The Firehouse Grill, Idaho Falls - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Idaho Falls Restauranter i nærheden af The Firehouse Grill\nRestauranter med glutenfri mad Idaho Falls\nVegetarrestauranter i Idaho Falls\nMorgenmadsrestauranter i Idaho Falls\nAlle aktiviteter i Idaho Falls Aktiviteter i nærheden af The Firehouse Grill\nIdaho Falls VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om Idaho FallsHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nThe Firehouse Grill, Idaho Falls\nUSA Idaho (ID) Idaho Falls Restauranter i Idaho Falls The Firehouse Grill\nNr. 36 af 179 Restauranter i Idaho Falls $$ - $$$\nAmerikansk, Bar 2891 South 25th East, Idaho Falls, ID 83406-5705+1 208-524-1740Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 98 anmeldelserFremragende39 %Rigtig god34 %Gennemsnitlig11 %Dårlig11 %Frygtelig5 %Lukker om 23 min.sø11:00 am - 9:00 pmma - to11:00 am - 11:00 pmfr - lø11:00 am - 12:00 amAlle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Bar PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 2891 South 25th East, Idaho Falls, ID 83406-5705Alle oplysninger Forbedr denne registreringHar denne restaurant tjenere?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udendørsservering?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant alkohol?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant parkering?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant borde med siddepladser?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant fjernsyn?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (98)Medlemsvurdering Fremragende23Rigtig god17Gennemsnitlig3Dårlig7Frygtelig3Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (53)Engelsk (98)Sprog Dansk (53)Engelsk (98)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 53 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejtcniemeierMarietta, Georgien455Anmeldt 3 uger siden fra mobile enheder Fantastisk nabolag bar og spisested.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FHGIF, General Manager hos The Firehouse Grill, svarede på denne anmeldelseSvarede 2 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKen YMontpelier, Idaho, United States14450Anmeldt 5 uger siden God mad og endnu bedre serviceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FHGIF, General Manager hos The Firehouse Grill, svarede på denne anmeldelseSvarede 2 uger sidenGoogle Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDebbie WRigby, Idaho, United States10720Anmeldt 26 april 2017 Store stege burgere!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FHGIF, General Manager hos The Firehouse Grill, svarede på denne anmeldelseSvarede 7 juni 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejashannification71Anmeldt 14 februar 2017 Godt sted at snuppe en hurtig énHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FHGIF, General Manager hos The Firehouse Grill, svarede på denne anmeldelseSvarede 22 februar 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej948kaybIdaho Falls, Idaho16Anmeldt 1 februar 2017 Dejligt sted at spise, og der er 2 forskellige områder for at spise. Sjove sports bar med masser af tv eller helt familietypen siddepladser.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FHGIF, General Manager hos The Firehouse Grill, svarede på denne anmeldelseSvarede 3 februar 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejwanderpoleIdaho Falls, Idaho9016Anmeldt 21 november 2016 fra mobile enheder Masser af tv og elgen har lyst til at savle på fadMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FHGIF, General Manager hos The Firehouse Grill, svarede på denne anmeldelseSvarede 5 december 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejwycliffecSalt Lake City, Utah71Anmeldt 30 oktober 2016 Skuffende for at sige det mildtMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.FHGIF, General Manager hos The Firehouse Grill, svarede på denne anmeldelseSvarede 1 november 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejVivian CAshton, Idaho1914Anmeldt 26 september 2016 God mad, fantastisk beliggenhed til film, gode priser!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FHGIF, General Manager hos The Firehouse Grill, svarede på denne anmeldelseSvarede 3 oktober 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdanhar1000Blackfoot, Idaho32Anmeldt 22 september 2016 En aften i byenHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FHGIF, Front Office Manager hos The Firehouse Grill, svarede på denne anmeldelseSvarede 24 september 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJill W213Anmeldt 9 september 2016 fra mobile enheder Happy hour menu med mad er tristMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.FHGIF, General Manager hos The Firehouse Grill, svarede på denne anmeldelseSvarede 12 september 2016Google Oversæt Mere\nForrigeNæste123456Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenTexas Roadhouse106 anmeldelser 0,3 km væk Rizo’s Pizza5 anmeldelser 0,32 km væk Orange Leaf Frozen Yogurt10 anmeldelser 0,11 km væk Chick-fil-A31 anmeldelser 0,16 km væk Seværdigheder i nærhedenSnake River Greenbelt373 anmeldelser 5,53 km væk Museum of Idaho216 anmeldelser 4,82 km væk Idaho Falls Zoo at Tautphaus Park185 anmeldelser 4,6 km væk Collector Corner Museum35 anmeldelser 3,39 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på The Firehouse Grill.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nTakeaway, Bookinger, Udendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Fjernsyn, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis wi-fi, Accepterer Discover\n2891 South 25th East, Idaho Falls, ID 83406-5705 Placering:


De bedste strandferiesteder i Bandon - TripAdvisor\nNr. 1 ud af 3 i Strandferiesteder i Bandon med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 3 i Strandferiesteder i Bandon med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 3 i Strandferiesteder i Bandon med bedste værdi for pengene\nStrandferiesteder i nærheden af Bandon (3)\nNr. 2 af 12 hoteller i Bandon


Toner og refleksioner\nI november lyser musikken på Legeskab og Det Kreative Hus. Vi får besøg af jazz-musiker Sille Grønberg, der har sans for børn og deres evne til nærvær og spontanitet. Sille fik musikken foræret af sine forældre og giver den i dag videre til små og store børn i bands som Djanzz og Lydland. Hun er også en af de rødder, der spiller kagekoncerter med Rosa fra Rouladegade. Men vi synger ikke kun med Sille. Vi har også talt med hende om, hvordan hun bruger legens magi i sin musik. For legen er et frirum. Her får vi fred til at være med det, der opstår. Til at følge vores impulser og stole på, at kreativiteten kommer. Læs hele vores gnistrende interview med Sille her\nVi har leget med priserne på mange fantastiske varer. Tjek Udsalgslisten, der bugner af babyolier, ballonbolde og træklodser. For ikke at nævne klaverstrømper, klangkasser og klokkespil. Find de første gaver til træet og dans en samba.\nSlå til nu og gør et kup\nEt farverigt drys af lykke\nNyt fra bObles, hvor tumle-pandaer lokker sarte ører på eventyr i musikkens verden. Dans en samba på Panda-serien, der fås i lækre farver fra tre forskellige kontinenter: Arktis, Afrika og Asien. Tumle-dyrerne øger som altid både motorikken, fysikken og begejstringen - og nu også generøsiteten. Overskuddet går til WWF. Den vedlagte pixibog inspirerer til leg og læring om kontinenterne. God rejse!\nNye fans kan starte her\nMusik er en livsåbner, der skaber intense følelser af samvær og lader os opleve verden i samme stemning. Musik er glæde, gnist og livsnerve. Til tonerne af musik får vi lyst til at danse, sanse og synge. Forleden tog fantastiske Connie Pilgaard Nielsen os på musikalsk jordomrejse i Det Kreative Hus. Her får du et indblik i aftenens toner og den musiske eftertænksomhed.\nLæs, rejs og bliv glad her\nKoncert med Sille & Palle\nSille Grønberg kigger forbi Det Kreative Hus d. 14. november, hvor hun vil spille, synge og fortælle om musikken som et legende frirum. Et sted, hvor vi kan give slip på alt det, vi ellers gerne vil imponere andre med. Her kan vi synge højt og skævt og mærkeligt. Og du kan godt begynde at glæde dig. For Sille tager sin guitarven Palle Windfeldt med. Sikke en fest!\nSå ryster vi rumpetterne!\nDjanzz er jazz for børn og deres voksne. Vi har skruet ned for priserne på alle cd'er, så du kan skrue op for fransk sigøjnerswing, brasilianske danserytmer, elefantkædedans og mussechachacha. Sille Grønberg er med på cd'erne af både Djanzz og Lydland. Grib en tone og fang en takt.\nStart en dansuenza her\nGiv musikken vinger\nFarvestrålende tørklæder til efterårets musicister - giv farverne lyd og sæt tonerne i bevægelse. Glem tiden, mens I finder jeres indre sommerfugle, drageløbere og vindhekse.\nLeg med lyd og farver\nDet pusler på hylderne og kribler i krogene. Ideer bliver født, og tanker finder sammen. Og hvem ved? Måske har vi en overraskelse eller to i ærmet? Følg os på facebook, så hører du det først...


tors 14. okt 20:00\nDanmarks ukronede afrobeat-konge tænder op i Musikhuset POSTEN!\nNu tegner 2021 til at blive endnu et skelsættende år for ICEKIID. Vi skulle kun én måned ind i året, før der landede en nyhed om, at han bidrager til det originale soundtrack til Xees nye actionserie 2 Døgn, og for kun en uge siden udgav han den brandvarme nye single “No Wahala”. Med mere end 100 millioner streams i bagagen er ICEKIID derfor mere end klar til at bringe sine energiske live-shows rundt til de musikhungrende danske spillesteder. ErruDumEllaHvad Tour løber af stablen i oktober 2021.\nLæs mere: www.postenlive.dk/event/icekiid/


Fri ombytning til en større diamant\nHer finder du information om hvordan du ombytter dit diamantsmykke til et smykke med et helt nyt smykke med en større diamant. Du får den fulde pris retur for dit gamle smykke og betaler kun differencen til det nye smykke.\nDet er helt unikt-du får altid den fulde pris.\nDiamanter er fantastiske og helt unedbrydelige, derfor kan de altid genbruges og de holder altid deres værdi. Derfor tilbyder vi dig at betale held den pris du har givet for dit smykke retur, når du bytter til et smykke med en større diamant som er 30% mere værdifuld end den du bytter\nI Danmark er indskrevet en gammel undtagelse i momsloven, således at det er muligt for dig at få alle dine penge retur inden for 2 år når du erhverver et diamantsmykke som er minimum 30 % mere kostbart.\nDiamanter har gennem hele historien holdt deres værdi og ofte også blevet mere kostbare med tiden. Dette gælder naturlige diamanter, men allerede nu er det også tydeligt at labgrown diamanter holder værdien. Du kan altid være tryg ved at din diamant købt hos Jan Jørgensen holder værdien, for du får jo hele købsprisen retur når du erhverver en større diamant. Dette gælder både for Naturlige diamanter såvelsom labgrown diamanter.\nDu kan kun bytte til en større diamant inden for samme kvalitet som du er startet med. Dvs. naturlige diamanter byttes til naturlige diamanter i samme kvalitet og labgrown diamanter byttes til labgrown diamanter i samme kvalitet, unikt er det dog at du i labgrown frit kan bytte mellem farverne, hvid, pink, blå eller sort da det er samme kvalitet.\nOg så det helt ekstraordinære og unikke hos Jan Jørgensen, du kan når ud bytter til en større diamant samtidigt frit bytte designet til et andet, eller en ring til et par ørestikker etc. Du kan altid forny dine smykker hos os og får altid den fulde pris retur.\nSådan ombytter du Naturlige diamanter\nDu har købt en ring til kr. 3000,-\nNu ønsker du at købe et større ring med en større diamant, den næste koster kr. 5000,-\nDu skal altså betale 2.000,- i ombytningspris og du får et helt nyt smykke med en større diamant.\nDe konkrete skridt når du laver en ombytning i vores webshop.\n1. Du vælger det smykke du vil bytte til, og lægger det i kurven.\n2. Du checker hele vejen ud, og vælger "konto til konto" som betalingsform. Betal IKKE, men noter ordrenummeret.\n3. Herefter betaler du ved at lægge for 2.000,- gavekort i kurven. Skriv ordrenr. på varen du lagde i kurven tidligere og skriv ombytning i beskedfeltet.\n4. Du har nu betalt og bekræftet din ordre. Vi hæver ikke dine penge. Men sender dig en forsikret returkonvolut, så du trygt og nemt kan sende dit smykke til os, ved at aflevere konvolutten der hvor du henter pakker.\n5. Vi modtager dit indsendte gamle smykke og dit certifikat med dato og købspris, og ser at alt er ok.\n6. Vi laver dit nye større smykke, og først når det afsendes fra os hæver vi beløbet du betalte i form af gavekort\nBemærk. Gavekort i alle beløbsstørrelser finder du her...\nDu kan også foretage ombytningen af naturlige diamanter, hos en af vore forhandlere i Hele Danmark.\nSådan ombytter du Labgrown diamanter\nDu har købt en ring til kr. 8000,-\nNu ønsker du at købe et større ring med en større diamant, den næste koster kr. 14000,-\nDu skal altså betale 6.000,- i ombytningspris og du får et helt nyt smykke med en større diamant.\n3. Herefter betaler du ved at lægge for 6.000,- gavekort i kurven. Skriv ordrenr. på varen du lagde i kurven tidligere og skriv ombytning i beskedfeltet.\nBemærk. Gavekort i alle beløbs-størrelser finder du her...\nDu kan også foretage ombytningen af labgrown diamanter, hos en af vore forhandlere i Hele Danmark.\nHar du mistet dit diamantbevis eller er du i tvivl?\nHar du købt dit ombytningssmykke hos os, så har vi automatisk registreret dit ombytnings diamantbevis, og vi kan altid finde dig igen.\nHar du købt eller fået dit diamantsmykke fra Jan Jørgenseen fra en forhandler, så har du mulighed for at registrere dit køb online her. Har du eller forhandleren ikke gjort dette, så sender du bare det lille diamant bevis til os når du bytter.\nEr du i tvivl om hvordan du gør, priser eller andet så kontakt os endeligt her info@janjsmykker.dk eller tlf. 96170202 sms til. 53736920\nSå hjælper vi dig hele vejen.\nRegistrer dit ombytningssmykke her\nSe hele Jan Jørgenensens designunivers og byt til det du vil.\nVil du opleve hele Jan Jørgensens fantastiske designunivers, se og prøve alle de muligheder der findes i Danmarks største diamantkollektion. Så skal du tage på tur ud i den friske vesterhavsluft, hvor du kan besøge vores flagship store hvor hele vores designunivers er foldet ud. Vi vil elsker at hjælpe dig.\nDu vil ikke bare besøge en fantastisk flagship store, du vil faktisk befinde dig i Danmarks største og helt åbne guldsmedeværksted, hvor du kan se de dygtige guldsmed tilvirke smykkerne helt tæt på. Du vil få et indblik i guldsmedehåndværkets mange facetter.\nEr du langt fra os, så få en weekendtur ud af det i det fantastiske Blokhus, eller du kan få et indblik i hvad vi laver, via vores livestream, hvor du kan se hvad en af vores guldsmede laver lige nu.\nRegistrer dit ombytningssmykke


Ronaldo taler Florentins kontrovers\nJuventus tabte 0-2 til AS Rom. Dette spil er ikke kun resultatet af spillet, men også opførelsen af Ronaldo er også meget kontroversiel. Tusindvis af fans bærer deres egne billige fodboldtrøjer under spillet.\nSelvom Ronaldo var fuld i spillet, scorede han ikke for holdet. Ronaldo havde et andet provokerende træk i spillet. Da spillet blev spillet i det 54. minut, havde Ronaldo og Florenzi en konflikt på retten. Ronaldo, der bærer nr. 7-Juventus trøje, spottet Florenzi på retten: "Hold op, du er for kort til at snakke." Efter dommerens mægling nåede de to hurtigt til en løsning. I næste kamp blev Ronaldo imidlertid besejret og "offeret" Florenzi scorede et mål.\nSelv om de to sider hurtigt nåede til en løsning, er det også Ronaldos adfærd, der forårsager utilfredshed med fansen. Det er en irrationel handling at udføre personlige angreb på andre. Jeg håber, at Ronaldo kan være rationel i fremtiden.


