fra 3 til 2 til 1 Besætninger kan ikke flyttes direkte fra niveau 3 til niveau 1. Besætninger i niveau 3 skal være i niveau 2 i mindst seks måneder, før de kan komme i niveau 1. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 1, kapitel 5, nr Opdeling ud fra forekomst af smittede besætninger Danmark er opdelt i to områder efter forekomsten af besætninger smittet med S. Dublin. 7\n8 Fyn, Sjælland, Bornholm og øerne er i det lavprævalente område med få smittede besætninger, mens Jylland er et højprævalent område. Formålet er at beskytte niveau 1-besætninger i områder med lav forekomst mod smitte og at motivere og anspore niveau 2-besætninger til at bekæmpe salmonella. Det fremgår af bilag 1, hvilket område de enkelte kommuner tilhører. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 11 og bilag 4 7. Kriterier for flytning af dyr Handel med smittede dyr er en væsentlig kilde til spredning af S. Dublin. Der er derfor restriktioner for flytning af levende dyr. Restriktionerne i det højprævalente område adskiller sig fra restriktionerne i det lavprævalente område. Se oversigten nedenfor. Fra niveau Fra niveau 1 Kriterier for flytning af dyr Det lavprævalente område: Dyr fra en niveau 1-besætning kan som udgangspunkt flyttes til besætninger i hele landet og til udlandet. Hvis besætningen har modtaget handyr fra niveau 1-besætninger i det højprævalente område, kan den dog kun flytte dyr til slagtning. Det højprævalente område: Dyr fra niveau 1-besætninger må flyttes til alle besætninger i det højprævalente område. Fra niveau 2 Handyr fra niveau 1-besætninger kan derudover flyttes: 1) direkte til slagtning i hele landet. Der må gerne hentes dyr undervejs, men der må ikke være længerevarende ophold. 2) til opfedning i besætninger i hele landet, som udelukkende leverer til slagtning. Det er ikke en forudsætning, at den modtagende besætning er en slagtekalvebesætning, men den må ikke flytte levende dyr til andre besætninger, efter at have modtaget dyr fra det højprævalente område. Dette er gældende indtil bekendtgørelsen ændres, fx når prævalensen er blevet lav i hele landet. Det lavprævalente område: Dyr fra niveau 2-besætninger må flyttes: 1) til slagtning, dyrene skal afhentes sidst på ruten. 2) til udlandet, ved udførsel af levende dyr 3) til levebrug mellem ejendomme med samme ejer 4) til en ejendom, hvor der ikke findes andre dyr end fra den ejendom, hvor dyrene er flyttet fra (VFL skal underrettes) 8\n9 Besætninger, der overstiger kapaciteten efter miljøreglerne, må flytte overskydende kalve til niveau 2-besætninger i det højprævalente område. Det højprævalente område: Dyr fra niveau 2-besætninger må flyttes: 1) til slagtning i hele landet 2) til udlandet, ved udførsel af levende dyr 3) til levebrug mellem ejendomme med samme ejer 4) til en ejendom, hvor der ikke findes andre dyr end fra den ejendom, hvor dyrene er flyttet fra Fra niveau 3 Tyrekalve Tyrekalve må flyttes til opfedning i slagtekalvebesætninger indenfor det højprævalente område. Dyr fra niveau 3-besætninger må kun flyttes efter tilladelse fra og under vilkår fastsat af Fødevarestyrelsen (veterinærenheden). Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 13 og 14. Den besætningsansvarlige, som leverer mælk eller slagtedyr til udlandet, skal sørge for, at der undersøges tankmælksprøver eller blodprøver for antistoffer mod S. Dublin. Prøverne skal undersøges på det laboratorium, som er godkendt af Fødevarestyrelsen. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 21, stk Dyrskuer og græsningsaftaler Kvæg fra besætninger i hele landet kan deltage i dyrskuer, hvis en række krav er opfyldt. Dyr kan også flyttes til individprøvning på en avlsstation og tilbage til besætningen efter individprøvning, selvom det sker på tværs af de høj- og lavprævalente områder. Når kvæg skal deltage i dyrskuer, er det et krav, at: dyrene de seneste ni måneder forud for flytningen har opholdt sig i en niveau 1-besætning, alle niveaugivende prøver (der skal være taget op til 8 prøver afhængigt af besætningsstørrelse jf. 5.2) skal være taget indenfor 12 måneder før flytningen, hvis der deltager dyr fra det lavprævalente område, skal de deltagende besætninger i det højprævalente område undersøges for salmonellastatus ved en stikprøve højst seks måneder før flytning, stikprøven skal indeholde blodprøver fra samtlige dyr, der skal flyttes og mindst svare til den, der kræves for at komme i niveau 1, se tabel 1, og prøverne skal være negative, og svaret på stikprøven skal foreligge, før dyrene flyttes. 9\n10 Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 16 Hvis der er indgået kontraker om naturpleje af Natura 2000-områder før 15. juli 2013 kan dyr flyttes. Udvidelser, forlængelser eller andre ændringer af kontrakten efter denne dato giver ikke mulighed for flytning under denne særlige bestemmelse. Forudsætning for flytning af dyrene er, at: dyrene de seneste ni måneder forud for flytningen permanent har opholdt sig i en niveau-1 besætning, salmonellastatus i oprindelsesbesætningen er undersøgt ved en stikprøve højst en måned før flytning fra det højprævalente område til græsning i det lavprævalente område og stikprøven mindst svarer til den, der kræves for at komme i niveau 1, se tabel 1, og prøverne er negative, og svaret på stikprøven foreligger, før dyrene flyttes. Kontakt til andre dyr og dyr fra andre besætninger skal undgås under transporten samt under opholdet på græs. Fx skal der etableres effektiv indhegning, evt. med dobbelthegn, der sikrer mod kontakt. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., Handlingsplan for at bekæmpe S. Dublin i niveau 2- og 3- besætninger Alle niveau 2- og 3-besætninger skal indgå aftale om salmonellarådgivning med en praktiserende dyrlæge. Hvis en besætning skifter niveau fra 1 til 2 eller 3, skal aftalen indgås senest tre uger efter, at besætningsejeren har fået besked om niveauskiftet. Den besætningsansvarlige og besætningsdyrlægen skal i samarbejde udarbejde en handlingsplan for at bekæmpe S. Dublin i besætningen. Handlingsplanen skal være aktiv og besætningsspecifik samt føre til en reduktion af antistoffer i prøver fra besætningen. Planen skal endvidere være tidsbegrænset, og indeholde beskrivelser af, hvad der skal ske hvornår. Ved besætningsspecifik forstås, at handlingsplanen skal indeholde elementer, der er målrettet besætningen. Den må gerne være baseret på en skabelon, som kan være udarbejdet af den praktiserende dyrlæge, men indsatserne skal afspejle besætningsstruktur, de fysiske forhold og smittespredning/belastning. Ved aktiv forstås, at handlingsplanen skal indeholde prøveudtagning til afklaring af smittespredning og evt. til udpegning af raske smittebærere. Derudover skal den indeholde beskrivelse af ændrede procedurer til at forhindre nysmitte. Ved nysmitte forstås besætninger, der kommer i niveau 2 på baggrund af bakteriologisk eller serologisk positive prøver for Salmonella Dublin. Inden da skal besætningen have været i niveau 1 uafbrudt i mere end 12 måneder. I bilaget er det uddybet, hvad en handlingsplan skal indeholde. 10\n11 Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 17 Fra den 15. juli 2014 (for slagtekalvebesætninger først fra 15. juli 2015) skal besætningsejeren sikre, at der udtages blodprøver af besætninger i niveau 2. Prøverne skal udtages af de ti yngste dyr over tre måneder hver tredje måned, indtil besætningen er placeret i niveau 1. I nysmittede besætninger skal disse blodprøver ikke udtages, før besætningen har været i niveau 2 i 12 måneder. Blodprøverne kan udtages på slagteriet i forbindelse med slagtningen eller i besætningen på levende dyr, der er født og opvokset på ejendommen. Hvis det ikke er muligt, skal dyrene have opholdt sig på ejendommen i mindst tre måneder og have haft kontakt med besætningens øvrige dyr. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 17 og bilag 1, kapitel 4, nr Intensiveret prøveudtagning Hvis blot en af blodprøverne er positiv (over ODC % 50) skal besætningsejeren sikre, at der gennemføres en intensiveret prøveudtagning i besætningen. Det skal ske senest to uger efter, at resultatet af blodprøverne foreligger. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 17, stk. 5. Den intensiverede prøveudtagning består af gødningsprøver fra: a) 5 mælkefodrede spædekalve, og b) 5 kalve mellem 3-6 mdr. gamle, og c) 5 nykælvere (eller alternativt, hvis der ikke er nok nykælvere i besætningen, kvier/køer, der snart skal kælve), og d) 2 gylleprøver fra ulagret gylleopsamling, fx fortank. Gødningsprøverne skal så vidt muligt tages rektalt eller som friske gødningsklatter, hvor det sikres at flere dyr indgår. Hvis der ikke findes ovenstående kategorier af dyr på ejendommen, udtages prøverne af de 5 yngste dyr samt 5 prøver fra hver af to andre aldersgrupper. Prøverne skal tages af en autoriseret dyrlæge og undersøges på et laboratorium, der er akkrediteret til at foretage analysen. Prøverne fra dyrene samles i 3x5 pools på laboratoriet. De to gylleprøver analyseres hver for sig. Prøverne analyseres efter EN/ISO 6579, NMKL nr. 71. eller en valideret metode. Prøverne indsendes i ren emballage og forsvarligt indpakket, så lækage undgås. Der skal vedlægges en indsendelsesseddel med chr.nr og, hver enkelt prøve skal være tydeligt mærket med angivelse af prøvetype og aldersgruppe, fx gødning, spædekalve 1-5. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 5 11\n12 Ved fund af S. Dublin i en eller flere prøver placeres besætningen i niveau 3, og Fødevarestyrelsen sætter besætningen under offentligt tilsyn. Se også afsnit 11. Hvornår sættes en besætning under offentligt tilsyn. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 17, stk. 6 og Besætningsejerens ansvar ved salmonellose i besætningen Salmonellose er sygdom forårsaget af salmonella. Symptomerne på salmonellose hos kvæg er ofte diarré, som kan være blodig, og almen svækkelse, luftvejslidelser samt abort. I besætningen ses bl.a. nedsat mælkeydelse, øget dødelighed og flere aborter. Diagnosen stilles af en dyrlæge på baggrund af symptomer og påvisning af salmonellabakterier i materiale fra de syge dyr (fx gødnings- eller organprøver). Hvis den besætningsansvarlige får mistanke om salmonellose i besætningen, skal han eller hun tilkalde en praktiserende dyrlæge. Ved den som har dyrene i sin varetægt forstås den besætningsansvarlige, dvs. den person som har det daglige ansvar for dyrene, fx ejer. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 3, stk. 1 Dyrlægen skal forsøge at be- eller afkræfte mistanken om salmonellose, og skal indsende prøver af relevant materiale til et laboratorium, som er akkrediteret til undersøgelsen. Fødevarestyrelsen betaler, som udgangspunkt, for denne analyse. Det er dog en betingelse, at der er tale om nyudbrud, eller at der ikke har været konstateret salmonellose i besætningen indenfor de seneste seks måneder. Nyudbrud er første gang der er konstateret salmonellose i besætningen, eller når en besætning har haft salmonellose, som er ophørt, men hvor der igen opstår symptomer i besætningen. Dyrlægen skal informere den besætningsansvarlige og Fødevarestyrelsen om resultatet af undersøgelserne. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 3, stk. 2 og 27, stk Hvornår og hvordan sættes en besætning under offentligt tilsyn Fødevarestyrelsen sætter en besætning under offentligt tilsyn i en række tilfælde. Se oversigten nedenunder. Bestemmelse i bekendtgørelsen Offentlige tilsyn 5 Besætningen sættes under offentligt tilsyn hvis der er kon- Konsekvenser Særslagtning + smittebegrænsende restriktioner inkl. for 12\n13 stateret salmonellose 13, stk. 1 Niveau 2-besætninger i det lavprævalente område sættes under offentligt tilsyn 18, stk. 6 Hvis der findes S. Dublin bakterier i den intensiverede prøveudtagning, bliver besætningen placeret i niveau 3 og under offentligt tilsyn omsætning af levende dyr Flytterestriktioner. Ved slagtning skal dyrene afhentes sidst på ruten. Medfører ikke særslagtning. Som øverst ( 5) Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 5, 13, stk. 1 og 18, stk. 6. Et offentligt tilsyn pga. salmonellose indebærer en række smittebegrænsende foranstaltninger, som den besætningsansvarlige skal gennemføre: - syge dyr i besætningen skal holdes isoleret for at hindre spredning til raske dyr, - slagtning af raske dyr fra besætningen skal ske ved særslagtning. Dyrene må under transporten til slagteriet ikke komme i smittefarlig kontakt med dyr fra besætninger, der ikke har salmonellose, og - der er krav til rengøring og desinfektion af transportmidler og fodtøj, og det er slagteriets ansvar. - dyr eller produkter må kun flyttes fra ejendommen efter tilladelse fra og under vilkår fastsat af Fødevarestyrelsen(Veterinærenheden). Mejeriet orienteres af laboratoriet. - gødning fra besætningen skal behandles efter Fødevarestyrelsens (Veterinærenhedens) anvisninger. I visse tilfælde kan udbringelse af gylle ske på afgrøder, der ikke skal bruges til direkte konsum. Gyllen må ikke spredes via luften, men skal nedfældes med slæbeslange. Udstyr og redskaber skal rengøres og desinficeres efterfølgende. - Der skal iværksættes smittebegrænsende tiltag ved gødningshåndtering og ved brug af redskaber, maskiner og lignende. - fjernelse af gødning, redskaber, maskiner og lignende, må kun ske efter tilladelse fra Fødevarestyrelsen (Veterinærenheden) og på nærmere fastsatte vilkår. - dyrs opholdssteder, redskaber, maskiner og lignende rengøres og desinficeres efter Fødevarestyrelsens (Veterinærenhedens) anvisninger. - ekstern kontakt til besætningen skal begrænses mest muligt. - der skal iværksættes en effektiv skadedyrsbekæmpelse. - det offentlige tilsyn skal oplyses til alle, der kommer i kontakt med besætningen, og som dermed er i risiko for at bringe smitten videre. 13\n14 Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., Hvornår ophæves et offentligt tilsyn Det offentlige tilsyn, der er pålagt på baggrund af salmonellose, kan ophæves af Fødevarestyrelsen (Veterinærenheden): - når der er gået to måneder, siden der har været tegn på salmonellose i besætningen, eller - når besætningen er slået ned, og Fødevarestyrelsen (Veterinærenheden) har godkendt rengøringen og desinfektionen. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 20. Baggrunden for den symptomfri periode på to måneder er, at der i denne periode stadig kan være en øget risiko for smittespredning. Det gælder både på slagteriet til det ferske kød og ved handel med levende dyr til dyr i modtagerbesætninger. Det offentlige tilsyn, der er pålagt på baggrund af fund af S. Dublin-bakterier i den intensiverede prøveudtagning, ophæves: 1. For ikke mælkeleverende besætninger: når der er taget negative blodprøver fra de 10 yngste kalve, over tre måneder. Blodprøven er negativ, hvis den har en ODC % under For mælkeleverende besætninger: når besætningen har negative tankmælksprøver eller blodprøver. Gennemsnittet af de seneste fire målinger af antistofniveau i tankmælken skal være under ODC % 25. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 20, stk\n15 Flowdiagram: Prøveudtagning og flow for besætninger i niveau 2 som ikke er nysmittede (dvs. ikke har været i niveau 1 vedvarende i 12 måneder forud for pågældende niveau 2). Gælder fra den 1. juli 2014 (for slagtekalvebesætninger er det den 1. juli 2015). 17 stk For nysmittede starter blodprøvningen efter 12 måneder. Niveau 2 (ikke nysmittede) Mælkeleverende: Fortsat Niveau 2. Hvis 4 tankprøver ODC< 40 dog niveau 1. Bilag 1, kap. 2 nr. 10. Alle prøver negative ODC<50 Blodprøver 10 yngste dyr over 3 måneder: 17, stk. 3 og bilag 1, kapitel 5, nr og 37 (se side 7) En eller flere positive prøver ODC 50 Alle prøver negative Ikkemælkeleverende: Niveau 1 Intensiveret prøveudtagning 17, stk. 5 og bilag 5 (se side 11) Positive prøver OT Niveau 3 17, stk. 6 Niveau 2 i minimum 6 mdr. 20, stk. 3 En eller flere positive prøver Fritestning: Blodprøver 10 yngste kalve over 3 måneder: ODC<50 4 tankmælksprøver i gennemsnit: ODC<25 20, stk. 2 Alle prøver negative 15\n16 En besætning der har været placeret i niveau 3 og er sat under offentligt tilsyn skal opholde sig i niveau 2 i minimum seks måneder før prøvning til niveauskift kan påbegyndes i besætningen. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 20, stk. 3 Det offentlige tilsyn, der er pålagt niveau 2 besætningerne i det lavprævalente område jf. 13, kan ophæves af Fødevarestyrelsen, når besætningen kommer i niveau 1. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 20, stk Slagteriets salmonellaovervågning af fersk kød - svaberprøver I ferskkødsovervågningen udtager slagteriet svaberprøver af slagtekroppe til undersøgelse for salmonella. Slagtekroppene udvælges tilfældigt over dagens slagtninger og fra alle slagterlinjer. Prøverne skal udtages i kølerummet efter minimum 12 timers nedkøling. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 8 og bilag 2, kapitel Sådan skal der svabres Der svabres fra fire steder på slagtekroppen: slag, bryst, halestykke og hals (se evt. illustrationen i bekendtgørelsens bilag 2, kapitel 7). Der svabres et område på 10 x 10 cm for hvert prøveudtagningssted, først 10 gange i vandret og derefter 10 gange i lodret retning. Alle fire steder skal svabres med den samme gazetampon (steril 16-lags af bomuld med dimensionen 10 x 10 cm) eller lignende. Svabringen skal starte det sted, der forventes mindst kontamineret - først ved slaget og sidst ved halestykket. Der skal bruges en skabelon. Inden afsvabringen skal tamponen fugtes med 10 ml buffret pepton vand (BPV). Efter afsvabringen placeres gazetamponen i en steril stomacherpose og sendes til analyse på et akkrediteret laboratorium. Prøverne skal opbevares ved en temperatur på højst 5 C, indtil analysen påbegyndes. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 2, kapitel 2 og kapitel 7, nr. 3 og Oversigt over prøveudtagningsfrekvens og analyseresultater Prøveudtagningsfrekvens og analyseresultater efter antal slagtede kreaturer: Antal slagtede kreaturer/år (i det forgående kalenderår) og < og < Prøveudtagningsfrekvens 5 prøver pr. dag (prøverne analyseres som én samlet prøve) 5 enkeltprøver pr. måned 5 enkeltprøver pr. kvartal < 250 Ikke rutinemæssigt krav om prøveudtagning 16\n17 Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 2, kapitel 2, nr. 4 Den virksomhedsansvarlige skal indberette resultatet af overvågningen til Fødevarestyrelsen. Månedens resultater skal indberettes senest 14 dage inde i den efterfølgende måned. Man kan evt. bruge skemaet i bekendtgørelsens bilag 2, kapitel 8. På slagterier, der det seneste kalenderår har slagtet over kreaturer, må der på 11 prøvedage højst findes 1 positiv samleprøve, uanset salmonellatype. Der skal løbende evalueres på 11 slagtedage som et rullende vindue. Det vil sige, at der hver slagtedag foretages en evaluering på baggrund af de seneste 11 slagtedage. Ved to eller flere positive samleprøver skal virksomheden følge op. Slagterier, det seneste kalenderår har slagtet under kreaturer, skal følge op på ethvert fund af salmonella i overvågningen. Virksomheden skal søge at afklare baggrunden for overskridelsen. Afklaringen skal omfatte: a) tilbagesporing og gennemgang af oprindelsesbesætningens salmonellastatus, b) gennemgang af virksomhedens egenkontrolresultater for slagtehygiejne, herunder evt. resultater af andre mikrobiologiske undersøgelser, gødningsregistrering mv., og c) gennemgang af virksomhedens kritiske kontrolpunkter. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 2, kapitel 5. Hvis virksomheden finder en sandsynlig årsag til overskridelsen, skal der iværksættes korrigerende handlinger for at sikre mod gentagelse. Hvis virksomheden ikke kan finde en årsag eller vurderer, at der er tale om en gentagen kontamination, bør virksomheden iværksætte en udvidet prøvetagning for at afdække årsagen til problemet. Den rutinemæssige overvågning fastholdes under den udvidede prøveudtagning. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 2, kapitel Særslagtning Kreaturer skal slagtes ved særslagtning, når de kommer fra en besætning, der: - er sat under offentligt tilsyn pga. salmonellose forårsaget af S. Dublin, - er sat under offentligt tilsyn på grund af salmonellose forårsaget af andre salmonellatyper end S. Dublin, eller - er placeret i niveau 3 på baggrund af fund af S. Dublin-bakterier i den intensiverede prøveudtagning. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 19 og bilag 6, kapitel 1. Det er kun slagterier med permanent veterinærkontrol, der kan særslagte. Formålet med særslagtningen og den efterfølgende mikrobiologiske kontrol er at sikre, at salmonellaforekomsten på slagtekroppene er på samme lave niveau, som på slagtekroppe, der stammer fra besætninger uden salmonellose. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 6, kapitel 3 og 4. 17\n18 Særslagtningen skal ske som det sidste på dagen og så vidt muligt sidst på ugen. Dyr som skal særslagtes må ikke stå over til næste dag, da det øger risikoen for smittespredning. Slagtningen skal ske under skærpede hygiejniske forhold, som fx nedsat slagtehastighed og øget opmærksomhed ved afhudning, exvisceration og plucksudtagning. Slagtekæde og udstyr skal rengøres og desinficeres efter særslagtningen. Hvis slagtekroppen forurenes med gødning, som det ikke er muligt at fjerne i efterkontrollen, skal slagtekroppen kasseres. Efter slagtningen skal slagtekroppene undersøges for forekomst af salmonella Særslagtning pga. Salmonella Dublin Hvis slagtekroppene stammer fra besætninger under offentligt tilsyn pga. S. Dublin, skal samtlige slagtekroppe undersøges. Prøverne skal udtages efter mindst 12 timers køl. Slagtekroppe uden fund af salmonella kan omsættes som fersk kød. Slagtekroppe med fund af salmonella (gælder alle typer) skal varmebehandles. Slagtekroppene tilbageholdes, indtil analyseresultatet foreligger, og skal holdes adskilt fra andre slagtekroppe og andet kød. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 3, kapitel Særslagtning pga. andre salmonellatyper Slagteriet kan vælge at udtage stikprøver af et afgrænset parti af slagtekroppe, eller at udtage prøver af samtlige slagtekroppe til enkeltvis bedømmelse af slagtekroppene. Prøverne kan udtages før eller efter(mindst 12 timer) slagtekroppene nedkøles. Hvis der udtages stikprøver, skal de udtages jævnt fordelt blandt slagtekroppe i partiet. Partiet kan bestå af slagtekroppe fra alle særslagtningsbesætninger i dagsleverancen eller delleverancer. Skemaet herunder viser antallet af stikprøver, afhængigt af partiets størrelse og tidspunkt for prøveudtagning, samt grænseværdi for acceptabel forekomst. Hvis grænseværdien overskrides skal partiet henvises til varmebehandling. Antal slagtekroppe i dags- /delleverancer Antal prøver før køl: op til før køl: over efter køl: op til efter køl: over Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag Varmebehandling i stedet for mikrobiologisk undersøgelse Maximalt antal positive I stedet for mikrobiologisk undersøgelse af slagtekroppe/parti, kan slagteriet vælge at varmebehandle slagtekroppene. Varmebehandlingen skal sikre en centrumtemperatur på mindst 75 grader C eller ske ved en kombination af temperatur og tid, som sikrer fravær af salmonella. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 6, kapitel 5 nr Stammer kødet fra en besætning under offentligt tilsyn på grund af salmonellose, forårsaget af andre salmonellatyper end S. Dublin, kan kødet også bruges til saltning. 18\n19 Slagtekroppe og kød (inkl. plucks/indmad), der skal saltes, må ikke bruges til spiseklare produkter, med mindre produktet har undergået én eller flere processer, som sikrer, at produktet er frit for salmonella. Virksomheden skal dokumentere effekten af disse processer overfor Fødevarestyrelsen. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 6, kapitel 7, nr Særslagtning - udtagning af svaberprøver og bedømmelse af slagtekroppe Prøverne skal tages ved at afsvabre en ca. 10 cm bred bane fra kanten af den halve slagtekrop og hele vejen rundt både udvendigt og indvendigt. Derudover skal der afsvabres andre steder på slagtekroppen, som mistænkes for at være inficeret. Afsvabringen skal inddrage bækkenindgangen til og med endetarmsåbningen, mellemgulvets tilhæftningssted, området omkring nyrerne samt for- og bagskanke. Der skal afsvabres med et tryk på ca. 2 kilo med en jævn bevægelse oppefra og ned. Afsvabringen skal foretages med en 16-lags steril gazetampon af bomuld, med dimensionerne 10 x 10 c. Gazetamponen skal inden afsvabringen fugtes med 10 ml buffret pepton vand (BPV) Stomachherposen skal ved afsvabringen åbnes sterilt og vrangen vendes ud på stomacherposen med sterile handsker. Stomacherposen anvendes desuden som en handske under afsvabringen. Efter afsvabringen af slagtesidens yderside vendes en ny side ud på svaberen og den indvendige side af slagtekroppen afsvabres. Derefter krænges posen tilbage, bøjes om og placeres i en ny stomacherpose, der lukkes med en klemme. Prøverne skal opbevares ved C indtil analysen. Prøverne skal mærkes sådan at de slagtedyr, hvoraf prøverne er udtage, tydeligt kan identificeres. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., bilag 3, kapitel 2 og Kritisk resistent salmonella En salmonellabakterie betegnes som kritisk resistent, hvis analyseattesten viser, at bakterien som minimum er resistent overfor et eller flere af følgende antibiotika: kinoloner/fluorokinoloner (ciprofloxacin i testpanelet), og/eller 3. eller 4. generations cephalosporiner (ceftiofur og/eller eller cefotaxime i testpanelet). Disse antibiotika er kritisk vigtige til behandlingen af mennesker. De er valgt på baggrund af WHO s anbefalinger for de vigtigste typer af antibiotika, som bør reserveres til humant brug for at bevare behandlingsmuligheder og mindske risiko for resistensudvikling 1. Resistens mod disse typer bliver derfor overvåget. Hvis en laboratorieundersøgelse af materiale fra besætningen viser kritisk resistente salmonella, vil det fremgå af analyseresultatet. Et R på analyseattesten betyder resistent, mens S betyder sensitiv/følsom, dvs. ikke resistent. Hvis resistensen omfatter en af de ovenfor nævnte antibiotikatyper, vil der på analyseattesten stå en bemærkning om fund af kritisk resistente salmonella. 