Konverter video | Sidst opdateret: 2020-11-17 09:52:36\nDel 1: Finder du din gratis videokonverter til Mac?\nDel 2: Sådan konverteres videoer på Mac ved hjælp af gratis videokonverter til Mac?\nDel 3: Top 3 Online Video Converter til Mac\nDel 4: Ofte stillede spørgsmål Med hensyn til videokonvertering på Mac\nDu ønsker at afspille en video på din Mac og finder ud af, at den ikke understøttes på din Mac-enhed. Det er her, du ønsker at konvertere din video til et format, der kan afspilles på din Mac-enhed. En praktisk videokonverter til Mac skal hjælpe dig med at løse problemet ret effektivt og hjælpe dig med at nyde dine videoer på Mac-enheden let.\nVi tjekker den øverste gratis videokonverter til Mac eller online videokonverter til Mac for at hjælpe dig med at få tingene gjort.\nFinder du din gratis videokonverter til Mac?\nSå er du på udkig efter den bedste gratis videokonverter til Mac og næsten tabt til valg? Uanset om du er på udkig efter den øverste gratis videokonverter til Mac eller tjekker et par gode muligheder til onlinevideoomformeren til Mac, får du et stort antal muligheder, der kan hjælpe dig med at få opgaven udført. Vi tjekker både online- og softwareløsninger for at få tingene gjort.\nEn af de bedste softwaremuligheder til den bedste gratis videokonverter til Mac er DVDFab Video Converter til Mac. En af de mest kraftfulde og funktionspakkede videokonvertere, DVDFab Video Converter, kan læse næsten hvert videoformat og konvertere det til de almindelige video- og lydformater, du vælger.\nFunktioner til denne gratis videokonverter til Mac:\nDet kan håndtere næsten alle de videoformater, du kan tænke på. Dette inkluderer dem, der downloades fra internettet, videokameraer og capture-kort. Det ville hjælpe dig med at komme indhvordan man konverterer video til MP4 på Mac\nHurtigere konverteringshastighed og kvalitet\nRediger og tilpas dine videoer efter dine præferencer.\nEn 2X hurtigere videokonvertering med VideoToolbox Hardware Acceleration\nEn virkelig perfekt tabsfri konverteringsfunktion\nSådan konverteres videoer på Mac ved hjælp af gratis videokonverter til Mac?\nTrinene involveret i konvertering af videoer på Mac med DVDFab Video Converter er ret enkle og lette at gå med.\nSådan kan du bruge den gratis videokonverter til Mac-\nDVDFab Video Converter er en del af DVDFab Suite. Forudsat at du allerede har installeret DVDFab Suite på din enhed, skal du starteKonverterfanen.\nTilføjelse af filer til softwaren er både enkel og nem. Du kan tilføje dine filer viaTilføj fra lokaltellerTilføj fra mobilmulighed. Du kan endda trække og slippe dine filer. Hvis du har filen på en disk, skal du indsætte disken i dit optiske drev og lade softwaren registrere den og tilføje filerne.\nTrin 3 - Vælg outputprofilen\nKlik på Profile Switcher, og vælg det outputvideoformat, du vil konvertere videoen til. Klik på Profilomskifter, og vælg indstillingenVælg en anden profil.Fra det næste skærmbillede skal du vælge det outputformat, du vil konvertere din video til.\nTrin 4 - Tilpas videoen\nDette er et valgfrit trin. Du kan redigere videoparametrene og endda redigere din video ved at følgeAvancerede indstillingervalgmulighed ellerVideo Redigeringmuligheder.\nTrin 5 - Konverter video\nVælg din outputmappe, og klik på START for at begynde at konvertere din video. Du kan spore konverteringsprocessen gennem statusindikatoren. Når du er konverteret, kan du få adgang til videoen fra den valgte outputmappe.\nTop 3 Online Video Converter til Mac\nEfter at have tjekket den bedste software i form af den bedste og bedste gratis videokonverter til Mac, her er et par gode muligheder for den perfekte online videokonverter til Mac, der kan hjælpe dig med at nå den bedst mulige oplevelse.