Demonen, eller mig? - lll - Movellas\nDemonen, eller mig?\nPigen i spejlet, hun er ikke mig. Når mine øjne rammer hendes, ser jeg mørket. Mørket der æder hende op, stump for stump. Hendes øjne er som en skrigende stilhed, skabt af en giftig ondskab. En ondskab, som kun det saddistiske monster der ligger begravet i hendes hjerte, kender til.\nHun spørger sig selv, hvem er demonen, og hvem er jeg?\nKlokken slog 09:20. Jeg sad på en bænk i krisecenterets store have, omringet af violer og liljer. Forvirret af de mange indtryk fra pædagoger og beboere tog jeg endnu en cigaret op og tog et tungt hiv.\nPå min venstre side lå der et stort træbur, lågen var åben og 10 høns stod ubekymrede rundt på pladsen og spiste frø.\nSolen bagede ned på min pande imens jeg så op på den blå himmel, kun få hvide skyer var spredt ud over landet.\nMine tanker røg hele tiden tilbage til min far, jeg tænkte på hvordan vores liv var startet, hvor uvidende vi var om fremtiden dengang. Jeg bearbejdede hvert et år, hver en god og dårlig stund. Hvert et minde. Hvordan kunne dette ske?\nJeg blev født i en kerne familie i Hellerup. Jeg var det lille mirakel der kom til familien lige inden sommeren begyndte og fuglene begyndte at kvidre.\nMin mor var hårdt arbejdende skuespiller, hun kæmpede for de små roller. Hun bar altid rødt tøj, og hendes høje hæle gav altid et smæld efter sig når hun kom gående. Min far var musiker, og spillede i et band ved navn Steal House. Han havde sit eget studie i kælderen, fyldt op med guitarer. Min mor var ofte forsangerinde i hans band, hun sang smukt.\nFar var en spinkel mand, med langt sort hår der gik ham til hofterne.\nUdefra lignede vi en tiltrækkende og smuk familie.\nMin fødsel var starten på deres nye liv, nu kunne de hånd i hånd begynder på deres eventyr.\nHuset i Hellerup havde 2 etager, en forhave og en baghave. I baghaven var der placeret et stort og rankt æbletræ, med en træ gynge bundet til dets stærke grene.\nHaven var omringet af hindbær og jordbær buske. Vi bragte ofte et rødt blomstret tæppe ud på græsset hvor vi spiste vandmelon, og min mor pillede altid kernerne ud for mig.\nI klapvognen sad jeg med min røde kjole, mine rottehaler og begge ben dinglende ud. Mine forældre gik hånd i hånd imens de skubbede mig hen af den lille sten sti.\nVi tog oftes på museer, på legepladsen eller på Plantorama. Og mine forældre sørgede altid for at få en video af det på deres lille hånd kamera.\nHver morgen klokken 06 hoppede jeg ind i deres seng. Jeg lagde mig oven på min far imens jeg legesygt opmuntrede dem til at stå op. Hver dag var en leg, endnu et nyt eventyr.\nMin mor og jeg lavede æblejuice fra æbletræet, jeg udvalgte æblerne og hun plukkede dem. Og hver fredag bagte vi chokolade kage, jeg fik altid lov til at slikke skeen, og når hun gik på toilettet tog jeg lige en håndfuld fra skålen. Men jeg erfarede hurtigt at jeg skulle vente med at gøre det, til hun havde puttet sukker i.\nVi havde ofte familie sammenkomster i haven. Mormor og morfar, tante Sandie og moster Jeanette kom på besøg. Og de kom med gaver hver gang. Gyngeheste og legekøkken, bamser og Barbie dukker.\nJeg havde det som blommen i et æg, uden nogen som helst anelse om hvad livet ventede mig. Men i en alder af 4 år mærkede jeg for første gang frygt. Jeg var bange for at være i haven alene, efterlod de mig derude skreg jeg i vilden sky.\nJeg var sikker på der var dinosaurer derude. Og jeg var stensikker på at jeg så dem med egne øjne. En gang gik det op for mig jeg var alene, og jeg løb skrigende igennem siden af huset og ud i forhaven, en stor tynosaurus rex løb efter mig, den løb hurtigere end hvad mine små ben kunne bære. Frygten satte sig som en tung sten i min hals, og jeg græd snot selv en time efter.\nx er i os alle. x er den lille skygge der gemmer sig...


opbevaring ideer til en børne legerum\nhvordan du fjerner epoxy belægning fra en garage gulv\nretro design ideer til boliger\nden bedste måde at male gipsvæg hjørner i nybyggeri\nEn uorganiseret legerum snart bliver til et virvar af legetøj og aktiviteter , der overvælder børnene og forældrene , hvilket gør det umuligt at finde noget . Det er meget nemmere at organisere rummet og giver nem opbevaring ideer til de forskellige typer af legetøj og aktiviteter . En række af lagringsmuligheder vil gøre det lettere for børnene at holde legerummet afhentes .\nBrug vaskeri mellemstore kurve lavet af vidjer eller plast til store legetøj , apparater og dress- up tøj . De er nemme at flytte rundt , trække , eller elevator og åbne, så ethvert barn hurtigt kan afhente legetøj . Mindre kurve uden top håndtag , der kan glide på hylderne gøre gode løsøre , open- lagerbeholdere til småting såsom dukke tøj , kunst forsyninger eller plast byggeklodser . Opbevar store kurve på skabet gulvet og ikke på hylder for at gøre det lettere for børn at flytte dem , eller sætte dem ud i legerummet , med en for hvert område af spillet , for hurtig afhentning .\nPlastic siloer har lukke eller snap -on låg og kommer i alle størrelser og farver . Vælg klare plastik spande , hvis du ønsker at kunne se indholdet for hurtig adgang og nem identifikation , mens kassen er lukket , eller på en hylde . At understrege, hvad punkt hører hjemme i hver affaldsposer , vedhæfte et billede af indholdet på forsiden og toppen af hver bakke. En anden identifikation mulighed er at lime en faktisk stykke af den tilsvarende indhold til forsiden af bin-en lille plastik blok eller en blyant , for eksempel. Hold rodet håndværk i plast spande , da siloer er lette at tømme og vaske ud hvis det er nødvendigt . Små plastik spande arbejde meget godt på kunst hylder for at holde kunst forsyninger adskilt og holde små beholdere af maling , lim og ler frisk og brugbar .\nByg eller installere et reolsystem til opbevaring , der har åbent cubbies eller cubbies med døre . Cubby størrelser varierer . Design eller vælge det hyldesystem og Cubby størrelser til de typer af containere , du vil bruge , og det legetøj , du har . Du kan installere cubbies i skabet eller direkte i rummet . De vil holde legetøjet inddelt i let tilgængelige lagerområder . Mærk hylden over hvert Cubby åbning eller på en Cubby dør med et billede af indholdet for at hjælpe børnene huske , hvad der går i hvert Cubby . Mindre kurve , beholdere , kasser , kunst containere ligesom malerpensel indehavere og blyant holdere og bøger er nemt opbevares i cubbies . Markere en særlig Cubby for det enkelte barns skolearbejde , personlige kunstprojekt eller legetøj skabelse hvert barn arbejder på at gøre det muligt for børnene at lægge væk en skabelse i proces og for at få det ud igen på et andet tidspunkt . Medtag en højere Cubby til at hænge maling kitler og dress- up tøj eller til opbevaring af lange legetøj eller høje projekter .\nhvordan man laver og dekorere din egen udhæng på en himmelseng


'She Don't Like The Lights' [Justin Bieber] - Kapitel 2. - Movellas\nSolen strålede ind af vinduet næste morgen og jeg vågnede med et smil på læben. Jeg gabte og satte mig op i sengen og kiggede ud af vinduet. Jeg greb min telefon og så at Ryan havde haft ringet til mig et par gange så jeg ringede tilbage.\n"Hey Rayn. Hva' så?", sagde jeg da han tog telefonen. "Er du stadig på med det der med Mia Whatson idag?", sagde han. "Gud ja! Det havde jeg nær glemt. Har du fundet ud af noget, bro? Hvor og hvornår? Og hvem kommer?" "Altså. Jeg skrev lidt med hende der pigen igår aftes og sagde at i skulle mødes i New York's park. Altså Central Park. I skal mødes klokken to ved biografen. Hendes veninde og mig tager også med. Så du er ikke helt alone", svarede han.\nJeg smilede et stort bredt smil. "Fedt. Jeg er på! Men vent. Hvad er klokken nu?", sagde jeg forvirret og kiggede på min telefon. "Fuck! Den er et! Det tager jo lidt tid at kører der hen. Ryan kom over til mig nu så går jeg i bad og ordner det hele!", råbte jeg nærmest ind i telefonen og så lagde jeg på.\nJeg kastede telefonen ned i sengen og styrtede ind til alt mit tøj. Selvfølgelig skulle det have sit eget værelse. Jeg greb hurtigt min blå hængerøvs bukser og min hvide top/t-shirt ting og nogle hvide sko. Hurtigt smuttede jeg ud i badet og vaskede mig og jeg kom hurtigt i tøjet.\nDet eneste jeg nåede inden Ryan kom var at spise et stykke toast. Der var allerede gået 20 minutter. Jeg satte hurtigt håret og tjekkede Twitter og Instagram. For at vække så lidt som muligt på styr skrev jeg på Twitter at jeg bare havde fri og var der hjemme. Så ville der være en masse fans omkring mit hus og ikke omkring hvor jeg var.\nVi listede os langsomt ned af trapperne til den store hoveddør. "Klar Justin?", spurgte Ryan. "Klar"\nVi åbnede forsigtigt døren og kiggede ud. Der stod heldigvis ingen. Det var sjælendt jeg havde set det så sent på dagen. Ingen fans eller paparazzier. Vi satte os ud i bilen og startede den. Motoren brummede på den store BMW. Og den rullede langsomt ud af indkørslen. Vi var på vej til Central Park. Den største park i New York.