1 WHO list of Critically Important Antimicrobials (CIA), 2. Revision\n20 Den besætningsansvarlige skal underrette alle aftagere af sit kvæg om fund af kritisk resistens. Meddelelsespligten er kun fremadrettet og gælder fra det tidspunkt, hvor besætningsejeren har fået analyseresultatet om kritisk resistens Smitteopsporing ved fund af kritisk resistens i besætning Hvis der bliver fundet kritisk resistente salmonella i en besætning, skal der gennemføres en smitteopsporing efter 9 (besætningsprøver) eller 10 (prøver af kød eller kødprodukter) for så vidt muligt at identificere oprindelsesbesætningen. Hvia man påviser kritisk resistent salmonella ved laboratoriemæssig undersøgelse af materiale fra besætningen, er besætningsejeren ansvarlig for at gennemføre en smitteopsporing og kortlægge besætningens medicinforbrug. Smitteopsporingen og kortlægningen af medicinforbruget skal som minimum beskrive: Medicinforbrug i besætningen inden for de sidste ni måneder, oplysninger om, hvem besætningen har indkøbt dyr fra, og andre forhold, som har kunnet føre til introduktion af resistens i besætningen (fx overslæb af smitte fra besætninger, personer, via indkøb af dyr eller maskinfællesskab med andre besætninger). Den besætningsansvarlige skal indsende en redegørelse for smitteopsporing til Fødevarestyrelsen inden for to måneder. Der er ikke nogen formelle formkrav til udformningen af redegørelsen ud over de i 9, stk. 1, nr. 1 nævnte. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., Gødning fra besætninger med kritisk resistent salmonella Gødning fra besætninger med kritisk resistente salmonellabakterier kan også indeholde de resistente bakterier fra dyrene. Derfor må man ikke bruge gødning fra de pågældende besætninger til spiseklar frugt og grøntsager eller til græsningsarealer i den periode, hvor græsset bliver benyttet til frisk udfodring og græsning. Der er nemlig risiko for, at smitten kan spredes til mennesker eller andre dyr. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., Fritestning af besætning for resistens En besætning med kritisk resistent salmonella erklæres fri, når: - der med negativt resultat er foretaget intensiveret prøveudtagning for salmonellabakterier i besætningen, - besætningen er slagtet eller slået ned, og rensning samt desinfektion er godkendt af Fødevarestyrelsen, eller - såfremt det drejer sig om kritisk resistent S. Dublin, at besætningen er placeret i S. Dublin 20\n21 niveau 1. Det er op til besætningsejeren, om det ønskes at teste besætningen fri for kritisk resistens. Der er ikke krav om fritestning. Med fritestning menes, at man udtager et repræsentativt antal gødningsprøver i besætningen, som ved undersøgelse skal være negative for kritisk resistente salmonella. Der skal foretages både mikrobiel- og resistensbestemmelse. Der er samme krav om at bruge et akkrediteret laboratorium som til øvrige salmonellaanalyser i bekendtgørelsen. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 9, stk. 3. Analysen skal gentages efter minimum 45 dage for at sikre, at der ikke er overset en lav forekomst ved første testning. Der skal foreligge mindst to på hinanden følgende negative analysesvar.(indsæt skema) Smitteopsporing ved fund af kritisk resistens i slagtekroppe, kød eller kødprodukter Hvis en virksomhed finder kritisk resistens i slagtekroppe, kød eller kødprodukter, skal virksomheden udføre smitteopsporing for at identificere oprindelsesbesætningerne. Ved positive fund fra slagtekroppe skal besætningen udpeges eller som minimum de fem besætninger, der indgår ferskkødsprøver fra. Ved positive fund i opskåret kød bør slagteriet eller opskæringsvirksomheden udarbejde en liste over de besætninger, der er involverede. Listen skal indeholde oplysning om oprindelsesland. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 10 Der er ikke krav om opfølgning i oprindelsesbesætningen, og der er heller ikke krav om tilbagetrækning af kød alene på baggrund af fund af kritisk resistens. Det kan nemlig ikke med sikkerhed vides, om fund kan henføres til oprindelsesbesætningerne eller evt. skyldes kontaminering under transport eller på slagteriet. Oplysningerne vil i første omgang være med til at give en ide om omfanget af disse resistenstyper i kvæg. Virksomheden skal indsende resultatet af smitteopsporing til Fødevarestyrelsen, hvilket bør ske inden for én måned. Bekendtgørelse om salmonella hos kvæg m.m., 10, stk\n22 Bilag. Handlingsplan for sanering for salmonella i malkekvægsbesætninger For alle besætninger i niveau 2 og 3 gælder det, at den besætningsansvarlige, i samarbejde med besætningsdyrlægen, skal udarbejde en handlingsplan for bekæmpelsen. Handlingsplanen skal indeholde besætningsspecifikke mål og metoder. Handlingsplanen skal som minimum indeholde følgende punkter: Målsætning. Beskrivelse af hvornår besætningen forventes at opfylde bekendtgørelsens krav for at komme i salmonellaniveau 1. Kortlægning af udbredelse og smitteveje i besætningen Beskrivelse af nødvendige hygiejniske og driftsmæssige forbedringer Strategi for testning af kalve, kvier og evt. køer og en plan for vurdering af resultaterne Målsætning I mælkeleverende besætninger fastlægges målsætningen ud fra besætningens aktuelle ODC% i tankmælken og resultater af evt. tidligere undersøgelser af smittespredningen til kalve og ungdyr i besætningen. I ikke-mælkeleverende besætninger fastlægges målsætningen ud fra omfanget af positive slagtedyrsprøver evt. suppleret af tidligere undersøgelser af smittespredningen til kalve og ungdyr i besætningen. Der skal identificeres og beskrives en mulig og realistisk tidshorisont for hvor lang tid sanering for Salmonella vil tage i besætningen. Kortlægning af udbredelse og smitteveje Der skal udtages prøver til undersøgelse af, om der er aktiv smitte blandt kalvene. Udtag blodprøver af en stikprøve af kalve mellem 3-6 måneder i besætningen. Der bør mindst testes 10 kalve/ungdyr. I små besætninger testes alle dyr. I store besætninger testes ca. 20 tilfældigt udvalgte kalve mellem 3-6 måneder gamle, dog allerhelst halvdelen af kalvene for at få et godt indblik i, hvor stor smittespredningen er blandt de unge kalve. Hvis der ingen smittespredning er blandt kalvene, vil alle ELISA-målinger ligge på eller meget tæt på 0 ODC%. Hvis der er smittespredning blandt kalvene vil der ofte være flere af kalvene, der ligger middelhøjt (over ca. 25 ODC%) til højt (over ca. 50 ODC%) i antistofniveau. Herunder (Figur 1) ses et typisk billede af antistofmålinger fra en besætning med aktiv smittespredning blandt kalvene. Det er muligt at trække sådanne grafiske oversigter over antistofmålingerne hos de dyr, man har testet via Dyreregistrering. 22\n23 Figur 1: Salmonella Dublin antistofniveau vs. alder opgjort i måneder i en besætning med aktiv smittespredning blandt de unge kalve. Der er testet 21 kalve. Bemærk, at godt halvdelen af de testede kalve har høje antistofniveauer i blodet. Hvis kalvene ikke havde været udsat for Salmonella-bakterier, ville de have ligget tæt på 0 ODC% alle sammen. Beskrivelse af nødvendige hygiejniske og driftsmæssige forbedringer Stalde og pasningsrutiner skal gennemgås kritisk. Gå besætningen samt alle staldafsnit igennem systematisk, identificer risikomomenter for smittespredning evt. ved brug af værktøj til vurdering af smitterisiko og lav en opsummering samt en handlingsplan ud fra gennemgangen. Kig efter symptomer på smitte og på højt smittepres i bokse og dybstrøelse. Hvor sker der formentlig mest nysmitte? Hvordan kan infektionen blive spredt i besætningen? Hvor er der reelt mulighed for at gøre noget for at forbedre forholdene? Manualen "Indsats mod Paratuberkulose og Salmonella Dublin" er et godt værktøj til at komme systematisk gennem hele besætningen og få udpeget vigtige området at gøre noget ved. Manualen er tilgængelig på Udpegning og udsætning af raske smittebærere 23\n24 Raske smittebærere er dyr uden symptomer på smitte med Salmonella Dublin, som er bærere af bakterien og lejlighedsvist udskiller den, hovedsagelig med gødningen (men også i mælk, spyt, urin og børsekret). En rask smittebærer har langt overvejende en høj antistofreaktion i blod og mælk, dvs. over ODC% i flere på hinanden følgende prøver. Problemet med at udpege de raske smittebærere er, at dyr, der ikke er raske smittebærere, kan have et lignende billede af antistofmålinger, hvis de går i et miljø, hvor de konstant bliver udsat for smitten. Derfor virker udpegning af raske smittebærere kun, hvis smittevejene blandt