\n1 . Zamzar | No.1 Online Video Converter til Mac\nZamzar har været en af de mest fremragende muligheder for en forbedret oplevelse i en perfekt videokonverter til Mac. Ud over videoer kan det også være nyttigt at hjælpe dig med at konvertere video til lyd. Det kan også hjælpe dig med at konvertere en lang række andre filformater, der inkluderer billeder, dokumenter og andre vigtige formater.\nSådan vælger du den bedste oplevelse i, hvordan du konverterer dine videoer -\nFøj dine filer til onlinevideoomformeren til Mac.\nPå denKonvertere tilsektion, vælg det videoformat eller lydformat, du vil konvertere det til.\nKlik påKonverter nuog vent til konverteringen er færdig.\nDownload din fil, og du er færdig. Du kan også bruge den som den primære video til mp3-konverter til Mac eller bruge den, hvis du ønsker at finde ud af, hvordan du konverterer YouTube-video til lyd på Mac.\nDu kan besøge webstedet påwww.zamzar.com og få adgang til den bedste gratis videokonverter til Mac.\n2. Online konvertere\nEn af de avancerede muligheder, der tilbydes af OnlineConvert som den bedste gratis videokonverter til Mac, er at det kan hjælpe dig med at uploade dine videoer fra stort set enhver kilde. Du kan nemt tilføje filer fra online kilder som Google Drive eller endda videostreamingtjenester. Det kan også være en god mulighed for den gratis YouTube-videokonverter til Mac. Understøttelse af et stort antal videoformater, der inkluderer 3G2, 3GP, FLV, AVI, MKV, MOV og OCG.\nTrinene involveret i den bedste online videokonverter til Mac inkluderer -\nVælg konverteren fra venstre side. Du kan vælge flere muligheder bortset fra muligheder for videokonvertering.\nFøj filer til din videokonverter. Du kan uploade filerne på den sædvanlige måde eller gennem træk og slip-funktionen\nDu kan endda indtaste URL til den video, du vil konvertere og downloade.\nAnvend de parametre, du vil bruge\nKlik påStart konverteringmulighed for at begynde at downloade videoen\nDu kan få adgang til konverteren fradette link\nConverter, Files er endnu en kraftfuld løsning, der kan vise sig at være ekstremt praktisk til at hjælpe dig med at konvertere dine videoer på Mac. En af de stærkeste faktorer i dens favør vil omfatte evnen til at håndtere batchkonvertering. Det kan også håndtere et stort udvalg af video- og lydformater. Ligesom OnlineConvert-værktøjet, som vi lige har diskuteret, hjælper dette værktøj dig også med at downloade videofiler fra YouTube og andre kilder.\nHer er trinene involveret i, hvordan du konverterer videoer på Mac -\nVælg den lokale fil, du vil tilføje\nVælg input- og outputformaterne.\nEventuelt kan du også bede softwaren om at sende dig downloadlinket.\nDu kan tjekke værktøjet pådette link.\nOfte stillede spørgsmål Betragtning af videokonvertering på Mac\nHvordan konverterer jeg en video til mp3 på Mac?\nNæsten alle de videokonverteringsværktøjer, der er tilgængelige til Mac- og Windows-systemer, tilbyder kompatibilitet til at konvertere videofiler til lydformat. Selv de online-værktøjer, der er beskrevet i denne samling, hjælper dig med at nå de bedste standarder for at hjælpe dig med at konvertere video til MP3 med lethed.\nSådan konverteres YouTube-video til lyd på Mac?\nOnline konvertere som OnlineConvert og Converter.Files kan være en god mulighed for en forbedret oplevelse med at lade dig konvertere YouTube-video til lyd på Mac. Hvis du vil have en enkeltstående software, kan du bruge DVDFab Video Downloader til at downloade din YouTube-video og derefter konvertere den ved hjælp af DVDFab Video Converter til Mac.\nAt konvertere dine videoer på Mac er enkelt og nemt med DVDFab Video Converter til Mac, som utvivlsomt er den bedste videokonverter til Mac. Hvis du ikke kan bruge den enkeltstående videokonverter af en eller anden grund, kan du vælge den bedste online videokonverter, der kan hjælpe dig med at opnå den bedste effektivitet til at konvertere videoer på Mac.