\n"Jess! Hvor skal vi hen?", råbte jeg arrigt af hende da hun havde slæbt mig med ind i min bil og hun havde sat sig ved førersædet. "Det siger jeg ikke før vi når der hen. Det er en gave som jeg har arrangeret med nogle venner fordi du er dig!" "Fordi vi elsker dig Mia!", sagde hun smilende. Hun tog hænderne på rettet og trådte stille på speederen. Vi bakkede ud af den lille parkering vi holdt på og straks var vi mit ude i en kaotisk New Yorker trafik.\nDytten og larmen var over alt! Det var lige til at få hovedpine af. Jeg skævende over på Jessica og så at hun sad med et smørret smil på læben. Jeg kiggede mig selv lidt i spejlet og ordnede hår og make-up. Når man nu ikke var hjemme måtte man nu godt se lidt godt ud.\nVi sad begge fuldstændig tavse i bilen indtil vi holdt ind ved New York's største park, central Park. "Hvad laver vi her?", spurgte jeg forundret og steg ud af bilen. Jeg kiggede mig rundt og mit lange mørkebrune hår bølgede i vinden. "Vent og se",svarede Jessica kækt og steg ud af bilen som var hun Beyonce.\nJeg stod og kiggede lidt på mig selv i sidespejlet på bilen. Solen stod højt så jeg tog mine solbriller på. "Mia, for pokker! Du ligner jo en eller anden verdenskendt sangerinde", sagde hun. Jeg smilede bare til hende.\nJeg rettede lidt på tøjet og pludselig kom en stor sort BMW kørende forbi og parkerede lidt længere foran vores bil. "Hvem kommer dog i sådan en bil her?", sagde jeg og kiggede undrende over på Jessica, som stod og smilede røven ud af bukserne.\nPludselig steg nogen ud af bilen. To faktisk. Den ene havde mørkt kort hår og en stor muskuløs krop. Den anden var lidt højere og tyndere, men stadig lige så muskuløs. Han havde blå bukser på, hvide sko, hvid top og en cap på hovedet på der stod 'So Dirty' på. Han havde også solbriller på så det var svært at se hvem han var.\nJeg kiggede om på Jessica som bare stod og savlede med store øjne. Jeg bakkede lidt og ruskede lidt i Jessica for at vække hende fra hendes 'drømme'. Begge drenge kiggede op. Den ene tog solbrillerne af!\nJeg stod som forstenet og kiggede på ham. Hans brune øjne funklede i lyset og han lille mund stod halvt åben. "Je... Je.. Jeeess. Se der ovre!", råbte jeg nærmest selvom jeg faktisk hviskede. "Jeg kigger", sagde hun med måbende mund og store øjne. Hendes lyse hår hang ned langs hovedet på hende og dækkede hende lidt til. "Det er Justin! Jessica! Det er Justin!", sagde jeg til hende. Justin og hans ven som jeg nu havde opdaget var Ryan fik øje på os og begyndte at gå hen imod os. De kiggede sig forsigtigt omkring.\nJeg kunne slet ikke fatte det og mine følelser tog fuldstændig overhånd. Jeg satte i løb over mod Justin og gav ham et kæmpe, hårdt kram. Rayn stoppede op. "Justin! Hold kæft hvor har jeg savnet dig", sagde jeg. Jeg kunne mærke at Justin krammede mig tilbage og gav mig et kys i håret. "Mia, lov mig aldrig bare at bryde kontakten sådan igen", sagde han og jeg var helt færdig. Jeg kiggede ham ind i øjnene og kunne slet ikke forstå at han stod lige der. Min bedste ven i hele verden som jeg ikke havde set i flere år.\nPludselig kom alle følelserne tilbage. Det var som om det var igår vi sidst havde set hinanden. Jeg smillede over hele hovedet. Vi trak os begge tilbage fra krammet og stod og kiggede på hinanden. Mia havde altid været højere end mig. Nu var jeg lige pludselig 5 centimeter højere end hende. Jeg kiggede op og ned af hende. Jeg kunne slet ikke forstå at det virkelig var hende.\n"Du er slet ikke klar over hvor meget jeg har savnet vores tid sammen, Justin", lød det fra hende. Jeg tog omkring hende sammen gik vi alle ind i parken. Der gik en masse piger rundt over det hele og i det vi trådte ind i den store park, med de store, grønne træer og små damme, kom alle mobilerne frem. Pigerne styrtede hen til mig og ville have både autografer og billeder, men jeg holdt bare godt fast i Mia.\nVi fik taget et par billeder, men så forsvandt pigemængden også ligeså stille. Nu kunne vi endelig gå lidt i fred i parken. Rayn og Mia's veninde som fik bragt det hele sammen gik sammen bag os og snakkede helt vildt. Jeg kiggede på Mia og smilede.\nJeg fandt en bænk hvor jeg trak Mia hen til. Straks begyndte alle vores underlige snakke igen. Det var dejligt at vide at der ikke var noget som var glemt. "Hva' så Justin. Hvordan går det med alle pigerne?", spurgte hun med det største smil på læberne og prikkede mig i siden med hendes albue. "Haha. Hvad mener?", fik jeg endelig grinet ud. Hun kunne tydeligvis huske alle de der "pige-kriser" der havde været den gang.\n"Ja der er jo piger overalt hvor du går. Hvordan holder du dog styr på dem?", grinede hun. "Arhh. Det er ikke så svært. Giv dem et billed og et kys på kinden så er de helt væk. Haha", svarede jeg med et grin. "Hvad har du dog gjort af alle paparazzierne? Sidder de hjemme ved dig og venter på at du viser dig?", sagde hun. Hun begyndte straks at grine.\nVinden blæste lige så stille rundt i parken og solen strålede. Den lyste Mia's smukke øjne op. De lignede havet når de skinnede så smukt. Hendes mørke, lange hår bølgede tilbage i vinden og hendes smil strålede.\nTimer gik. Vi måtte jo sige farvel. "Mia. Dit nummer? Er det noget jeg måtte få?", spurgte jeg og smilede. "Selvfølgelig. Det er 67309828", svarede hun. "Jeg skriver til dig så du også kan få mit", sagde jeg.\nVi rejste os fra græsset som vi havde siddet på i noget tid. Jeg tog rundt om Mia og vi gik lige så stille ud til bilen. Da vi trådte ud for parken stod en masse paparazzier. Da de opdagede at det var mig, Justin Bieber, De fyrrede løs med deres kameraer. Jeg begyndte at løbe og jeg jeg tog godt fast omkring Mia's arm. "Kom skynd dig, Mia!", råbte jeg. Jeg åbnede døren ind til BMW'en og gav tegn til Mia at hun skulle hoppe ind. Hun satte sig ind og vi kørte afsted.\nVi kørte hjem til mit hus. Jeg gik hen til døren og åbnede den og Mia stod med måbende mund. "Bor du virkelig her, Justin?", spurgte hun. "Ja da". Jeg trak hende med indenfor og hun spærrede øjnene og kiggede rundt hele tiden. "Her er godt nok smukt", sagde hun.\n"Kom. Vi skal skynde os op der hvor jeg sover. Ellers kan det være at paparazzierne får flere billeder af os her inde. Der oppe kan de ikke få billeder af os", sagde jeg hende. Hun fulgte langsomt efter mig.\n"Woooow!", sagde hun da vi var noget op på til mit soveværelse. Hun løb over til min seng og smed sig i den. "Sikke et fantastisk hus du har Justin! Jeg føler mig helt hjemme", sagde hun og grinede. "Jeg kan nu også godt selv lide det. Det er lidt stort til tider, men nu er det også sjældent jeg er her når der er tour og når jeg skal øve. Desværre", sukkede jeg.\n"Så er det godt jeg er her nu", grinede hun. "Ja og du må nok blive her i noget tid endnu, så jeg håber ikke du skal noget i morgen. For paparazzierne går først om lang tid", sagde jeg.\nDet var slet ikke til at fatte. Jeg skulle simpelthen sove hjemme hos Justin Bieber i nat. Justin bad mig blive på værelset for en stund. Han ville gå ned og finde noget vi kunne spise. Han kom gående op med en stor bakke med alverdens mad. Troede han virkelig at jeg kunne spise så meget? Vi spiste og faldt i snak bagefter.\n"Hvordan går det så egentligt Mia?", spurgte han mig. "Fint. Jeg er lige flyttet i min egen lejelighed midt inde i New York. Lige overfor et stort pladeselskab. Jeg er lige blevet færdig med at sætte huset i stand for nogle dage siden", smilede jeg. "Hvordan går det forresten med alt det der sangkarriere og det at være verdens mest berømte popstjerne? Er det ikke hårdt?", spurgte jeg lidt forsigtigt.\n"Jo. Det er rigtig hårdt. man kan ikke engang gå ud på ens altan I underbukser uden du kommer på forsiden af alle byens aviser. Der er paparazzier hvor end jeg går og skrigende piger som vil have både billeder og autografer hele tiden. Jeg elsker mine Beliebers og det vil jeg ikke lægge skjul på, men det er hårdt.", sukkede han med et smil på læben.\nKlokken blev mange og efterhånden måtte vi jo lægge os til at sove. Han fandt en af hans trøjer til mig. En stor rød t-shirt som jeg kunne sove i. Den var tydeligvis alt for stor til mig og vi grinte noget af hvordan jeg så ud.\nHan fandt en dyne og en pude til mig og lagde det ved siden af hans i han seng. "Skal jeg sove ved siden af dig?", spurgte jeg meget forvirret. "Jeg gik ud fra at du hellere ville sove her inde end inde i et mindre og mørkere værelse længere væk", grinede han og smilede med et glimt i øjet. Jeg lagde mig ned og han lagde sig ved min side.\n"Men hvad med Jessica og Ryan. Hvor er de henne?", spurgte jeg. "De sover hos Ryan har han skrevet til mig" svarede han hurtigt. "Nåårh. Ja okay. Så er der nok ikke noget at bekymre sig om", sagde jeg.\nJeg lukkede mine øjne og mærkede at Justin havde lagt tættere op ad mig og han holdt om mig. Det var en vidunderlig følelse at falde i søvn med Justin Bieber liggende helt tæt op ad en.