kalve og ungdyr har været lukket i mindst et år, og man har sørget for, at hygiejnen er god i kostalden, særligt på foderbord og omkring vandkar. Vent med at tage individmælkeprøver for salmonella til Der ikke længere sker smittespredning til spæd- og småkalve Indholdet af antistoffer i tankmælken er stabilt og gerne på et ikke for højt niveau (40 70). Indholdet af salmonellaantistoffer i individmælkeprøver afspejles i tankmælken. Hvis tankmælksværdier for Salmonella Dublin er højt eller middelhøjt ( ODC %), vil der oftest være mange køer med høje antistoftal i besætningen. Mange af dem kan efterfølgende få kontrol over infektionen og dermed lave antistofniveauer. Individmælkeprøverne fortæller derfor ikke ret meget nyt i den situation, og man bør vente med at begynde at udpege raske smittebærere ved hjælp af gentagne målinger på mælk, til man er sikker på, at der ikke længere er smitte blandt køer eller ungdyrene. Ofte vil der kun være meget få eller slet ingen raske smittebærere. Er man i tvivl om et antistofsvar hos en enkelt ko, kan man udtage en blodprøve kort tid efter og sammenligne resultaterne. Det er væsentligt at bemærke at betydningen af at identificere og evt. udsætte raske smittebærere er usikker og at de væsentligste parametre for en effektiv sanering er i hvor høj der overføres smitte til kalve og besætningens generelle hygiejneniveau. Start med de dyr, der vedvarende har de højeste antistofværdier i prøver af blod eller mælk. Vær opmærksom på, at mælkeprøver fra nykælvere ikke er egnet til Salmonella Dublin ELISA. Vent derfor med at udtage mælkeprøve til mindst 1-2 uger efter kælvning. 24


Synology Remote. Brugervejledning - PDF\nDownload "Synology Remote. Brugervejledning"\n1 Synology Remote Brugervejledning Remote\n2 Indholdsfortegnelse 3 Velkommen 4 Overblik over Synology Remote 5 Pakkens indhold 6 Kom i gang 8 Nyd din musik med Synology Remote 11 Specifikationer for Synology Remote Leder du efter andre sprogversioner af brugervejledningen? Besøg 2 Brugervejledning til Synology Remote\n3 Velkommen Tillykke med din nye Synology Remote. Dette produkt er specielt designet til at fungere med din Synology DiskStation. Med USB-højttalere eller hjemmestereolyd tilsluttet til din Synology DiskStation kan du bruge Synology Remote til at afspille musik, der er gemt på Synology DiskStation'en fra internetradio eller fra din ipod. Audio Dock Højttalere eller lydmodtagere Fjern Audio Station Musik ipod Internetradio Brugervejledning til Synology Remote 3\n4 Overblik over Synology Remote Fjern Funktionsknapper Navigationsknapper Gentag Bland Lydstyrke op Lydstyrke ned Genveje Mini-USB Stik Audio Dock 3,5 mm lydstik S/PDIF USB 2.0-port 4 Brugervejledning til Synology Remote\n5 Pakkens indhold Du skal kontrollere pakkens indhold for at kontrollere, at du har modtaget nedenstående produkter. Remote x 1 Mini USBforbindelseskabel x 1 Møntcellebatteri x 1 Audio Dock x 1 Brugervejledning x 1 Brugervejledning til Synology Remote 5\n6 Kom i gang Tilslut audio dock 1 Tilslut USB-forbindelseskablet til mini-usb-stikket på audio dock. 2 Tilslut den anden side af USB-forbindelseskablet til USB-porten på Synology DiskStation. 3 Indsæt møntcellebatteriet i Remote. Sørg for, at +-siden vender opad. 6 Brugervejledning til Synology Remote\n7 4 Kontroller, om Remote er korrekt parret med audio dock. Hvis audio docks blå LED-indikator begynder at flimre, når du trykker på en knap på Remote, er Remote korrekt parret med audio dock. Hvis det ikke sker, skal du trykke på parringsknappen på audio dock. Den blå lysindikator skulle lyse. Tryk på knappen Forrige ( ) og Næste ( ) samtidigt på Remote, indtil den blå lysindikator begynder at blinke. Bemærk: Hvis din Remote-lysdiode blinker 5 gange efter hinanden efter hvert knaptryk, angiver det, at Remotes batteriniveau er lavt. Udskift det interne møntcellebatteri med type CR2032. Tilslut højttaleren Du har følgende lydoutputmuligheder for at tilslutte din lydoutputenhed til audio dock: 1 3,5 mm lydstiktype: Til tilslutning af højttalere eller øretelefoner. 2 S/PDIF-stik: Til tilslutning af digital lydenhed, f.eks. hjemmestereolyd. 3 USB 2.0-port: Til tilslutning af USB-højttalere. Bemærk: DiskStation vil anerkende USB-højttalerne som standard lydoutputenhed. Hvis du vil bruge 3,5 mm lydstik eller S/PDIF-stik, skal du afbryde USB-højttalerne fra DiskStation. En oversigt over anbefalede USB-højttalermodeller findes på Juster fjernlydstyrken til maksimalt output for at opnå den bedste lydkvalitet med S/PDIF. Brugervejledning til Synology Remote 7\n8 Nyd din musik med Synology Remote Styr din musik Hvis det er første gang, du bruger DiskStation, eller du endnu ikke har aktiveret Audio Station, skal du følge denne procedure for at aktivere Audio Station: 1 Log ind på DiskStation Manager 3.0 (herefter omtalt som DSM ) eller senere. Hvis du ikke bruger DSM 3.0 eller senere, skal du downloade den seneste DSM på: 2 Gå til Hovedmenu > Kontrolpanel > Audio Station. Marker afkrydsningsfeltet Aktiver Audio Station 2, og klik på OK. Systemet vil oprette en delt mappe music på din DiskStation. 3 Åbn Filbrowser, og upload dine lydfiler til den delte mappe "music" på din Synology DiskStation 4 Nu er du klar til at byde musikken med Synology Remote. Bemærk: Yderligere oplysninger om indstillinger til Audio Station findes i DSM's hjælpedokument eller i brugervejledningen. 8 Brugervejledning til Synology Remote\n9 Afspil musik fra din Synology DiskStation 1 Vælg og afspil musik ved at trykke på en af følgende funktionsknapper på Remote: Random 100: Lyt til 100 sange, der vælges tilfældigt af DiskStation. Playlist: Lyt til sange, som du har dem i dine afspilningslister. Spring til den næste afspilningsliste ved at holde nede på knappen Forrige ( ) og Næste ( ), indtil sangen skrifter. Yderligere oplysninger om oprettelse af en afspilningsliste findes i hjælpedokumentet til Audio Station. Radio: Lyt til internetradiostationer, som du har tilføjet i afsnittet Favorit. Audio Station leveres med liste over standard internetradiostationer. Hvis du ikke indstillede en radiostation som favorit, vil standard Internetradiostationer i stedet steame. ipod: Lyt til sange efter bibliotekssekvens på ipod, som du har tilsluttet til USB-porten på Synology DiskStation. 2 Synology Remote fungerer i USB-tilstand. Afspil musik via den enhed, der er tilsluttet via USB-porten på din Synology DiskStation. Udvid køpanelet i højre side af Audio Station for at interagere visuelt. Bemærk: Yderligere oplysninger om afspilningslister eller internetradio findes i Audio Stations hjælpedokument eller i brugervejledningen. Brugervejledning til Synology Remote 9\n10 Indstil adgang til fjerngenveje Der er 4-fjerngenveje på Remote. Du får hurtigt adgang til dine foretrukne afspilningslister, Smart-afspilningslister eller internetradioer med dem. Der er to metoder til at konfigurere disse genveje: Metode A: 1 Når du bruger lydafspilningslister fra enhver Afspilningsliste eller Internetradio fra Remote, skal du trykke og hold på genvejstasterne, indtil du hører en biplyd fra DiskStation. 2 Den aktuelle afspilningsliste gemmes til genvejen. 3 Du kan nu afspille afspilningslisten med det samme ved at trykke på de tilsvarende genvejstaster. Metode B: 1 Gå til Audio Station fra DSM-brugerinterfacet. 2 Klik på Afspilningsliste, Smart-afspilningsliste eller Internetradio i venstre panel. Alle tilgængelige afspilningslister eller internetradiostationer bliver vist i midterpanelet. 3 Højreklik på den afspilningsliste eller internetradiostation i midterpanelet, som du vil indstille som fjerngenvej. 4 I den menu, der vises, fører du musen over angivelsen Angiv som fjerngenvejstaste. Der vises en sidemenu. 5 Vælg en genvej, der skal konfigureres. Prikkerne foran genvejsangivelserne svarer til genvejstasten på Remote. 6 Når konfigurationen er udført, kan du afspille afspilningslisten med det samme ved at trykke på den tilhørende genvej. Bemærk: Højreklik på de stationer, du vil angive som fjerngenveje for internetradio. Få mere at vide Tillykke! Din Synology Remote er klar til brug. Yderligere oplysninger eller onlineressourcer findes på 10 Brugervejledning til Synology Remote\n11 Specifikationer for Synology Remote De mest opdaterede produktspecifikationer findes på Størrelse (H x B x D) (mm) Størrelse og vægt Vægt Remote: 115 mm x 55 mm x 14,3 mm Audio Dock: 54,6 mm x 54,6 mm x 20,5 mm Remote: 55g Audio Dock I/Os Lydoutputtype Mini-USB Opløsning Sampling-hastighed Frekvensområde Lydkvalitet RF-ydelse Kanaler Transmissionsafstand Batteri Audio Dock: 30g 3,5 mm stereolydstik Optisk S/PDIF-output USB-interface (1.1/2.0-kompatibel) For tilslutning til DiskStation 16-bit stereo-dac 48/44,1 KHz 2,4 GHz - 2,483 GHz 16-multikanaler Agenturcertificeringer CE, FCC 30 m retningsfri (RF-baseret) Udskiftelige møntcellebatterier af type Lithium CR V Brugervejledning til Synology Remote 11\n14 Produktnr.: Trykt i Taiwan