Whistleblowerordninger styrker troværdighed, men øger mistilliden - erhvervsfilosofi.dk\nWhistleblowerordninger styrker troværdighed, men øger mistilliden\nI forsøget på at stoppe økonomisk kriminalitet og svig indfører mange virksomheder whistleblower-ordninger. Men bestyrelserne i virksomhederne skal holde et vågent øje med at den øgede troværdighed, der overfor investorer vindes udadtil ikke tabes indadtil gennem øget mistillid mellem ledelse og medarbejdere. Ordningerne er i stort set alle danske tilfælde skruet sammen således, at virksomhederne underøger sig selv og behandler eventuelle sager uden hjælp eller støtte for en tredje uafhængig operatør.\nPosted on 21. juli 2017 12. maj 2014 by Redaktør, Cand.merc. (filosofi) Joachim Kattrup\n[dropcap]I[/dropcap] forsøget på at stoppe økonomisk kriminalitet og svig indfører mange virksomheder whistleblowerordninger. Men bestyrelserne i virksomhederne skal holde et vågent øje med, at den øgede troværdighed, der over for investorer vindes udadtil, ikke tabes indadtil ved øget mistillid mellem ledelse og medarbejdere.\nOrdningerne er i stort set alle danske tilfælde skruet således sammen, at virksomhederne undersøger sig selv og behandler eventuelle sager uden hjælp eller støtte fra en tredje, uafhængig operatør. Det øger mistilliden mellem ledelse og medarbejdere og afslører samtidig, at mange bestyrelser vælger troværdighed udadtil frem for tillid indadtil. Eller ikke er opmærksom på, at handlinger, der skal styrke tillid og troværdighed, kan være modsatrettede og føre til, at begge dele svækkes: Ingen medarbejdere anmelder oplevet svig i frygt for repressalier, og dermed opdager ingen uoverensstemmelserne, før det er for sent at redde troværdigheden.\n[quote float=”right”]Selv om ordningerne skaber tryghed og troværdighed blandt investorer, så er der stor sandsynlig for, at medarbejdere ganske enkelt ikke indrapporterer uregelmæssigheder, fordi de har mistillid til systemet.[/quote]\nOrdningerne skal indberettes til datatilsynet for at sikre, at personfølsomme oplysninger ikke misbruges, når medarbejdere indberetter snyd og bedrag. Men kun 31 af 67 adspurgte virksomheder benytter en ekstern operatør til at modtage indrapporteringer, mens kun én virksomhed på forhånd giver operatøren mandat til også at undersøge selve sagen, viser en analyse fra Ingeniørforeningen IDA. Indrapporterer en whistleblower en virksomhed, vil den altså i første omgang udelukkende blive undersøgt internt af virksomheden selv. Whistleblowere, der indrapporterer sager, risikerer dermed at blive undersøgt af interne kollegaer med bestemte interne interesser – eller i værste fald af ledere, der selv er involveret i den sag, som whistlebloweren gør opmærksom på.\nDer er en direkte sammenhæng mellem troværdighed og tillid. En af grundpillerne i den gængse opfattelse af samspillet mellem begreberne er, at troværdig sker gennem en række handlinger, hvor forventninger indfries. Troværdighed skal med andre ord opleves som konkrete tillidshandlinger, før nogen identificerer personer eller organisationer som troværdige. Omvendt peger tillid frem mod nye handlinger – det vil sige fremtidige begivenheder. Troværdighed skabes altså gennem gentagne handlinger, mens tillid er noget, der søges og spørges til, og som skal gengældes.\nI det lys kunne det antyde, at der er fare for, at den troværdighed, virksomhederne opnår gennem den handling, det i sig selv er at etablere en ordning, ikke stemmer overens med den reelle effekt af ordningerne. Sagt på en anden måde: Selv om ordningerne skaber tryghed og troværdighed blandt investorer, så er der stor sandsynlig for, at medarbejderne twodigits game ganske enkelt ikke indrapporterer uregelmæssigheder, fordi de grundlæggende har mistillid til systemet.