Christian Borrisholt Steen (V): Venstre vil genindføre betegnelsen privat dagpleje - NordsøPosten.dk\nChristian Borrisholt Steen (V): Venstre vil genindføre betegnelsen privat dagpleje\nMarie Bjerre har nu taget sagen op i Folketinget med henblik på at få loven ændret, hvorfor Venstre netop har stillet beslutningsforslag, skriver Christian Borrisholt Steen.\nI 2017 ændrede et flertal i Folketinget loven, sådan at private dagplejere ikke længere måtte benytte benævnelsen dagplejer, men i stedet skulle bruge betegnelsen privat børnepasser. Det er næppe alle, der er klar over denne mærkværdige ændring.\nJeg tror, at de fleste af de forældre, der har valgt en privat pasning til deres børn, betragter podernes dagplejemor som, ja, en dagplejemor. Betegnelsen dagpleje er således et alment kendt begreb. Men med lovændringen fra 2017 valgte et flertal i Folketinget at fjerne muligheden for, at private børnepassere kunne bruge betegnelsen privat dagplejer, hvorfor det herefter alene er de kommunale dagplejere, der må bruge betegnelsen dagpleje.\nDet er ikke helt klart for mig, hvorfor et flertal i Folketinget valgte at diskriminere de private på denne måde, men jeg kan jo naturligvis have en formodning om, at det blot er endnu et eksempel på, hvordan visse politikere har travlt med at ønske forældrenes frie valg og det private initiativ hen, hvor peberet gror. For det siger jo næsten sig selv, at når begrebet dagpleje – i modsætning til privat pasningsordning eller børnepasser – er et alment kendt begreb, så kan en sådan lovændring selvfølgelig have den konsekvens, at forældrene ganske enkelt ikke bliver opmærksomme på de private tilbud for pasning af deres børn, der er i nærområdet, fordi de ikke forbinder betegnelsen børnepasser eller privat pasningsordning med dagpleje. Lovændringen tilbage i 2017 har da også medført en del kritik fra de private passere, da de blandt andet i flere tilfælde har følt sig forfordelt i sammenligning med andre dagtilbud til børn.\nJeg har derfor taget kontakt til Venstres nordjyske folketingsmedlem, Marie Bjerre, og opfordret hende til at tage sagen op igen, så vi kan få gjort op med dette tåbelige og diskriminerende navneforbud. Marie Bjerre har nu taget sagen op i Folketinget med henblik på at få loven ændret og Venstre har netop stillet beslutningsforslag om, at de private passere igen får lov til at kalde sig det de er, nemlig private dagplejere. Det glæder mig, og jeg håber selvfølgelig, at Venstre kan samle flertal for forslaget.\nMarie Bjerre tog imod opfordringen, hvorefter beslutningsforslag nu er stillet af Venstre.\nChristian Borrisholt Steen, debattør, foredragsholder, tidligere medlem af Det Etiske Råd og kandidat til Regionsrådet for Venstre\nTags: Privat dagpleje


STAR City (Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering)\nNordea Liv & Pension (Velliv)\nI juli iværksatte den daværende IT-ledelse et omfattende forandringsprojekt for hele Nykredit IT, omhandlende ca. 450 medarbejdere og 40 ledere. Jeg faciliterede transformationen i tæt samarbejde med ledelsen, en række Ugilic-konsulenter og øvrige eksterne forandringskonsulenter, herunder etablering af ny governance og team struktur i alle Nykredits daværende fem store forretningsområder.\nForandringsprojektet var omfattende, og der voksede mange velfungerende agile teams og ledere op undervejs.\nMVP: Misforstået Version af Produktudvikling? (10/22/2018) Kaegoriseret som: Blog - En god ven af huset, Agile Coach Per Christian Møller, gæster i denne uge Ugilics blog med følgende indlæg: Hver dag kyler vi om os med begrebet MVP (Minimum Viable Product) og det er lidt synd, for i 95% af tilfældene bliver begrebet brugt forkert! I hvert fald i forhold til den oprindelige betydning. Maximum… Læs mere\nTransparens – ser vi det, eller ser vi igennem det? (12/6/2017) Kaegoriseret som: Blog - Alle der arbejder med, eller interesserer sig for Agile, taler om transparens. Transparens er godt! Transparens står i modsætning til det skjulte; den velkendte black box som ledere, styregrupper og kunder forgæves har forsøgt at kigge ind i, for at få noget at vide om hvornår der dog snart ville blive leveret noget. Hvad er status?… Læs mere\nVærktøj til effektiv sprint planing: Sprintsimulering (8/24/2017) Kaegoriseret som: Blog - "Der er to ting, der kan slå agile ihjel: Kompleksitet og afhængigheder", hørte jeg engang nogen sige. Man kan sikkert finde mange andre ting, men disse to kan jeg i hvert fald også selv skrive under på! I disse måneder rådgiver jeg en større dansk virksomhed i Lean-Agile udviklingsmetoder og ledelse forud for udbredelse af den agile… Læs mere\nAgile er et fælles ansvar (6/2/2017) Kaegoriseret som: Blog - Forleden var jeg til middag med en gammel bekendt som nu er CEO i en mindre dansk finansiel virksomhed. Snakken faldt på Agile, og pludselig udbryder han "...jeg har lige landet en super aftale med en ny kunde, og da jeg så spørger IT-folkene hvad det kræver at udvikle den nødvendige tekniske løsning, svarer de '175 point'.… Læs mere\nKom godt i gang med metrikker (4/22/2017) Kaegoriseret som: Blog - "Det er meget fint alt sammen, men virker det og kan I bevise det?!" Nogenlunde sådan siger mange ledere ofte til deres medarbejdere når hverdagen for det agile team har indfundet sig, og hvis du gerne vil kunne svare, "Ja da!", så læs videre og bliv klogere på hvordan du kan komme hurtigt i gang… Læs mere


Kandu.dk - God og nem hjemmeside\n13-05-10 16:44 : Nordsted1\n13-05-10 17:09 : Hopenhagen\n13-05-10 17:15 : severino\n13-05-10 17:29 : DISKEN_revised\n13-05-10 20:19 : DISKEN_revised\n13-05-10 20:36 : Finn-R\n13-05-10 21:49 : DISKEN_revised\n13-05-10 21:50 : DISKEN_revised\n13-05-10 21:53 : DISKEN_revised\n13-05-10 21:55 : DISKEN_revised\n24-07-10 21:56 : amalie92\n26-11-10 14:48 : Icomment\nFra : Finn-R Vist : 849 gange\nDato : 13-05-10 16:43\nJeg vil godt igang med at lave en hjemmeside.\nIkke noget professionelt, bare for mig selv.\nEr der en der kan anbefale en god hjemmeside creator, som er nem at gå til, men ikke er alt for primitiv.\nJeg har kigget lidt op NetObjects Fusion, men på mig virker det som raket videnskab\nPå forhånd tak, mange hilsner\nDato : 13-05-10 16:44\nMange nybegyndere bruger denne\nDato : 13-05-10 17:09\nJeg bruger ilosoft webpage composer.\nDet kan ikke blive meget nemmere. Det er ren wysiwyg.\nHvis du køber et navn og hotel gennem one.com så er det også det du kommer til at bruge der, hvor du så kan vælge en del templates. Det var sådan jeg fandt den. Rigtig god og meget meget nem.\nP.s. jeg garanter ikke for det link jeg har smidt på siden.\nFandt det ved en hurtig søgning og har ikke prøvet det selv. Bruger det kun gennem one.com\nDato : 13-05-10 17:15\nFor at du ikke skal lære det to gange, så anbefaler jeg Stones Webwriter http://www.webwriter.dk/\nDen er dansk og er både for nybegyndere og meget øvede.\nDen kan registreres i en gratisudgave, som så begrænser antalet af filer der kan up-loades ad gangen, til 1 fil.\nDet er kun en hemsko ved start, da der normalt kun skal laves rettelser på en enkelt side.\nDer kan dog også bruges den løsning at FTP via din browser, som er lige så god til det, og her kan man bruge træk og slipmetoden fra fileoversigten i stifinderen til over i browseren.\nWebwriter udemærker sig ved bl.a. at man skriver i klar tekst med æøå, som så vil blive konverteret til koder, når siden lagres. Så kan siden sesalle vegne, også hvor man ikke normalt har disse specialtegn.\nPrøv den, og den vinder ved nærmere bekendtskab.\nDato : 13-05-10 17:29\nSkal du lave den i Flash eller Html\nselv bruger jeg denne, og den er på Dansk, ikke gratis, men du får meget for pengene.\nDato : 13-05-10 20:19\nHar du Words eller Open Office, kan du lave siden i disse programmer\nhusk bare at gemme ALT, i en ?? arbejds-mappe, med billeder og andet.\nHusk det skal gemmes som HTML og ikke som almindelig Words DOC.,\nsom selvfølgelig skal uploades til din hjemmeside.\nPrøv dig frem, der er MASSER af muligheder...\nFra : Finn-R\nDato : 13-05-10 20:36\nTak for svaret DISKEN_revised.\nOg tak til alle som har svaret..\nDato : 13-05-10 21:49\nPrøv dig frem:::eneste mulighed,\nfor at finde hvad, der PASSER dig og dine behov.\nMen webX5, bliver du ikke skuffet over =? bortset fra pengene.\nMen hvem brokker sig nu omdage til en\nELLER´s findes der masser af GRATIS script´s\nbåde html og flash.\nfor ikke at nævne CMS, som selv ?? ½ delen på dette forum\nikke fatter 2 selv//???hentere af ////\nmen de findes GRATIS HER\nog der kan du lave ALT med det/ dem ? = næsten,\nKna kun anbefale at du ikke bruger dit forum mail´s adresse\ntil videre-sending__LAV EN FAKE PÅ F.ks; _http://makemetheking.com/___da du bliver SPAMMET og SPOFET\nså det hele/ ½ HALVE KAN VÆRE NOK....\nog så er du i KATEGORIEN === SPAMSENDER\nog Automatisk bliver udelukket/ blokket fra andre sider\nTDC/ GOOGLE osv\nPas PÅ, det er en satans JUNGLE_____uot there.\nDato : 13-05-10 21:50\nhttp://makemetheking.com/___da du bliver SPAMMET\nDato : 13-05-10 21:53\nOG_lad være med at svare tilbage på MAIL´s\nlad det gå over FORUM =? hvis du bruger DET/ linket ALTSÅ\nLISTE over spam_mail´s kan du hente andre steder.\nMen NYT spørgsmål ?\nDato : 13-05-10 21:55\nHackere/ bruger din mail" adresse og videre giver\ndit / din MAIL som AFSENDER\nFra : amalie92\nDato : 24-07-10 21:56\njeg leder efter noget med casting og audition. Jeg her ledt i meget langt tid og leder stadig. S skriv lige nogle hjemmesider ned.\nFra : Icomment\nDato : 26-11-10 14:48\nHvis jeg var dig, ville jeg foretrække www.freewebsite.dk i stedet for de andre der bliver nævnt herunder 123. For i modsætning til dem kan du her få en gratis hjemmeside der er reklamefri og der er ikke de irriterende begrænsninger i antallet af sider eller pladsen på hjemmesiden, som du finder på mono.\nOg samtidig er det både rigtig sjovt og nemt at lave en hjemmeside hos Freewebsite, men som samtidig ikke er primitiv overhovedet. Du får faktisk en masse muligheder og funktioner, til at lave din hjemmeside.


Det skal være både enkelt, trygt og hurtigt at låne hos os. Bare følg de 3 trin - vi guider dig hele vejen.\nIndtast dine oplysninger Udfyld oplysninger om bopæl, bank og beskæftigelse.\nLog ind med NemID Med NemID ansøger du nemt og sikkert, og vi kan give dig et hurtigt svar.\nDu får hurtigt svar Inden for vores åbningstid, får du svar i løbet af 1 time.