Brug Google til at rulle terninger til din foretrukne bordplade-RPG - nyttige artikler - 2020\nHvis du nogensinde finder dig selv uden din terningpose, eller du føler dig doven, skal du ikke bekymre dig. Du kan gøre det gennem dit spil - eller hvad du end spiller - ved at bruge Google til at rulle alle de terninger, du har brug for. Ja, selv de sære terninger, der har mange flere sider end hvad almindelige mennesker er vant til at se.\nFor at komme i gang skal du blot trække Google op på din stationære, bærbare eller mobile enhed. Indtast typen af matricer, du vil rulle, og antallet Google-rulle inden for søgefeltet. Fra da vi offentliggjorde denne artikel, kan du vælge mellem følgende terninger:\nSå hvis du ville rulle efter en ordentligt magisk missil, sprænger din karakter ved en vred kobold, ville du indtaste “5d4 + 5” på Google. Når du gør det, får du en lille terning-rullende animation på Googles resultatside der viser dig det endelige antal. Du kan derefter tilføje ekstra terninger (efter behov), klikke på en hvilken som helst terning for at rydde deres ruller, eller justere din modifikator, hvis du har lavet en skrivefejl. Du kan endda rulle om og om igen og igen hvis du prøver at fudge et bestemt resultat eller, sige, min / max min nye karakters statistik-stil.\nUlempen ved Googles implementering er, at du ikke kan kombinere terninger i din første søgeforespørgsel. Med andre ord kan du ikke skrive “1d4 + 1d8” for at få et kombineret resultat for de to separate ruller. Du skal først søge efter en “1d4, ” og derefter klikke på d8 på resultatsiden. at tilføje det i.\nDu bliver også nødt til at blive kreativ, hvis du ruller terninger, der ikke vises på Googles liste - som en d100. I dette tilfælde vil du søge efter "2d10" og acceptere at bruge den første dyse som dit ti-cifrede og din anden dø som din-cifret. Hvis du har været involveret i rollespil i nogen tid, dette skal være velkendt territorium.\nLav et lille klimaanlæg ud af en isspand\nCopyright 2020 Brug Google til at rulle terninger til din foretrukne bordplade-RPG


Fiskefoder - alt du skal vide for ikke at være på dybt vand - Kaeledyrsguiden.dk\nDK's bedste side til dig og din bedste ven | Guides | Prissammenligning pris på foder | Gode råd\nForsikringer til katte\nHvad kan en kat ikke tåle?\nDe bedste kattetræer\nKaninfoder – Overblik over alle slags kaninfoder\nForside > Fisk > Fiskefoder – alt du skal vide for ikke at være på dybt vand\nBy Kaeledyrsguidenupdated on oktober 17, 2018 oktober 5, 2018\nRåd omkring fodring af dine fisk:\n1: Undgå at overfodre dine fisk\nFisk søger per instinkt altid efter føde. De vil derfor også spise hver gang de fodres, selv hvis de ikke er sultne. Som akvarist vil du sikkert opleve at dine fisk ser sultne ud. De vil for eksempel svømme i overfladen af akvariet, når du er i nærheden af akvariet. Dette vil i mange tilfælde skyldes at fiskene per instinkt ved, at nu burde der komme mad, fremfor at de egentlig er sultne.\nHvor ofte og hvor meget\nAkvariefisk skal maks. fodres en eller to gange dagligt. En tommelfingerregel ved fodring af fisk lyder:\n“Såfremt fodret ikke er spist af fiskene indenfor fem minutter, har de fået for meget, og det vil ende som bundfald”\nSom nybegynder må du derfor prøve dig lidt frem. Hellere giv dem for lidt end for meget, for du kan altid fodre dem lidt igen. På denne måde får dine fisk den helt rette dosering.\n2: Vælg det korrekte fiskefoder\nDer findes en del forskelligt slags fiskefoder. Hvad dine akvariefisk har behov for, afhænger af hvilke fiskearter det drejer sig om.\nFlagefoder er små fine flager tyndere end papir. Flagefodret flyder, så det ligger på akvarievandets overflade. Flagefoder er ideelt til fisk, der spiser fra vandets overflade.\nGranulat er små stykker af flydende, eller delvis flydende, fiskefoder. Dette er især ideelt til mellemstore akvariefisk, men også til dværgcichlider.\nDer findes to forskellige slags udgaver af pillefoder. Der findes piller der flyder og piller der synker. Hvilken variant du skal vælge afhænger af, om dine fisk spiser i overfladen, eller om de spiser på bunden.\nFrostfoder er fiskefoder, der købes på frost. Det proppes direkte i vandet, og så vil akvarievandets lunke temperatur få foderet til at tø, så dine fisk kan spise det. Frostfoder kan for eksempel være frosne myggelarver, frosne hummeræg eller frossen plankton.\nLevende foder er foder som fiskene spiser fra naturens side. Det er smådyr, som f.eks. myggelarver eller dafnier. Levende foder er med til at forbedre dine fisks kondition og modstandsdygtighed, da de skal bruge energi på at fange føden.\nHvad er det rette foder for mine fisk?\nSom nævnt, afhænger fiskefodret af hvilke slags fisk du har i dit akvarie.\nSværdragere, guppyer og andre selskabsfisk\nFredelige akvariefisk kaldes for sleskabsfisk. De er kendt ved at de er flotte at se på, og de kan enes med hinanden. Selskabsfisk er blandt andre guppyer, zebrafisk, slørhaler og sværddragere. Alle disse slags fisk skal have flagefoder eller fint granulat, som flyder.\nMaller og andre bundfisk\nHvis du har sugemaller eller andre arter af bundfisk, som ikke bevæger sig op til akvariets overflade, bør du vælge piller der synker til bunds. På denne måde kan dine fisk få mad, selvom de ikke bevæger sig op til overfladen.\nDet samme gælder for fisk, som med mennesker og andre dyr – Varieret kost er godt!\nVarieret kost er godt\nJo mere varieret foder dine akvariefisk får, jo sundere bliver de. Du kan for eksempel bruge tørfoder som det primære foder, men have noget frost foder som du benytter en gang i ugen. Du kan dog også variere mellem forskellige slags tørfoder. Du kan for eksempel have en foder som primært er lavet på grønt, og en anden slags foder som primært er lavet på kød. Det vigtigste er, at det er godt og varieret.\n3: Koordinering af fodring\nDer er rigtig mange måder, hvorpå du kan få hjem til at fodre dine fisk. Det gør det både nemmere for dig, og sørger for at dine fisk får den helt rigtige mængde foder, så de ikke bliver overfodret. Der findes nemlig flere slags hjælpemidler, som dosere fiskefoder i tidsintervaller.\nEn foderautomat kan tidsindstilles, så den fodrer dine akvariefisk i bestemte tidsintervaller med den helt rette dosering.En foderautomat er både smart at have i en travl hverdag, men den er også god hvis du for eksempel rejser på ferie.\nFeriefoder er en større mængde af kompakt foder, som stille og roligt opløses, så der er fiskefoder til helt op til to uger. Det er et godt alternativ, hvis du ikke vil investere i en foderautomat.\nHvis du til tider kan have svært ved at huske at fodre dine fisk, anbefaler vi dig at indstille en fast alarm på din mobiltelefon. En helt gratis og simpel løsning, som kan skabe lidt struktur for fodringen af dine fisk.\nakvarie, akvariefisk, fisk\nKattefoder – Overblik og alt du bør vide\nKæledyrsguiden.dk er Danmarks bedste dyreside til dig og din bedste ven. Vi elsker dyr og vil gøre en positiv forskel for kæledyr og ejerne af dyrene. Dette gør vi gennem vores artikler, guides og vores prissammenligninger af dyrefoder hvor husholdningen kan spare penge der kan bruges på andre gode ting.\nSe sjove videoer og billeder her!\nSammenlign foderpriser gratis\nFind inspiration i tags\nakvarie akvariefisk fisk forsikring forsikringer Hest hestefoder hund hundeforsikring hundemad hundeskov kanin kat kattemad kattetræ råd smådyr\nCopyright Kæledyrsguiden.dk 2019\nVores website bruger cookies for at forbedre din brugeroplevelse. Vi antager du er ok med dette, men du kan altid framelde dig hvis du ønsker det OK Læs mere