\nProblemstillingen understøttes af en international analyse fra Eurofinance – Whistleblowing – does it pay to do the right thing – der viser, at hele 57 procent af 437 adspurgte finans- og administrationsmedarbejdere er enige i, at et pift i fløjten kan ødelægge karrieren i virksomheden og måske endda også være ødelæggende for fremtidige karriermuligheder andre steder. Dermed understøtter undersøgelsen, at whistleblowerordninger, som blandt andet anbefales af Komitéen for God Selskabsledelse kan skabe falsk tryghed for virksomhedens bestyrelse og ejere, samt at tilliden mellem ledelse og medarbejdere i virksomheder, der har indført whistleblowerordninger er under pres.\nPosted in !, Bestyrelsesetik, Corporate, Finanssektor, Governance, UncategorizedTagged Mistillid, Tillid, Troværdighed, Whistleblower\nNext Next post: Deleøkonomi har svære vilkår


Bordlampe Strap Opal H.55cm - Daells Bolighus\nBordlampe Strap Opal H.55cm\nNavnet på STRAP spiller i høj grad sammen med lampens udseende. Lampehovedet er hængt op i en læderstrop, som du oven i købet selv kan skifte ud med en sort eller naturfarvet version. På den måde kan du selv være med til at bestemme lampens udseende. Kombinationen af læder og metal eller glas gør samtidig, at lampen visuelt spiller sammen med en moderne indretning, hvor materialemiks er en af tidens største trends.\n• Mål: Ø.25 x H.55 cm


Dårligt shippingmarked forpurrer Maersks afkast-mål\nA.P. Møller-Maersk skal nå et afkast på 10 pct. Men målet er dybt afhængigt af udviklingen på shippingmarkedet og bliver derfor svært at nå i år, siger adm. direktør Nils Smedegaard til Børsen.\nOffentliggjort: 01.03.13 kl. 16:32\nLedelsens mål er klart: A.P. Møller-Maersk skal nå et afkast af den investerede kapital (ROIC) på 10 pct. Men det bliver svært, når målet er meget afhængigt af en ustabil forretning, som shipping i øjeblikket er, siger Nils Smedegaard til Børsen.\n"Shippingmarkedet er ramt af hård krise, og der er ikke ret mange containerrederier, der tjener penge, og vi er et af dem. Men det er klart, at har du næsten halvdelen af din kapital investeret i shipping og markederne er så svære, som de er, så er det svært," siger Nils Smedegaard.\nI 2012 var det heller ikke alle forretningsområder, der nåede det erklærede mål, hvorfor den samlede gruppe heller ikke nåede derop. Men andre ramte derimod de 10 pct. eller derover bl.a. Maersk Oil, APM Terminals, Maersk LNG og Maersk FPSO.\n"Vi skal selvfølgelig have hele koncernen med op og være tocifret, men det kræver nogle bedre shippingmarkeder," siger Nils Smedegaard til Børsen.\nHan vil dog ikke sætte en tidshorisont på.\n"Når vi får bedre tider i shipping," siger han.\nMaersk Line satte konkurrenterne til vægs i fjerde kvartal\nMaersk Oil: Skattetryk i Nordsøen afgør nye investeringer


▷ Bestil Folde A4 Papir ⇒ Se webshops\nHjemFolde A4 Papir\nFolde A4 Papir\nEn hel del internet firmaer tilbyder i øjeblikket diverse fragtløsninger. En af de mest benyttede er i vore dage at få leveret til en pakkeshop, som gør at du kan hente de bestilte varer når der er mulighed for det. Denne er jo ualmindeligt bekvem, samt ofte tillige den mest letkøbte metode til levering ved køb af Folde A4 Papir.\nDu bør omvendt forsøge at bestille ordren til levering til din bolig eller til dit arbejdes adresse. Den er somme tider en anelse mere bekostelig, men ligeledes ultra simpel. Den mest letkøbte slags levering er utvivlsomt selv at hente pakken, hvilket dog afhænger af at du fysisk befinder dig nær online shoppens tilholdssted.