Coudraye: Den ualmindelige bygningsmaade af Skibet: Svar-Til-Alt 500 Franske læster drægtig, bygget i Kjöbenhavn aar 1798 og 99", 1801.\nDEN UALMINDELIGE BYGNINGSMAADE\n500 FRANSKE LÆSTER DRÆGTIG,\nBYGGET I KJÖBENHAVN AAR 1798 OG 99.\nde la COUDRAYE,\nDen 28 Junii 1798 löb i Kjöbenhavn et Skib af Stabelen, omtrent 500 franske Læster drægtig, som fik Navn af Svar-til-Alt; og hvilket S. T. Hr. Etatsraad de Coninck paa sit Handelshuses Bekostning havde ladet bygge efter Marquis du Crests Plan, og under hans Opsyn.\nDette yderst ualmindelige og sjeldne Skib frembyder alle Söemagter en saa rig Kilde til vigtige Iagttagelser og Forsög, saavel theoretiske som praktiske, at det ingenlunde kan ansees upasseligt, at hendrage den offentlige Opmærksomhed paa dette Æmne. I denne Forudsætning vil disse Blades Forfatter heri optegne alt det Paafaldende og Mærkværdige, som hin Bygningsmaade indeholder.\nAllerede Aar 1797 havde M. du Crest i Altona, efter samme Plan, bygget et Skib, omtrent 400 franske Læster drægtig, som han gav Navn af Der Versuch (Pröven eller Forsöget), og hvit Bygnings Omkostninger 15 Lod-Ejere, (blandt hvilke S. T. Hr. Etatsraad de Coninck ogsaa befandt sig) ved Subscription havde paataget sig. Dette Skib blev ved dets Udlöb fra Elben i Decbr. samme Aar oversejlet af et andet, stödte derefter paa Grund, fik en Lek og strandede nogle Dage efter paa Nordkysten af Jylland, efterat være forladt midt ude paa Havet, saavel af Mandskabet, som af Bygmesteren selv, der havde indskibet sig derpaa, hvilke alle tilhobe flygtede ombord paa en engelsk Fregat, der löb forbi i det samme.\nFra det Öjeblik af at der Versuch kom paa Stabelen, fandt det en stor Mænge Dadlere og Kritiker, saavel i Altona som i Hamborg. Udfaldet syntes ogsaa fuldkommen at bekræfte Modparties Formering; dette Forsög havde efter al Sandsynlighed for stedse blevet afgjörende imod denne nye Bygningsmaade, hvis ikke Hr. Etatsraadens ædle Karakter, og den dobbelte Ævne, han paa eengang besidder, den nemlig at ville gjöre Vel, og tillige at kunne det, havde været. Denne Handelsmand, besjælet blot af Interresse for det offentlige Vel, og overbeviist for Resten, at det förste Forsög ikke var fuldkomment, foretog sig paa ny at igjentage samme.\nVirkelig! Versuchs Stranding kunde i flere Henseender betragtes som et Uhæld, ganske uafhængig af dets Bygningsart. M. du Crest fortæller Omstændighederne ved dette Tilfælde saaledes: han havde ladet sit Skib med Sand, hvilket var lagt paa et Plankegulv omkring Stormasten med en List omkring, nogle Tommer höj. Ved Udsejlingen vendte forsætligviis og, siger han, af Ondskab, et stort engelsk Skib paa samme. Lodsen satte siden efter, ved en uforklarlig Ubehændighed, Skibet tvende Gange Fast, et Steds, hvor Bunden var stenig, og det stod der en heel Ebbetid igjennem, hvorved det bekom en Lek. Da det endelig slap ud, gik Söen huult; Vandet, som ved Slingringen og Stampningen trængte ind i Skibet, steg over Listen ind i Sandbaglasten, og opblödte og bortförte Sandet. Dette Tilfælde gjorde snarlig Pompernes Brug vanskelig, og endelig aldeles umulig. Da Vandets Mængde tog endnu mere til, förte det Sandet hen mod Skibets Forstavn, hvorved denne sank ganske overordentlig ned i Vandet; og Agterdelen derimod lettede sig saa höjt over dette, at Roret ikke længere kunde gjöre Nytte; i denne Tilstand var det, man fattede den Beslutning at forlade Skibet.\nDenne Fortælling röber megen Uagtsomhed i Henseende til Lastens Valg og Stuvning, hvilken man i det ringeste kunde have indsluttet i Sække eller Kasser, eller omgivet med en Beklædning af Bræder. Den röber en utidig Fordom om Skibets Tæthed, som om det var reent umuligt, at det kunde blive læk; men paa den anden Side synes det ogsaa, efter Mandskabets Udsigende, at Skibet i Begyndelsen holdt Söen paa en Maade, som kommer det meget til Ære. Stedet hvor det strandede, to Dage efter at det var forladt, beviser, at, hvis det var blevet hjulpet, kunde det maaskee have lagt Norder-Pynten af Jylland forover, og sandsynligviis naaet en eller anden Tilflugtshavn, enten i Kattegatt eller i Sundet. Endelig mælder Amtmanden paa Stedet, hvor det strandede, i sin Indberetning til det kongl. Admiralitet i Kjöbenhavn over dette Skibbrud, at dette Skib, til Inbyggernes störste Forundring, trodsede i flere Dage, det voldsomme Havs Anfald, som bröd an paa og overskyllede det; en Kamp, som visseligen intet andet Skib havde kunnet udholde.\nDisse Omstændigheder vare bestemmende. I Förstningen troede man det muligt at gjöre Versuch flot igjen og stikke paa ny i Söen dermed. Hr. Etatsraad de Coninck forstrakte Penge, Haandværker, en Bygmester, en Tolk til dette Öjemed, som alle tilligemed M. du Crest selv begave sig hen til Aastedet. Man fand da, at Skibet var revnet i Bunden, og at Omkostningerne paa dets Istandsættelse, samt mange lokale Vanskeligheder, vilde medföre langt större Udgivter, end selve Bygningen af et nyt Skib. M. du Crest rejste altsaa til Hamborg, for at afgjöre Sagen med Lodejerne, Versuch angaaende, og kom tilbage til Kjöbenhavn for at udföre sin nye Bygningsplan.\nEtatsraad de Coninck overlod ganske og aldeles ham selv Bestyrelsen af Arbejdet, Valget af Haandværkerne og Materialierne. Han gav ham strax en Summa af tusinde Rixdaler til at etablere sig med; og bestemte to hundrede Rixdaler maanedlig til hans private Underhold; end ydermere, han bevilgede, at Ugens Udgivter hver Löverdag bleve klarerede efter de Regninger, som M. du Crest fremlagde. Denne paa sin Side bestemte den 31 Octbr. i samme Aar 1798, til den Dag, da Skibet skulde löbe af Stabelen. Han forlangte tillige, at der blev gjort Forskjel imellem de til Svar-til-Alt umiddelbar nödvendige Udgivter, og dem, der ikkun vare at ansee som forelöbige eller Forberedelser dertil. Imellem sidstnævnte henregnede han fornemmelig Udgivterne til en Model, i det Öjemed at give de behörige Planker den rette Krumning og Skabning; men, da denne Form siden efter burde have været skildt ad, og bevaret til Andres Tjeneste ved andre Bygninger, paastod han, at Udgivterne derved ikke, (i det ringeste ikke for det Hele), burde henregnes iblandt de egentlige Udgivter for Svar-til-Alt.\nIkke ville vi her detaillere Skibets hele Bygningsplan. Vi ville blot deraf fremstille det, som udmærker samme fra andre Skibe.\nSkroget, sammensat af Planker.\nSkibet Svar-til-Alt, holder i Længden 300 franske Fod, i Breden 27, i Dybden, midt paa, 17, og er bygget til at före omtrent 500 tonneaux (franske Læster.)\nForstavnen, de 13 Dækstötter (hvorom siden mere) og tvende Stykker agter, hvor Spejlet skjærer Siderne plat, og som have til Bestemmelse at bære Rorerne, disse Dele undtagne, er hele Skibet sammensat af Planker. Kjölen, og det nederste til denne grændsende Plankelag, ere af Eeg; hele Resten bestaaer af Fyrre-Planker, af halvanden Tommes Tykkelse (fransk Maal); saaledes at Skibets Sider, der bestaae af fem Lag Planker, have omtrent syv og en halv Tommes Tykkelse. Disse Sider ere desuden mærkværdige derved, at de ingen Krumning, intet Indfald have, ovenfor Vandet; en Omstændighed, som mærkelig foröger Skrogets Lethed (hvad Söefolk vilde kalde: at gjöre, at Skibet berger godt og ikke duver stærkt til) og som vi troe er meget fordeelagtig i Henseende til Takeladsens Styrkelse, til Söebraaddens Modstand, samt endelig, formedelst det store Rum, som Dækket og Overdelen derved vinder, til Manövreringens og den friere Rörelses Befordring for Mandskabet.\nKjölen blev först strakt, og var 98 franske Fod lang. Egeplankerne, hvoraf den bestaaer, udgjöre ikke hele Kjölens Brede, men saavel Höjden som Breden deraf er sammensat af flere forenede Planker. Man har Grund til at troe, Bygmesteren siden efter har fortrydt at han ikke anvendte saadanne Planker, der vare store nok til selv at udgjöre den hele Brede allene. Han fandt desaarsag siden efter paa det Raad, at föje en Opklodsning til samme, gjort af Fyrre-Planker 2½ Tomme tykke, og tilstrækkeligen brede. De særskildte Stykker, hvoraf denne Opklodsning bestaaer, ere passede sammen med Tverenderne formedelst kortere Indsnit, som löbe paa skraae. For at anbringe samme, maatte man borttage og igjen undersætte alle Stabelblokkene, een efter anden; et Arbejde, ligesaa langvarigt som kostbart. Han har ogsaa beklædet begge Sider af Kjölen med andre Planker af lige Höjde med denne, saaledses at den udvendig synes gjort af ret firkantet Tömmer. Disse Planker ere forenede sammen ved Bolte, som gaae tvers igjennem Kjölen, og ere mytrikkede paa den anden Side. Jernklammer forende i övrigt baade disse Planker, Kjölen og Opklodsningen.\nDen almindelige Spunning i Kjölen, det er at sige, den Fure, man indhugger i samme, for at fælde det nederste Plankelag deri, er som sædvanlig; kun har man maattet gjöre den noget rummeligere, for deri at anbringe ikke eet, men alle de fem Plankelag, som efter denne Bygningsmaade tilhobe skulde falses i samme.\nPaa Kjölen blev oprettet en saakaldet Model eller Spanter, for at give Plankerne den fornödne Krumning og det Omrids, som Skibets bestemte Figur medförte. Denne Model bestod af et virkeligt Ribbeværk, dannet af nogle faa Indholter o.s.v., der, som sædvanlig, vare oprejste, sammenpassede og befæstede med Senter. I övrigt er det mærkeligt, at ingen af desse Indholter have hin dobbelte Krumning, for en Deel convexe for en anden concav, som findes ved de sædvanlige Indholter. Svar-til-Alt fremviser overlat udvendig intet andet end blot convex eller rette Linier. Modellen, der forresten ikke har noget Væsentligt med denne Bygningmaade at gjöre, var ellers af en overordentlig svag Kaliber; jeg vil anföre en Tildragelse, som beviser dette fuldkomment. Et Öjenvidne, som denne Bygningsart mishagede, og var uvidende om at denne Model ikke virkelig skulde forenes med Skibet, blev saa opbragt af Vrede over, at man vilde sætte Menneskers Liv i Vove paa en saa svagt Bolvært mod Havet, at han styrtede hen mod et af Spanterne, for ved et Spark med Foden at sönderknuse samme. Spantet udholdt Stödet; men man maatte skaffe Mennesket af Vejen, som vilde igjentage sit Forsög.\nModellen blev ikke taget bort, för alle Plankerne, og de vigtigste Sammenfældinger vare anbragte; men Stykkerne, hvoraf den bestod, bleve ikke, som billigt var, gjemte; de bleve sönderbrudte og adspredte.\nPlankernes Stilling og Leje.\nDen förste Rad Planker blev lagt og fastgjort paa Model-Indholterne langs med Skibets Sider, og har fölgelig den sædvanlige horizontale Stilling. Det andet Lag Planker krydse det förste og ligger saaledes vertikal paa Skibets Side. De övrige Lag vedblev, paa dene Maade at krydse hinanden; saaledes at det tredie er horizontalt, det fjerde atter vertikalt, og det femte og sidste igjen horizontalt; hvoraf flyder, at de som blot see Skibet udvendig, ikke bemærke noget ualmindeligt eller sjeldent i denne Henseende.