Cisco Aironet 2702i Controller-based | Dustin.dk\nCiscos High Density Experience (HDX) tilbyder bedre ydelse i kompakte bring-your-own-device-miljøer (BYOD.)\nEksterne antenner, bygget til udfordrende indendørsmiljøer\nIntegreret 802.11ac til op til 1,3 Gbps trådløs ydelse\n3x4 MIMO med tre spatielle strømme – den fjerde modtagerantenne leverer bedre ydelse end konkurrerende 802.11ac-løsninger.\nDet trådløse adgangspunkt tilbyder ægte stråleformning til klienter, der understøtter tre spatielle strømme.\nCisco® Aironet® 2700-serien af Wi-Fi-adgangspunkter (AP'er) leverer brancheførende 802.11ac-ydelse i et prisleje, der er perfekt til at øge kapaciteten og klare hullerne i dækningen i kompakte indendørsmiljøer. Aironet 2700-serien udvider 802.11ac-hastighed og -funktioner til en ny generation af smartphones, tablets og højtydende bærbare computere, der nu fås med de hurtigere, 802.11ac Wi-Fi-radioer.\nAironet 2700-serien understøtter 802.11ac ""Wave 1"" i dens første implementering, hvilket giver en teoretisk forbindelseshastighed på op til 1,3 Gbps. Det er cirka tre gange de hastigheder, der tilbydes af avancerede 802.11n AP'er i dag. Det boost hjælper dig med at være et skridt foran mht. de forventninger til ydelses og båndbredde, som mobile arbejdere har i dag, da de ofte bruger mange forskellige Wi-Fi-enheder i stedet for blot en. Som sådan tilføjer brugere proportionalt større trafikbelastninger til det trådløse LAN, som har distanceret Ethernet som standardvirksomhedsadgangsnetværket.\nHigh Density-oplevelse (HD-oplevelse)\n2700-serien af AP'er bygger på det fremragende RF fra Cisco Aironet og kører på et specialbygget, innovativt chipsæt med klassens bedste RF-arkitektur. Dette chipsæt leverer en oplevelse med høj densitet til virksomhedsnetværk designet til missionskritiske, højtydende programmer. 2700 er en komponent i en Cisco-serie af fremragende 802.11ac-kompatible AP'er, som leverer en robust mobilitetsoplevelse baseret på følgende produktfunktioner:\n802.11ac med 3x4 Multiple-Input Multiple-Output-teknologi (MIMO), der understøtter tre spatielle strømme. Denne arkitektur tilbyder vedvarende 1,3-Gbps-hastigheder over et større område for mere kapacitet og driftssikkerhed end konkurrerende AP'er.\nKryds-AP-støjreduktion, en Cisco-innovation, der giver AP'er mulighed for intelligent samarbejde i realtid om RF-forhold, så brugere opretter forbindelse med optimeret signalkvalitet og -ydelse.\nOptimeret AP-roaming for at sikre, at klientenheder tilknyttes til den AP i deres dækningsområde, som tilbyder den hurtigste datahastighed, der findes.\nCisco ClientLink 3.0-teknologi til at forbedre downlink-ydelsen til alle mobile enheder, herunder enheder med en, to og tre spatielle strømme på 802.11ac. Samtidig forbedrer teknologien batterilevetiden på mobile enheder.\nCisco CleanAir-teknologi forbedret med 80-MHz-kanalunderstøttelse. CleanAir leverer proaktiv spektrumintelligens med høj hastighed over 20-, 40- og 80-MHz-kanaler for at bekæmpe ydelsesproblemer grundet trådløs interferens.\nMIMO-korrektionsfunktioner, der optimerer uplink-ydelsen og driftssikkerheden ved at reducere påvirkningen af signaludtoning.\nCisco Aironet 2700-serien bevarer forbindelser i højere hastighed længere fra adgangspunktet end konkurrerende løsninger. Resultatet er op til tre gange større tilgængelighed af 1,3-Gbps-hastigheder i Cisco-miljøet for optimal ydelse for mobile enheder og fremragende brugeroplevelser.\nCisco Aironet 2700-serien er en del af Cisco Unified Wireless Network, et fundament for drift af både kabelforbundne og trådløse LAN-netværk på en integreret måde. Unified Wireless Network kan skaleres til helt op til 18.000 AP'er med fuld Layer-3-mobilitet på forskellige steder på virksomhedens område, i afdelingskontorer og på fjernadresser. Cisco Unified Wireless Network leverer yderst sikker adgang til mobilitetstjenester og programmer. Det tilbyder de laveste samlede ejeromkostninger (TCO) og investeringsbeskyttelse ved problemfri integration med eksisterende kabelforbundne netværk."\nNetværksfunktioner Auto-sensing per device, power over Ethernet (PoE), DFS support, Wi-Fi Multimedia (WMM) support, CleanAir technology, Maximum Ratio Combining (MRC), ClientLink 2.0 technology, 3T4R MIMO technology, cyclic shift diversity (CSD)


Skrevet 25-10-2007 af Alun Biggart - Print - Send til en ven -\nJeg har fundet noget, der vil interessere dig: Te... Helsegivende drik – bevist af tiden! , som jeg synes du skal kigge på.\nI en populær kinesisk legende, fortælles det om den kinesiske kejser Shennong som var i gang med at drikke en kop varm vand, da vinden blæste et par blade fra et nærliggende træ ned i vandet og det begyndte at skifte farve.\nDen nysgerrig monark tog en slurk af bryggen og han blev behageligt overrasket af dens smag og stimulerende egenskaber.\nPå grund af dens popularitet som et handelsprodukt, spredte den kulturelle indflydelse af te sig til regioner nu kendt som Japan, Indonesien, Afghanistan, Tyrkiet og Rusland.\nVed starten af 1700 tallet blev te den mest populære drik i England, hvor det blev drukket af næsten alle samfundslag. Briterne bragte deres nye nationaldrik med ud i verden via deres kulturelle og handelsmæssige indflydelse og de blev selv en storproducent af te i deres kolonier Indien og Sri Lanka.\nDa briterne indførte en høj skat på te, skabte det også store protester i de amerikanske kolonier. Bl.a. begivenheden ”The Boston Tea Party”, der førte til den amerikanske uafhængighedskrig.\nI dag er te sammen med kaffe de to varme drikke, som der bliver drukket mest af rundt omkring i verden.\nTe skal drikkes fordi det smager godt, men derudover er der en række helbredsmæssige fordele:\n- Fyldt med antioxidanter der beskytter mod frie radikaler\n- Giver ro, balance og velvære\n- Virker beskyttende mod hjerte-/karsygdomme\n- Grøn te og sort te har i studier vist kræftbeskyttende virkninger\n- Reducerer det ”dårlige” kolesterol\n- Grøn te beskytter mod karies\n- Forhøjer stofskiftet og derved brændes der flere kalorier af\n- Te styrker kroppens eget immunforsvar, da det indeholder stoffer som aktivere de hvide blodlegemer\nGrøn, hvid, sort, oolong te - hvad er forskellen?\nTe laves af tebuskens blade, der bruges til fremstilling af fire slags te, kategoriseret efter, hvor meget de er tørret, oxideret og forarbejdet:\n- Hvid te består af de helt friske skud fra tebusken, som plukkes tidligt på foråret, før tebusken begynder at blomstre. Hvid te er den mindst forarbejdede te D\nette bevarer flere af de aktive stoffer, samt bevirker at hvid te indeholder mindst koffein af de fire varianter af te.\nSmagen er mild, og eksperterne anbefaler, at man tager sig tid til at drikke den i en rolig stund uden for meget stress og jag.\n- Grøn te er resultatet, når man blot tørrer de friskplukkede teblade. Grøn te er blevet drukket i Asien for helbredets skyld i over 3000 år.\nDet indeholder mange antioxidanter, vitaminer og mineraler, samt de gavnlige flavonoider der menes at kunne beskytte mod kræft og hjerte/karsygdomme.\nForskere peger desuden på at grøn te kan bekæmpe ledegigt og Alzheimer samt stimulere til vægttab. Grøn te indeholder mindre koffein end sort te, men mere end hvid te. De fleste forbinder smagen af grøn te med noget bittert, men tesorten spænder faktisk bredt i smag.\n- Sort te er grøn te, der er knust og oxideret af luftens ilt. Ved iltningen opnår tebladene den sorte farve.\nSort te er klassisk set den mest kendte tevariant i den vestlige verden, hvorimod den grønne og hvide mere har været udbredt i Asien.\nSort te indeholder også mange af de gode vitaminer og mineraler, dog ikke så meget som grøn og hvid te. Til gengæld indeholder det mere kalk og fluor end de øvrige varianter.\nSmagen er ret mild i sammenligning med f.eks. grøn te, hvilket skyldes den iltning, som tebladene er blevet udsat for. Sort te indeholder mere koffein end de andre teer.\n- Oolong te er en let oxideret grøn te, en slags mellemting mellem grøn te og sort te. Indeholder de samme gode stoffer som de andre varianter af te. Oolong te indeholder ligeledes koffein.\nUrtete og rød te - Er egentlig ikke te. "Rød te" stammer fra en busk , der gror i Sydafrika. Buskens nærmest nålespidse kviste bliver plukket en gang om året, og det er selve fremstillingsprocessen som frembringer både smag og farve.\nBegrebet ”urtete” bruges om alle de udtræk, der laves af andre planter end tebusken. Det kan være kamille, mynte osv der alle har forskellige sundhedsmæssige træk og smage.\nAlle os der arbejder her på alun.dk er utrolig glade for te og samtidige er vi stærkt kvalitetsbevidste omkring det vi indtager . Derfor søgte vi på verdensplan efter den bedste økologiske te vi kunne finde.\nTeen skulle behandle miljøet og tearbejderne med respekt. Vi fandt en eksklusiv og meget spændende produkt kaldt Numi, der opfyldte alle disse krav.\nFå mere info om Numi Økologisk te klik her


Otte stærke bilmærker\nSalgsafdelingerne i vores syv bilcentre er indrettet i et lyse og venlige lokale, så vores store modelprogram fra vores otte bilmærker kan fremvises på den bedst mulig måde. Der er rig mulighed for at prøvekøre et bredt udvalg af forskellige bilmodeller.\nSe vores udvalg af nye biler\nHos Karvil Biler sorterer vi de bedste brugtbiler fra til salg i forretningen. Vi hjælper dig gerne med attraktiv finansiering til rekordlav rente, samt forsikring. Vi samarbejder med en række forskellige banker og leasingselskaber, så vi finder altid det fordelagtigste tilbud, som passer dig bedst økonomisk.