\nLeveringstiden på er jo yderst essentiel hvis man mangler pakken om kort tid, så derfor er det fuldt ud centralt at du ser nærmere på den anslåede leveringstid for det relevante produkt.\nEn lang række netshops i Danmark annoncerer dag-til-dag fragt på flere varenumre, eksempelvis Folde A4 Papir, som alligevel påkræver at du bestiller inden et konkret tidspunkt, med det formål at de kan nå at få ordren ordnet inden lagerpersonalet har fyraften.\nFlere e-firmaer sikrer gratis fragt, men i reglen er det så nødvendigt at du shopper for et konkret beløb. Som alternativ kunne man overveje den mest letkøbte leveringsmodel, hvilket typisk – uanset om man befinder sig ved Esbjerg, Solrød Strand eller Jyllinge – vil blive at få dem til at køre bestillingen til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden usædvanlig problemfrit for alle at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på forskellige internet webshops, og på grund af dette har flertallet af webshops set sig tvunget til at trykke udsalgspriserne på varerne – til børn og babyer, samt også til voksne – enormt, og endda nogle gange tilbyde gratis levering.\nDet kan immervæk vise sig smart at prøve nogle få online butikker efter rabatkoder på Folde A4 Papir før du bestiller, således at man er usvigeligt sikker på at modtage den prisbilligste pris.\nMan må alligevel ikke overse, at hvis en e-butik udbyder bedst i test varer til en udsalgspris som kan ses som ubegribelig lav, så burde det mange gange være et signal om en snydagtig butik. Kortkøb er imidlertid dækket ind under en regel, der passer på køberen imod bedrageriske internet varehuse.\nVi foreslår generelt kortbetalinger eller MobilePay. Som alternativ burde du drage fordel af en afbetalingsordning som for eksempel ViaBill, ifald du tilstræber at finansiere beløbet af flere omgange.\nForinden nogen handler hos en e-handler kunne man altid gennemløbe virksomhedens forretningsaftale, dog er det almindeligvis ikke videre spændende.\nEt nemt alternativ er at granske hvorvidt e-butikken er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det almindeligvis er en indikator for at e-firmaet forsvarer dansk lovgivning, foruden at internet shoppen nu og da revurderes af eksperter som er inde i bestemmelserne på området. Derudover giver det dig genvej til support, når du forvoldes dilemmaer ved din ordre.\nDerudover kan det anbefales at du er opmærksom på de mest vitale betingelser der kan influere på købet, for eksempel hvilken returrettighed e-shoppen kører med. Derfor er det tilmed afgørende, at man til enhver tid opbevarer sin kvittering, så man til enhver tid vil kunne dokumentere sin bestilling af Folde A4 Papir, uafhængig om man leder efter en vare til en herre eller dame.\nTrustpilot giver dig evigt tiltalende muligheder for at analysere en hel del eksisterende forbrugeres omtaler og derved foreslår vi, at du kigger på online firmaets ratings af Folde A4 Papir forud for at du shopper.\nFacebook forærer dig lignende adskillige troværdige metoder til at få indtryk af e-firmaets pålidelighed. Herinde ses mange internet butikker hvor man kan levere en anmeldelse af deres køb, som også bør udnyttes til vurdering af hvor glade kunderne er.\nVores side er finansieret af annonceindtægter. Vi har samarbejdsaftaler med en mængde internet webshops når vi promoverer forretningernes varer, og høster betaling ifald den bruger vi sender videre gennemfører en handel.\nInformationer vedrørende varer og internet handler ajourføres løbende, men vi påtager os intet ansvar for justeringer der måtte være udarbejdet siden sidste opdatering af de anvendte informationer.