\nPlankerne, fornemmelig hvad det fine Belöb foran angaaer, vilde ikke have kunnet udholde den til Omridset fornödne Krumning, hvis man ikke i Forvejen havde brugt den Forsigtighed, at gjore dem mere böjelige i Stoven, og at anbringe dem paa deres Plads imedens de endnu vare ganske hele. Desuagtet brækkede dog mange i Stykker, og man maatte tage andre i Stedet. Hr. Etatsraaden lod indrette en Stove blot allene for denne Construction.\nModellens overmaade svage Tömmer, og Nödvendigheden i at maatte skaane den, og ikke igjennembore samme med Sömhullerne, for at den kunde vorde istand til at tjene flere Gange til samme Öjemed, bestemte Bygmesteren til at anbringe for og agter paa enhver Spante og i forskjellige Afstande store Træklamper, fastgjorte til samme paa det stærkeste med Bolte eller lange Jernsöm. Paa disse Klamper var det, at man naglede det förste Lag Planker; men som disse Söm ikke skulde blive paa Stedet, saa slog man dem först igjennem et lidet Stykke Træ, som paa denne Maade blev siddende imellem Planken og Hovedet af Sömmen. Fordelen ved denne Methode er, at man let kan trekke Sömmet ud, naar man lægger den anden Rad Planker, efterdi, naar man hugger den lille Træspaan i Stykker, Sömhovedet da giver Knivtangen mere Fatterum.\nDa det förste Lag Planker var færdigt, fremviste saavel den indre som ydre Overflade mange Ujevnheder, foraarsagede af Plankernes forskjællige Tykkelse og deres tvungne Stilling. Man afjevnede disse Overflader, det er at sige, man gjorde dem lige med Bilöxen.\nDet andet Lag Planker blev anbragt paa samme Maade, som det förste; man borttog efterhaanden Sömmene under den Planke, som man lagde paa sin Plads, og slog andre Söm ind igjen for at sammenfæste denne nye Planke med de dertil svarende indvendige. Man brugte samme Forstigtighed, med at sætte en lille Træspaan imellem Sömhovedet og Planken, for at kunne trække dette ud under det tredie Lag; og man vedblev paa denne Maade indtil det femte eller sidste Lag, da alle Sömmene skulde blive siddende og fastgjöres, for at sammenbinde paa eengang alle fem Plankelagene tilhobe. I övrigt foretrak Bygmesteren Trænagler for Jernbolte til allersidst at forbinde alle fem Plankelag sammen. Bland de Aarsager, som bevægede ham hertil bör man ogsaa regne den, at Skroget paa hans Skib derved blev saa meget des lettere og fölgelig stak saa meget desmindre dybt i Vandet. Alle Naglerne belve for Resten kilede, eller udvidede i Enderne med Kiler, og det saavel udvendig som indvendig i Skibet.\nSkibets Sammenfôjelser og Forbindelser.\nMan begriper lettelig efter den sædvanlige Bygningsmaade, at Indholterne eller Spanterne i et sædvanligt Skib, (saaledes f. Ex. som Spantet A Fig. 1) hvilket ere gjorte af firkantet Træ af behörig Tykkelse, indfalsede ved Enderne i Kjölen, og beklædte med tykke Planker og Vegere, ere noksom forende og understöttede for oven ved Tverbjelkerne B og Knæene C der indbyrdes sammenföje dem, til at kunne modstaae enhver Kraft der enten maatte virke til Sidernes Sammenstödelse eller Adskillelse. Men i Svar-til-Alt findes ingen Indholter, intet sligt. Siderne, dannede allene af fem Lag Planker, frembyde intet uden en eensformig og indskrænket Flade; og disse Plankers store Længde vilde endogsaa gjöre dem mere elastiske og böjelige. Man maatte altsaa benytte sig af særegne Forbindelsemaader, og dette har Bygmesteren gjort paa fölgende Maade. Han forögede nemlig Antallet af Tværbjelkerne, og foruden de til Dækkernes Understöttelse aldeles nödvendige, anbragte han endnu 19 i Rummet, der udgjör en Rad R fra For- til Agterenden i Skibet: samt indrettede sammes Höjde saaledes at man derunder kunde hensætte de indskibede Fade eller Fustagier.\nDisse Tværbjelker ere for Resten ikke af den sædvanlige Beskaffenhed, gjorte af firkantet og stærkt Tömmer. De ere alle sammensatte af tvende Fyrreplanker, lagte sidelængs og befæstede i Midten paa en Dækstötte E Fig. 3 som oplöfter sig vertikal paa Kjölen og som adskiller dem. Et Tværholt T af samme Tykkelse som Dækstötten, anbragt imellem samme paa begge Sider tjener til at gjöre deres Sammenföjning endnu fastere og forene dem til et Heelt. Een af disse to Planker, hvoraf Bjelken bestaaer, slutter nöjagtig med Skibets indre Væg ved A, og Hensigten dermed er, at gjöre ethvert Sammenfald af Siderne umuligt. Den anden Planke gaaer reent igjennem Skibet og Fældingshullet paa den Side, hvor samme gaaer ud, er udvided og indrettet saaledes udvendig, at man har kunnet udspile Bjælkens ydre Ender ved Kiler, saaledes som man seer i M. Paa denne Maade sammenholde de Skibets Sider og forhindre tillige deres Indfald. Det staaer til Fremtiden at bevise om disse 7½ Tomme tykke Taphuller, og disse kilede Plankeender virkeligen kunne imodstaae enhver Kraftyttring, enhver snart tilstödende Forraadnelse, ethvert udvortes Tilfælde, en Omstændighed af saa megen desstörre Vigtighed, som dens Fölger ere betydelige.\nMan seer, at Bygmesteren ved denne Bygningsart har kunnet undvære alle Bjelkeknæer. Öjet overraskes ved den Rummelighed og Frihed dette giver Mellemdækket og selve Rummet, hvor man ligeledes har udeladt alle de indvendige Knæer (P. Fig. 1.) eller saakaldte Katspor; men hvor Fordelen i denne Henseende dog meget overvejes ved den Ulejlighed, de mangfoldige Dækstötter der foraarsage, samt den Rad Tverbjelker, som man har anbragt sammenstæds, og ellers ikke ere brugelige. Disse Besparelser formindske ellers betydeligen Skrogets Vægt, og medföre en vigtig Oekonomie, i Særdeleshed formedelst Krumtömmerets Dyrhed og dets Sjeldenhed, besynderlig for store Skibe, hvor man endogsaa stunddom er nödsaget til at gjöre dem af Jern.\nLangs paa enhver af Skibets indre Sider löber en Underbjelke til Tværbjelkernes Understöttelse. Disse Underbjelker (S Fig. 2), ere dannede af tvende Fyrreplanker lagte, den ene oven paa den anden. De udvendige ere forsynede med Indfældninger, hvori en Deel af enhver Bjelkes Planker bleve falsede for at sikkre dem imod enhver Bevægelse for eller agter fra.\nMen det, som allermeest befæster disse Tværbjelker og alle Sidernes Forbindelser, ere de tretten Dækstötter E, hvoraf Bygmesteren har betjent sig. Disse Dækstötter ere firkantede Fyrreplanker som oplöfte sig vertikal midt paa Kjölen og række indtil det överste Dække. En Tap, som er anbragt paa Enderne af samme, gaaer reent igjennem Kjölen, og er udvendig med megen Omhyggelighed udkilet. Desuden igjennemkrydser en paa Enden væget Jernbolt Kjölen og Tappen horisontaliter, for stedse at forbinde dem sammen, og alle disse Tap- og Boltehuller ere desuden bedækkede med et Stykke grovt Klæde og en meget fast tilnaglet Blyplade. Tværbjelkerne ere meget stærkt befæstede midt paa Dækstötterne (paa hvilke man har anbragt en Falsning for at imodtage dem) og derved betydelig styrkede i Sammenbindelsen. Ogsaa Forstavnen er ved Hjelp af nogle Tvertræer befæstede til den förste Dækstötte for i Skibet, og deraf flyder, at saavel Tværbjelker, Dækker, Kjöl, som Skibets Sider, blive alle forenede sammen ved dette Mellemtömmer, og forestille tilhobe et stort uadskilleligt Heelt.\nMan synes endog beföjet til at paastaae, at dette Slags Forbindelsemaade er meget skikket til at forebygge den saakaldte Kjölbrækning. Imidlertid bliver det allene Erfaring, som vil kunne afgjöre dette Spörgsmaal. Er den fordelagtig, vil den gamle Bygningsart med Nytte kunne afbetjene samme, og i nogle Tilfælde, fölge Indretningen af denne nye Forbindelsesmaade, saavelsom af Bjelkernes Lethed.\nDet er ved et Slags smaae Katsporer, Bygmesteren neden under har forenet Skibets Sider med Kjölen. Disse Katspor (O Fig. 3) ere Fyrreplanker, som ligge tværs over Kjölen, ere indskaarne i samme og udstrække sig blot to Fod paa hver Side af Skibet. De som ligge nær ved Dækstötterne, ere sammenfalsede med disse, dels for ikke at lade noget Rum tomt, dels for at befordre deres Fasthed. Flade oventil passe de nedenunder nöjagtig til det fine Belöb. De ere bedækkede med et Kjölsvin, og Jernbolte igjennemkrydse saavel dette, som Katsporet og Kjölen, for nöje at sammenholde det Hele. Mellemrummet fra et Katspor til det andet er belagt med andet Udfyldningstömmer, som ikke lade noget tomt Rum tilhage, og som ikke ere forskjellige fra selve Katsporerne, uden deri, at de kun ere fastgjorte med Nagler. Nytten af disse Katspor saavel som af Udfyldningstömmeret er at imodtage de Söm og Nagle-Ender, som gaae igjennem den nederste Gang, det er at sige, det nederste Lag Planker og saaledes forbinde Siderne neden under paa det fasteste.\nBygmesteren fattede ogsaa tilsidst den Belsutning at gjöre Sporet til enhver Mast paa Skibet af firkantet Tömmer, hvoraf det ene Stykke ligger foran og det andet bag ved Masten, og som ere sande Katspor, men, som i denne hele Bygningsart, uden Oplængere.\nDet Sted, hvor Skibet har den störste Brede.\nDen vigtigste Post i Svar-til-Alts Bygning, og som, hvis den lykkes, kan forandre hele Skibsbygningskunstens Theorie, er Stillingen af hvad i andre Skibe kaldes Hovedspantet, men her blot kan kaldes den störste Brede. Det er næsten tredive Aar siden at de Lærde, oplyste ved Söeofficerernes Erfaringer, bleve nödsagede at tilstaae, at deres Theorie om Modstanden i de flydende Legemer var ganske falsk. For at tilvejebringe en ny, maatte man altsaa tage sin Tilflugt til samme Erfaring. Man sagde dem, at naar en Sluppe havde et konisk Legeme at bogsere eller slæbe efter sig, som f. Ex. en Böje eller en Mast, saa formærkede man mindst Modstand ved at slæbe samme efter den forreste Ende. Man anmærkede dem, at de Fiske, som svömme allerhurtigst, have det störste Diameter strax foran ved Hovedet, som f. Ex. Marsvinet og Stören, hvilke, naar et Skib sejler ni à ti Knop i Timen, dog löbe det forbi og spille omkring det, som om det laae for Anker. Man forlangte Vished om disse Kjendsgjerninger; Legemer af forskjellig Figur bleve bragte i Vandet, og blev at beregne den bevægende Kraft og Bevægelsens Hastighed, blev man overtydet om Sandheden, men uden at derved vandets andet, end Overbevisning om Fordelen af den Bygningsart hvor Hovedspantet anbringes saa forligt som muligt; og tillige frembyder det flydende Legeme den mindste Overflade muligt.\nMen Udförelsen af dette Forslag, nemlig at flytte Hovedspantet længere foran, var ikke heller nogen let Sag, formedelst de mange andre store Forandringer, dette medförer. Et Skib er et solid Heelt, hvori det er nödvendigt at fjerne Tyngdepunktet saa lidet muligt fra Middelpunktet, beregnet efter Længden, efterdi, uden denne Omstændighed For- og Agtersejlenes gjensidige Virkninger, da ikke mere vilde have den proportionerede Modvægt; og det vilde vorde lige saa vanskeligt da, at styre Skibets Gang i en ret Linie, som efter Behag at give dette en kredsformig Bevægelse; men ved nu at anbringe Hovedspantet meget forligt, foröger man tillige Rummeligheden eller Pladsens Störrelse i Fordelen af Skibet, og naar Lastens Vægt tager noget betydeligt til i dette, nærmer fölgelig ogsaa Tyngdepunktet sig sammesteds hen.