Fyldepennen - Debat - Hvorfor giver forlag ikke feedback?\nBøger, forlag og litterært · Hvorfor giver forlag ikke feedback?\n- Man har brugt lang tid på research, som er essentielt for din historie til at fungere.\n- Du har brugt flere uger på at udvikle en outline for din historie, så du er klar over hvad der skal ske, og hvornår det skal se.\n- Du bruger MÅNEDER på rent faktisk at skrive historien og rette den. Du skriver flere udkast af den, finskriver den, kommatere den og gør den klar til afsendelse.\n- Du begynder at undre dig over hvilke forlag du ønsker at sende din historie til og finder meget hurtigt ud af at næsten alle forlag gerne vil have eneret på din historie, mens den er til deres overvejelse. (Hvad jeg mener med dette er, at flere forlag gerne vil have at du ikke sender din historie til andre forlag mens de har det.)\n- Forlaget hævder at det kommer til at tage omkring 8 uger at gennemgå historien og afgive svar, så du venter tålmodigt indtil den 9. uge, hvor du så endelig ringer for at høre hvad der sker.\n- I tiende uge for du så endelig et svar og det svar er, nej.\nJeg ved ikke hvor mange af jer der kan relatere til min historie. Jeg er sådan set ikke bitter over at jeg har fået 5-6 afslag på mit manuskript nu, da jeg var forberedt på at det ville ske. (Personer har fortalt mig at J.K. Rowling fik 17 afslag før Harry Potter blev udgivet, så jeg tager det helt roligt.) Hvad der derimod virkelig irriterer mig ved denne ansøgningsprocess er at forlag ikke giver feedback ved afslag.\nJeg kan godt forstå at de har travlt og at de ikke kan holde et møde med mig for, at fortælle hvad de syntes der manglede i min historie, men jeg formoder at en eller anden på forlaget har en grund til at min historie ikke skal udgives.\nDEN GRUND VIL JEG GERNE HAVE!\nDet behøver ikke at være mere end en sætning. Alt konstruktiv kritik er hjælp også selvom de kun er 7-8 ord, men det at du bare får et blankt nej og er nød til at acceptere det, gør afslaget nærmest værre for mig.\nEr der nogen der ved hvorfor de nægter at afgive nogen form for respons?\nEr der nogen der haft den samme følelse, som jeg sidder med nu?\nEr der måske nogen der ved om man alligevel kan få lidt kritik, hvis man presser lidt på?\nDer er flere grunde til de ikke giver respons.\nNogen gange har de faktisk ikke læst det. En dygtig forlægger kan vurdere dit manus ud fra din følgeseddel, synopsen og læse et kapitel eller to.\nDet kan hurtigt fortælle om du overhovedet kan skrive. Om din historie giver mening, eller om det er noget der kan SÆLGE.\nEr en af de tre overstående ikke på plads siger de nej uden at læse mere. Og de gider ikke bruge mere tid på det. De har travlt og de får MANGE manuser.\nProblemet er så at hvis de giver lidt respons risikerer de at du bliver sur og skriver til dem igen. Du møder op. Du argumenterer for at de tager fejl. Det er der mange der gør. Eller at din bog sælger vildt godt hos et andet forlag, og du så udleverer dem og siger: De sagde bla, bla, bla.\nDet letteste er at sige: Det er meget fint, men det passer desværre ikke til vores udgivelses profil.\nOg forlag HAR travlt! De bruger tit 3 måneder på at at svare. Og det er mit indtryk at dine chancer falder betydeligt hvis du rykker for det!\nMen hvis du sender mig dit følgebrev din synopse og dit første kapitel vil jeg godt prøve at give dig nogle pointers.\nJeg forstår godt frustrationen, men jeg tror også, at det ville være en lidt stor mundfuld for forlagene, hvis de skulle sidde og give feedback på alle de manuskripter, som de afviser, for dem er der virkelig mange af. Tit læser de jo egentlig heller ikke så meget af et manuskript, så der er måske heller ikke så meget de kan sige andet end 'Det fangede ikke ens interesse' eller sådan noget.\nMåske er der også noget etisk i det? At de ikke vil bestemme, hvordan ens historie skal være eller sådan noget ... Eller måske er de bange for, at det vil blive misbrugt, hvis de giver feedback? At folk så sender ind bare for at få feedback? Det kan også have noget at gøre med selve strukturen på forlaget? At manuskriptet måske er røget en ekstern person, som ikke er direkte ansat hos forlaget eller sådan noget, og at forlaget bare vil have et 'ja' eller 'nej' fra den person, og hvis det er et 'nejj' så afviser de bare manuskriptet uden selv at kigge nærmere på det?\nJeg er ikke sikker på, hvad de præcise årsager er :3\nI teorien kan man vel sikkert godt skrive til dem og spørge, om man ikke må få lidt flere detaljer om, hvorfor manuskriptet blev afvist, men jeg ved dog ikke, om det vil give noget af sig.\nTusind tak for det velformulerede svar.\nJeg kan udmærket se logikken i din argumentation.\nSelvfølgelig er det ikke noget du skal sidde og forsvare her og nu, men jeg synes stadig at det kunne gøres så simpelt som at lave formular eller sådan noget hvor du kan takke ja til et par sætningers kritik. Heri kunne der så også være forbehold, som f.eks. fortrolighed mellem redaktør og skribent og sådan nogle ting, der gør det klart at disse kritikpunkter, ikke skal op til diskussion.\nFor mig virker det bare lidt mærkeligt at firmaerne, der sælger bøger ikke ville fortælle forfattere, hvordan de kan blive bedre.\nJeg ville rigtig gerne sende dig mit følgebrev, hvori der er et resumé og det første kapitel af min bog, men hvordan gør jeg det herinde?\nDu skriver til mig privat og så får du min mail :-)\nOg et forlag ER en forretning! Deres medarbejdere skal tjene deres løn ind, og det er svært med bogmarkedet som det ser ud nu :-)\nEt en forlægger til x antal kroner i timer skal bruge en halv time på at skrive og sende kritik, der reelt ikke giver en indkomst er en meget dårlig forretning. ;-)\nAltså teknisk set behøves forlagene ikke gå op i, om en forfatterspirer bliver bedre til at skrive eller ej. Der er så sindssygt mange, der gerne vil udgives, og forlagene har egentlig kun brug for et fåtal af dem. De er interesserede i de folk, der viser potentiale, før forlaget overhovedet selv går i gang med manuskriptet og ikke i dem, der stadig har brug for lidt mere øvelse :3 Som Jacob siger, skal de have forretningen til at køre rundt, så de skal fokusere deres energi på de manuskripter, som de har antaget og finder salgsværdige.\nMen hey, der er jo DreamLitt, hvor man er forholdsvis godt sikret omkring feedback :3 Mindre forlag har måske også generelt lidt mere tid til at give kritik til forfatteren\n#6 Nanette Nielsen (ariella)\nJeg er i gang med fortsættelsen af en historie, men jeg får heller ingen feed back, heller ikke fra andre. og så er det jo ikke let at finde ud af om man er god eller ej.\nLige PT. går jeg og venter på kritik.\nmen jeg prøver at se tiden an.\nJeg er vist i samme liga som Stephen King og J K Rowlings. For jeg har også fået nej mange gange og ikke altid med klare grunde.\nMen jeg tror at jeg for mit vedkommende kan gætte det. Materialet er simpelthen ikke godt nok.\nHvorfor er det så ikke det? Hvad er det der er galt?\nDet skriver forlaget ikke. For sæt nu man rettede netop disse ting? Så risikerer forlaget at jeg sender den ind igen og så starter møllen forfra.\nJeg tror desværre at nej simpelthen betyder nej.\nJeg kender også til det,men det ligger ret mange år tilbage.\nSå læste jeg engang, at forlag, rent faktisk læser på "Fyldepennen" og er du heldig og dygtig nok, kan det ske at du bliver spottet her.\nDet er sket for mig for to måneder siden, uden jeg selv har kontaktet forlag i flere år.\nMin bog er stærkt undervejs i forlagsregi.\nDen er godkendt, med ros.\nJeg må sige, at jeg måtte knibe mig i armen. Jeg er 70 år.\nDen udkommer til marts næste år.\nJeg kan/vil ikke udtale mig om forlagets navn eller bogens titel endnu.\nMen jeg skriver bare for at sige, at man aldrig skal opgive.\nJytte W .\nDebatten Hvorfor giver forlag ikke feedback? er startet 18/11-2016 16:54 af MrKobna og er placeret under Bøger, forlag og litterært.\n2 timer, 41 minutter siden · Miss-Leth


Tre danskere i top-3 - Ridehesten.com\nNikoline Ulrich, der er godt tilfreds med Dornick-Son og deres flotte placering (Fotoarkiv: Ridehesten.com)\nLaura Hviid med Denzel (Fotoarkiv: Ridehesten.com)\nMichala Mejlgaard Jensen med Uno IV, der i dag leverede ungrytternes bedste resultat og ender på en tredje plads (Fotoarkiv: Ridehesten.com)\nDagen startede allerede godt, da ponyrytterne lagde ud med deres kür. Nikoline Ulrich, der for første gang har været i udlandet og starte, sluttede sit program på Dornick-Son med 73,292% og kunne dermed placere sig mellem vinderen Celine König med Daddy’s Daydream og tredjepladsen Liselott Marie Linsenhoff med Massimilano.\n- Dornick var fantastisk i dag. Han var rigtig god og allerede vildt dejlig på opvarmningen. I torsdags havde han været lidt spændt, så det gjaldt bare om at få ham så afslappet som muligt, men det var han egentlig i dag. Det fungerede bare. Vi har i hele taget haft det rigtig sjovt og vildt hyggeligt alle sammen, og pigerne har været vildt søde, fortæller Nikoline Ulrich, som nu er på vej hjem mod Danmark igen.\nAnne-Sofie Kystol Knudsen sluttede af med 71,375% på Modderbeek’s Flo og indtager dermed sjette pladsen. Malene Aborg med Westerhuis Jorik, Christine Marie Senger med Nørlunds Vincente samt Caroline T. Elsner med Lundemarksgaards Layout red alle sammen 68% og ender dermed på pladscifrene 9, 10 og 11.\nJuniorrytterne Laura Hviid, som ligeledes har haft sit internationale debut i denne uge, forsvarede endnu engang sin andenplads med Denzel. Med 73,042% ender hun tæt bag østrigske Nicola Louise Ahorner med Robbespiere, der fik 73,833% for deres kür.\n-Denzel var rigtig, rigtig sød. Det virkelig dejligt at ride kür i dag og det er nok det kür program, hvor det har passet bedst med musikken og det hele indtil videre. Jeg ville sige den sad næsten lige i skabet. Det var bare helt vildt fedt at ride inden i den store ridehal og så med den høje musik og den gode stemning, da der også var nogle af de danske ponyryttere, der var blevet for at heppe på mig. I hele taget er det bare et super godt stævne med virkelig fede omgivelser og så har vi også haft et vildt godt sammenhold blandt de mange danske piger, siger Laura Hviid.\nOgså ungrytterne har givet den gas i dag, hvilket blandt andet resulterede i en fornem tredjeplads for Michala Mejlgaard Jensen og Uno IV med 70,950%. Sejren gik igen til Østrig, nemlig til Oliver Valenta med Valenta’s Rivel. Anne Fabricius Tange bliver nummer syv med DV-vallakken Sundorfs Aquino med 69,550%, mens Celine Boddum Clausen med San Rabino bliver nummer elleve og Caroline B. Smidt med Donna Charian ender på en 17. plads.