\nBygmesteren af Svar-til-Alt har altsaa gjort et meget vigtigt Forsög i det han har anbragt sit Skibs störste Brede omtrent en femte Deel af sammes Længde fra Forstavnen, saaledes at, naar man regner fra dette bredeste Sted af, ligger 1/5 af Længden foran, og de övrige 4/5 agter for samme. For imidlertid at bringe Tyngdepunktet saa nær Midten som muligt, har han brugt et andet ligesaa usædvanligt Middel; han har nemlig forholdviis foröget Rummeligheden af Agterdelen, ved at bortlade den store Indknibning, som efter den sædvanlige Bygningsmaade der finder Sted, hvilken giver de sidste Spanter i denne Deel (F Fig. 11) Formen eller Udseendet af en Gaffel, Shvis kaft [sic] er sat paa Kjölen, og som paa Fransk har forskaffet dem Navn af Fourcat (Gaffeltræe). I Svar-til-Alt har man altsaa borteladt dette Gaffelskaft. Virkelig hviler Lasten yderst ude i Agterdelen paa Kjölen selv, og Formen af denne ligner fuldkommen en ligebenet Triangel, hvis Basis er oventil og Toppen neden under, som man seer det Fig. S.\nDisse tvende Triangelens lige Sider ere, som sagt, danede af tvende firkantede Fyrreplanker C paa hvilke de fem Lag Planker udvendig ere fastnaglede, der udgjöre Spejlet; og som forresten ere ordnede paa samme Maade, som de der udgjöre Siderne. Et andet Stykke firkantet Træe L som ligger horizontal næsten överst oppe ved Mellemdækket, er ligeledes forbunden med begge disse Sider, og tjener til at styrke Plankelagene i denne Deel, som med Söm ere naglede fast til samme.\nDenne Agterdelens flade og trekantede Form synes ellers ikke at være den meest glimrende Deel af nærværende Bygningsmaade. Den frembyder Bölgerne en direkte Modstand, hvoraf kan fölge mange Ulejligheder. Det synes, som Bygmesteren selv indsaae dette. Först vilde han föje noget til denne Agterdeel, som han kaldte Ponton. Dette var et Legeme af Træ, omtrent 10 Fod fremstaaende fra Agterdelen, og som oprejste sig fra Kjölen indtil to Fods Höjde over Vandgangen. Men hvilken bestemt Skikkelse skulde vel denne Ponton have havt? Hvad for en Forbindelsemaade skulde man vel have brugt for at sammenföje den uadskilleligen med Skibets Skrog. Skulde den have været solid, skulde den have været huul? Bygmesterens Hensigt var vel i Begyndelsen at give den en skraae eller krum Overflade, men hvad Virkning vilde desuagtet ikke disse idelige Hammerslag af Bölger paa denne Ponton have frembragt paa Skibets Gang og Leje? Dette er Spörgsmaale, forbundne med ikke ubetydelige Vanskeligheder, men denne flade Agterdeel lige fra Kjölen af, frembyder ikke mindre. Man saae saaledes Bygmesteren vakle imellem Antagelsen og Forkastelsen af denne Pontons Anvendelse, som han dog tilsidst ikke anbragte.\nDenne Agterdeel gjorde tillige en Forandring i Roret gandske uundgaaelig. Virkeligen! det er fornemmeligen den tilspidsede Agterdeel eller Pigsuernes Dannelse Fig. 4 det sædvanlige Skib skylder den Evne at kunne styres af Roret. Naar Skibet nemlig igjennemskjærer det flydende Legeme, glide Vandlinierne langs med denne Tilspidsning, de beröre umiddelbar Roret, og derfra oprinder dets Kraft. I denne nye Bygningsart, forholder Tingen sig ikke saaledes. Den flade og solide Agterdeel vilde afholde et Roer af sædvanlig Beskaffenhed fra al Communikation med Vandlinierne. Det vilde ikke umidelbart blive berört af disse, det vilde stedse befinde sig i Kjölvandet og dets Virkning af denne Aarsag upaatvivelig meget hindres og forandres om ikke blive af aldeles ingen Kraft. Bygmesteren har derfor taget den Beslutning at anbringe tvende Roer, befæstede det ene Styrbord og det andet Bagbord (Fig. 8) paa de to Stykker firkantede Træer, som ende Siderne agter til. Han forsikkrer at Versuch lod sig meget vel styre paa denne Maade, de faa Dage det holdt Söen, og at Styrmændene aldeles ingen Forvirring fandt ved denne Methode. Disse Roer selv ere af Fyrretræe. Formedelst deres skraae Stilling, og for at de kunne række lige ned til Kjölen, har man afspidset deres Under-Agterkant. De ere tillige kortere end paa de almindelige Skibe, og ligge gandske under Vandet naar Skibet har sin rette Ladning. Man kan formode at Bygmesteren derved har villet forminske Bölgernes Virkning paa samme. De have en forholdsviis större Klampning eller Brede, for Resten synes deres Stilling at love megen Virkning.\nEthvert Roer har sin egen Pind og Rat til dets Bevægelse; disse to Roerpinde kunne fölgeligen ikke være retlinede, hvis de ved at föres Midtskibs ind skulle bringe Roerfladen direkte nok imod Vandlinierne; de krumme sig derfor indad, den ene Styrbord og den anden Bagbord, eller rettere, enhver Roerpind er sammensat af tvende lige Stykker Træe, A og B hvoraf det ene B med en af Enderne gaaer igjennem Hovedet af Roret, og er med den anden Ende befæstet i en firkantet Jernkrampe, som befinder sig yderst ude paa Stangen A, og i hvilken den kan bevæges. Af denne Sammensætning fölger, at Roerpinden A, ikke, som sædvanlig, kan bevæges fra en Side til en anden, men enten frem eller tilbage, saaledes at man trykker Stangen B agter ud af Skibet for at stöde Roret frem, eller give det en Vinkel med Skibets Direktions-Linie; og trækker den tilbage i Skibet, naar dette skal have den modsatte Stilling. Först naar Roerpinden er trukket gandske tilbage ind i Skibet staaer Roret lige, og ingen af disse Roer kan fölgelig forlade denne Stilling, uden at hælde til en af Siderne. For at lette Bevægelsen hvile Roerpindene paa Blokskiver, som ere anbragte paa Dækket.\nDa denne Bygningsmaade, saaledes som vi have beskrevet samme, deels overalt frembyder mere Rummelighed og Brede vid Pigsuernes Borteladelse og ved een forholdsviis mindre Skarphed i det fine Belöb, deels medförer en betydelig Formindskelse i Skrogets Tyngde; saa flyder deraf at saadanne Skibe, under lige Ladning, ikke ville stikke saa dybt i Vandet, som de sædvanlige; en meget mærkelig og i mange Tilfælde meget vigtig Omstændighed. Svar til alt stak, da den löb af Stabelen,\nAgter 4 Fod 11 Tom.\nFor 4 — 1 —\ni Vandet, Forskjellen var altsaa 10 Tom.\nVed indehavende Ladning, saaledes som den laae paa Rheden færdig til at seile til Engelland stak den:\nAgter 10 Fod - Tom.\nFor 9 — 2 —\ni Vandet, altsaa var Forskjellen - 10 Tom.\nNaar det var ladet med 500 Tonneaux (franske Læster) efter dets Drægtighed vilde det agter omtrent stikke 11 Fod dybt.\nSamme Aarsag, som gjör, at Skibet ikke stikker dybt, lader tillige befrygte den sædvanlige Feil hos alle Skibe af denne Bygningsart, den nemlig: at de forholdsvis drive mere. Jeg tilstaaer, at jeg ikke troer Svar til alt undtaget for denne Lyde, alle Bygmesterens Forsikringer uagtede. Da dets temmelige flade Bund tillige foraarsager en Synkning af Centrum gravitatis, kan man tillige befrygte meget haarde og for Mastværkets Sikkerhed meget farlige Slingringer, det er for at forebygge denne Ulejlighed, Bygmesteren har anbragt, hvad han kalder Nagoires, (Svömmefinner). Af disse har han nemlig föjet een til hver Side af Skibet omtrent i otte Fods Afstand fra Kjölen. Enhver Svömmefinne (N Fig. 2) er fem og fyrretyve Fod lang, og omtrent atten Tommer ud eller fremstaaende fra Skibet. Den bestaaer af fem Fyrre- og een Ege-Planke, som ligger yderst. Dens Brede er ikke overalt ensformig. Basis af samme (som grændser til Skibet) har ti Tommers, den modsatte Kant (det er at sige Eegeplanken, som ligger yderst) kun fem Tommers Brede. Midt paa har den endnu mindre Brede, saaledes at enhver Svömmefinne er en smule indkarvet eller udhulet i Midten saavel efter Længden som for begge Ender. Disse Svömmefinner ere forbundne med Skibet ved stærke vægede Jernbolte, og ende sig for og agter næsten i lige Afstand fra For- og Bagstavnen. For at styrke Sideplankerne, paa det Sted, hvor samme ligge, ere udvendig imellem dem og Skibet anbragte tvende brede Berkholter ved Siden af hinanden, hvoraf Hensigten er at fordele Virkningen paa et större Rum.\nÖjemedet med disse Svömmefinner er, ved hver Slingring at oplöfte og nedpresse en stor Masse af det flydende Legeme paa engang, hvilket meget maae formindske Bevægelsens Hæftighed. Ogsaa maae de nödvendig sætte Hindring for Afdrivten.\nAllerede forhen har man anbragt slige udstaaende Planker paa Bunden af Skibet, det være sig nu enten for at hindre Afdrivten eller i andre særegne Hensigter. Imidlertid har jeg endnu ingen Efterretning læst om Udfaldet af dette Project; og det vilde altsaa være meget nyttigt, hvis man profiterede af dette Forsög, for engang endelig at lære at kjende de Fordele og den Skade (om der existerer nogen) som kunne flyde af denne Methode.\nAar 1761 kjöbte Frankrig, for at forebygge de Uroligheder, der vare færdige til at udbryde imellem Tyrkerne og Maltheser-Ridderne, af sidstnævnte Orden, et, Storherren tilhörende, Krigsskib (Caravelle) paa 74 Kanoner, den Ottomanske Krone kaldet, hvilket var borttaget og opbragt til Maltha af Slaver. M. de Moriès og andre franske Marin-Officerer under hans Kommando bleve beordrede at före dette Skib tilbage til Konstantinopel. Ved dets Kjölhaling til denne Rejse formærkede man under Bunden nogle udstaaende eller fremragende Planker (N. N. Fig. 7) som meget stemmer overens med de nysnævnte. M. Laub, en Söe-Officeer, som da befandt sig paa Maltha og var Öjevidne til Tingen, melder herom saaledes i sin Journal:\n"Den ottomanske Krone var 170 Fod 9 Tommer lang fra Ende til Ende, 51 Fod bred ved Hovedspantet, og 24 Fod dyb midt i. Den havde en Kjölbrækning 6 Tommer stor. Omtrent 10 Fod ovenfor Kjölen var det et Slags Berkholter fastnaglede til Bagstavnen, staaende fire Tommer fra Skibet paa dette Sted. Samme udstrakte sig siden omtrent til ¼ Deel af Skibets Længde, hvor den afskraaedes og tabte sig. Sex Fod ovenfor disse Berkholter, var der endnu et Par andre, anbragte paa samme Maade. Endnu et Par Berkholter, af samme Dannelse og Frastand vare ligeledes anbragte fra Forstavnen 10 Fod oven for Kjölen, men disse forenede sig umiddelbar foran Stevnen."\nDet var saaledes Svömmefinner paa et tyrkisk Skib; skjönt anbragte paa Enderne, i Stedet for paa Midten deraf. De havde samme Længde som hine paa Svar-til-Alt, og vare vel mindre udstaaende, men saa igjen tre i Antallet i Stedet for een. Hvad der endogsaa kan have været Tyrkernes Hensigt med denne Konstruktion, saa er det dog umuligt, at de ikke skulde være blevne opmærksomme, ved den Forjagelse af det flydende Legeme, som hine fremstaaende Kanter nödvendig maatte udvirke, fornemmelig ved paakommende Stampninger, ligesom hine paa Svar-til-Alt under Slingringerne. Jeg er uvidende om deres Virkning paa det tyrkiske Skib, kun saa meget veed jeg, at det seljede slet\nPrammene, som bleve bygte i Nantes 1795 for dermed at gjöre Landgang i Engelland, vare forsynede med trende Kjöle, hvoraf den ene laae i Midten, de tende andre i lige Afstand fra denne under den temmelig flade Bund. Det var ligesaa meget for Strandbrud, som imod Afdrivten, at man havde anvendt dette Middel. Een af dissem Cunigonde kaldet, kommanderet af Ridder D'Oisy, drev og slingrede overmaade meget paa den lille Rejse, den gjorde til Croisie. Imidlertid kan man deraf intet slutte imod den Hjelp man forventer av Svömmefinnerne, man maae derom oppebie, hvad Erfaring vil udvise.\nTværbjelkernes Beskaffenhed i Svar-til-Alt bragte Bygmesteren paa den Tanke, at han kunde undvære Röster. Til den Ende forlængede han Enderne af de Planker, som danne Tværbjælkerne (S Fig. 6) tilstrækkeligen uden for Skibet, for at opfylde deres Plads. Han anmærkede som en oekonomisk Fordeel, at disse Planker vilde have Styrke nok til ikke at behöve at forstærkes af Pyttinger. Imidlertid, og som jeg troer, med Grund, lod han dog tilsidst anbringe Pyttinger som sædvanligt.\nLigeledes havde han paastaaet, at hans Konstruktion ikke behövede nogen Omkostning med Kalfatring, men han kalfatrede dog, som sædvanligt, det sidste Lag Planker, ligesaavel som Kjölen, Beklædningen og Opklodsningen, som bedækker denne o.s.v.\nDenne Forsigtighed uagtet, lækkede dog Skibet alligevel fra samme Öjeblik af da det forlod Stabelen. Bygmesteren tilskrev i Begyndelsen Fyrreplankernes Indsvinding under Bygningen denne Lækken; hvilken, som han sagde, vilde snart igjen stoppe sig selv og blive lige saa tætte som Töndestaver. Da Tiden löb hen, og det Onde endnu vedblev, paastod han at det havde allene sin Aarsag i Kjölplankerne og det nederste Lag, hvilke, da de vare af Eeg, behövede længere Tid til denne Udvidelse. Disse Aarsager vare dog imidlertid ikke antagelige, efterdi han havde kalfatret Skibet. Ogsaa tilskrev han, da Lækken vedblev, Aarsagen et eller andet Naglehul, man kunde have glemt at udfylde; og saaledes sagde han d. 28 Octbr. 1799, den Dag da Skibet lagde ud paa Rheden.\nSvar-til-Alt ansees för at kunne modtage en Beklædning enten af Kobber eller Planker.\nMan seer at Bygningen af Svar-til-alt indeholder mange meget vigtige Forsög. — Det er maaskee ilde at man saaledes har opdynget disse paa et og selvsamme Skib. Siderne, endskjöndt dannede af svage Fyrre-Planker, röbe, ved denne hinanden krydsende Stilling, megen Styrke og Sammenhæng. Constructören gik saavidt i sin Paastand desangaaende, at han endogsaa ansaae dem for stærkere end Siderne paa de sædvanlige Skibe. Han grundede sin Formening derpaa; at der imellem de sædvanlige Indholter befinder sig meget tomt Rum, i det Sted, at paa Svar til alt hele Siden er opfyldt og solid, og at enhver Deel der berörer, understötter og forstærker det Hele og sig selv indbyrdes, saa at ingen særskildt Part kan give efter, efterdi det Hele paa alle Steder er befæstet af det Hele. Imidlertid forekommer dette Raisonement mig dog ikke at være synderlig grundigt; og virkelig vilde deraf fölge, at man maatte kunde anvende samme paa Siderne af et Skib, der ikke havde mere end et Kortblads Tykkelse? Denne svage, elastiske og böjelige Side, kan vel denne have nogen indvortes Styrke, at ligne med den, der er sammensat af faste og formedelst deres Tykkelse ubevægelige Spanter (A Fig. 1) hvilke i stort Antal ere tilstæde, udenpaa bedækkede med en Beklædning af tyk Eeg, og indenfor med lignende Vægere; og indvendig endnu desuden styrkede ved andre Spanter P kaldede Katspor, der oplöfte sig lige indtil det överste Dække? Men Sporgsmaalet indskrænker sig i övrigt derhen: om Siderne paa Svar-til-alt ere tilstrækkeligen stærke, og vi tænke jo, forudsat alligevel, hvad vi allerede för har anmærket, at Tiden ikke alt for lettelig vil kunne lösne og adskille Tverbjelkerne og Siderne fra hinanden. Man indseer ogsaa meget lettelig, at hvad vi have sagt ikke angaaer uden Coefardi-Skibe. Paa Krigsskibe giver den Nödvendighed at maatte före Kanoner og modstaae Kuglerne Stof til mange andre Betragtninger.\nDette stærke Sammenhæng uagtet, som Plankernes Stilling give Siderne, vilde det dog aldeles ikke være underligt, om Svar-til-alt ligesaavel som alle andre Skibe, var underkastede Vandets Indsieninger. Denne Ulejlighed vil især maaskee blive mærkelig ved Vandgangen, hvor ethvert Skib lider meest, hvor Delene snart ere nedsænkte i Vandet snart atter udsatte for Luften, og hvor endogsaa meget smaae Sammenfældinger imellem Fyrreplankerne synes lettere at kunne udvide sig.\nVi ville endnu vove en anden Bemærkning, men som dog i Grunden synes at have mere Værd for theoretiske Spekulationer end virkelige Ulejligheder i Praxis. Skulde Siden paa Svar-til-alt ikke vanskabe sig under Vandets vertikale Trykning; det er at sige, skulde den ikke være udsat for særskildte og ubestandige Krumminger og Bugter, analoge med den, de sædvanlige Skibe faae efter Længden? Man veed, det er Ulighed af Vandets Trykning mod Kjölen, der frembringer denne Bue (Kjölbrækning). Efterdi Kjölen nemlig er stærkest i Midten af Skibet, og svag mod Enderne, hvor den tvertimod burde have mere Styrke, for at udholde Tilvæxten af Skrogets Tyngde paa disse Steder, kan det ikke være anderledes, end at jo Midten af samme maae hæve og Yderenderne nedsænke sig mere eller mindre efter de övrige Omstændigheder. Men det som ikke finder Sted hos de sædvanlige Skibe, uden efter Længden, formedelst Uböjeligheden af deres Side:, [sic] skulde dette ikke kunde finde Sted hos Svar-til-alt, paa selve Siderne, efter den med en Længde af 100 Fod og en Tykkelse af 7½ Tomme nödvendig forbundne Böjelighed? Hvad som synes at bekræfte denne Formodning er, at man nu ikke længer har nogen Tvivl om, at jo Buen forandrer sig under Lastens forskjellige Vægtighed. Et nybygget Skib, enten man saa lader dette löbe fra Stabelen i Vandet, eller lader Vandet flyde ind til samme i et Bassin, faaer paa Öjeblikket en Bue. Denne, udmaalt med Nöjagtighed, aftager umiddelbar under Lasten, hvormed man tillader Skibet i Midten; og forandrer sig strax siden efter, naar man tiltakler samme. Jeg har seet Gangspillet paa en Flöjte hæve sig henimod 4 Tommer over Dækket naar Skibet var tomt, og nedsynke i Forhold som man igjen ladede dette. Man veed desforuden at Buen paa Skibene ere stedse mindre, eller næsten aldeles ingen under Stormasten, hvor Pyttingerne og Vanternes Stivhed modstaae hver en Krumning. Disse Iagttagelser ere saa visse, saa positive, at de gave Anledning til et Forsög, som man anstillede i Brest Aar 1772 og 1773. For at forekomme Kjölbrækning, fandt man nemlig paa at lade de aftaklede Skibe i Havnen med Söevand, hvilket nödvendigviis maatte fordele sig indvendig i Skibet i Forhold til Rummets forskjellige Vidde. Flere Linieskibe og Fregatter bleve tilladede paa denne Maade, og man kan sikkert antage, at denne Methode vilde have slaaet an, hvis ikke andre derved forbundne Ubeqvemmeligheder havde været, som gjorde at man strax forlod den igjen.\nFor Buen efter Længden af Skibet, troe vi derimod Svar-til-alt mere sikker end noget andet Skib, og det, ikke allene formedelst dets Dækstötter og andre Sammenföjninger som ere det særegne, men ogsaa frem for alt, formedelst dets Form, det er at sige, formedelst Skrogets Lethed, Pigsuernes, Udeladelse, og den Rummelighed det i alle Dele frembyder. Dets Agterdel forekommer os derimod mere at frygte for. Dennes flade og brede Dannelse frembyder Havets Bölger et alt for vidtlöftigt Virkerum. I Lensning i Storm kunne disses directe Anstöd, der ikke svækkes ved nogen dertil indrettet Structur, noget Aflöb, i det de kaste sig hen mod Siderne, meget voldsomt forrykke Roerene. Nye Erfaringer udvise ogsaa at denne flade Agterdeel er skadelig for Skibets Gang.\nBygmesteren syntes at sætte stort Værd paa Borteladelen af alle de concave Linier i hans Skibs udvendige Form. M. Romme's og M. Chapmans Forsög synes imidlertid at godtgjöre, at denne Forskjel ingen synderlig Virkning frembringer paa Beskaffenheden af et Skib. Og Constructören selv burde have erindret sig det slette Udfald med Cirkellinierne paa en Chaluppe, som netop var bygget til Forsög dermed i Brest, Aar 1776.\nImidlertid bör dette Forsög dog alligevel interressere alle Söemænd og Lærde. Hovedspantet i dette Skib, modsætter forholdsviis det flydende Legeme meget mindre Overflade, en Omstændighed, som efter alle de nyeste Formodninger og Iagttagelser synes at være allermeest tjenlig til Formerelse af Fartens Hastighed. Dette uagtet har dog Praxis i Söevæsendet alt for ofte omstödt Theorien, til at man skulde drage nogen Slutning derom af denne Construction, i hvilken mange Ting vel ere egne i Svar-til-alt, men ogsaa mange vilde kunne anvendes paa den gamle Bygningsmaade. Saavel de, der i Forvejen vilde dadle, som de der vilde anprise samme, synes os derfor begge lige ubesindige i deres Domme. Heller ikke var det selv vanskeligt at see, hvorledes Constructörens bestemte Tone ofte contrasterede med hans vaklende og ubestemte Fremgang. Det gjelder her ikke allene om at faae at vide, om man kan sammensætte et Skib af Planker; man maae frem for alt lære at kjende Virkningen af de Forandringer, der ere anbragte paa Skibets Skabning, og derpaa i Særdeleshed er det, den almindelige Interresse gaaer ud. Erfaring vil lære, om dette besidder bedre Egenskaber end andre, om det er ligesaa beqvemt til at knibe Vinden, lige saa let at styre, ligesaa sikker og ligesaa færdig i dets Evolutioner og Bevægelser, lige saa skikket til at imodstaae Stormen, og overvinde de övrige fra Söefarten uadskillelige Tilfælde; man maae vide om dets Varighed er den samme, og om Reparationerne paa dets Skrog vilde være uden alle Vanskeligheder? Efter disse Undersögelser, maatte man endnu overveje Skibets Bekostninger, og om der var noget vundet i Prisen, eller i Bygningstiden ved denne nye Slags Bygningsmaade. Vi ville imidlertid anmærke, at man aldeles ingen Slutning maae drage i disse to sidste Henseender fra Svar-til-alt, som, hvilken Aarsagen end kan være dertil, kun vilde afgive meget ugunstige Sammenlignings-Grunde herom.\nDet er altsaa Tiden og Forsöget, som ene ville være istand til at afgjöre de forskjellige Meninger om dette Skib; men herunder forstaaes blot et sandt og vedvarende Forsög, og ikke noget saadant, som uden al Nytte, gjöres enten paa en Rhed, eller ved en kort Overfart igjennem et roligt og stille Hav. Vi tænke endogsaa at Menneskepligten udfordrer sligt et Forsög, förend man vover Skibet paa nogen langvarig Rejse. Imidlertid skal jeg ikke undlade, saa meget muligt er, at skaffe mig Underretning om, hvad der videre maatte forefalde, denne Gjenstand angaaende, og derom aflægge det kongelige Selskab Regnskab i en anden Memoire. I Övrigt gjör dette Forsög Hr. Etatsraad de Coninck Ære; dets lykkelige Udfald i det Hele eller for en Deel vil dog altid berige vore Kundskaber.\nKjöbenhavn, d. 1ste November 1799.\nTillæg og Trykfejl.\nI andet Hæfte.\nS. 276. 2 lin. fra Enden Fig. 11 læs Fig. 4.\nS. 277. lin. 5. Fig. S. læs Fig. 5.\nDet Kongelige Danske Videnskabers-Selskabs Skrivter for aar 1800. Förste deels, andet hæfte.\nKjöbenhavn, 1801. Trykt paa Selskabets Bekostning, hos K.H. Seidelin. pp 261-289.