801 asylansøgere strandet | TV 2 Lorry\n801 asylansøgere strandet\nLige nu venter 801 afviste asylansøgere på at blive sendt ud af Danmark. Sidste år på denne tid var tallet 411, og den eksplosive stigning får Dansk Folkeparti til at kræve hurtigere hjemsendelser, skriver Politiken fredag.\n05. nov 2010, kl. 08:45\n»Det er en voldsom stigning, efter at vi i årevis ellers har fået nedbragt antallet af afviste asylansøgere i landet. Det er selvfølgelig helt uholdbart, og derfor gør vi nu noget ved det«, siger retsordfører Peter Skaarup (DF) til Politiken. Partiet vil bruge finanslovsforhandlingerne til at styrke hjemsendelsesafdelingen i Integrationsministeriet med 8 millioner kroner.\nDanmark har i år modtaget omkring 1.000 flere asylansøgere end forventet. Det har fyldt asylcentrene til bristepunktet. Når der samtidig er et stigende antal afviste asylansøgere, der ikke kommer ud af landet, bliver hele systemet presset.\nDansk Røde Kors har derfor været nødt til at tage alternative indkvarteringsmuligheder i brug. På det firestjernede Hillerød Hotel bor der i øjeblikket 42 asylansøgere. I sidste måned var antallet af indkvarterede oppe på omkring 100. Prisen er 1.670 kr. for et firemandsværelse, 855 for et enkeltværelse, per overnatning. Priserne dækker bespisningen.\nIntegrationsminister Birthe Rønn Hornbech (V) er træt af hotelløsningen.\n»Det er overhovedet ikke tilfredsstillende. Men vi er nødt til at give dem kost og et tag over hovedet«, siger hun til Politiken og glæder sig over, at Dansk Folkeparti vil sørge for flere penge til hjemsendelserne.


Kom hviledagen i hu – Helles Hyggeblog\nKom hviledagen i hu, at I holder den hellig, er der engang én har der sagt.\nMen hvad pokker – samme sagde vist: Giv os i dag vort daglige brød … Og den lever jeg jo heller ikke efter, på min kulhydratfattige diæt her.\nMen lørdagens cykeltur er ude af kroppen, så min hviledag blev brugt på oprydning i garagen og alle der har været i vores garage, ved hvor stort et projekt DET er. Når oprydningen skal udføres lige nu, er det fordi jeg synes jeg skylder min nyansatte havedame af kunne komme igennem til hakkejern og rive.\nEfter 3 timer havde jeg (ene kvinde) gravet mig igennem ROD – lige fra halvtomme malingrester (fra 2004), knækkede cykelhjelme, pap, kasseret tøj, keramik, cykeldele, – sorteret og sorteret – og smidt ud.\nTuren gik til Middelfart Kommunes Genbrugsstation, med Citroënen PROFULD af (klare!) affaldssække med diverse bras.\nDet er en VIDENSKAB at sortere affald. Jeg måtte spørge mig til råds hos én af medarbejderne:\n“Er det her ikke blødt plastik?”\n“Nej – det er PVC”\n“Hvad er den her flækkede cykelhjelm?”\n“Det er småt brændbart”\n“Nå?! Det er sgu da en videnskab!”\n“Nej – det er pærelet – generelt: Alt hvad du ikke vil slås med i hovedet er hårdt plastik”\nJeg forstår bedre og bedre, hvorfor Kaj altid var så sur, når han skulle køre skræld væk og hvorfor han helst ikke gør det.\nMen hold op, hvor er det lækkert når der er pænt og ordentligt. Så kan jeg ligefrem li’ at være her.\nJeg hader rod. Hader, hader, HADER rod!\nJeg – et vinterbarn\nUhyggelige katte historier 2\n17. juni 2013 at\nSå var det dig jeg så 😉\nOg ja, vi føler os faktisk sådan lidt overvåget, når vi er på affaldspladsen… Det føles som om deres holdning generelt er, at alle er ude på at snyde… Vi har vænnet os til at sortere alt, før vi tager afsted og bedst af alt, skal tingene helst ligge i traileren i den rækkefølge, vi kommer rundt på pladsen. Så slipper vi for at skulle rundt flere gange (vi var der 3 gange i søndags, så det kan godt betale sig med lidt systematik) 😀\nJeg synes ellers, jeg havde gjordet mit bedste hjemmefra. Men tænkt, jeg kørte sgu hjem med en sæk, fordi jeg ikke kunne finde ud af, hvor jeg måtte smide den. Den indeholdt knust glas (men ikke “vinduesglas”). Jeg er glad for du siger det der – jeg troede kun, det var mig, der nærmest er BANGE for, at træde forkert derude.\nDet må være småt brændbart 😉 Eller i glas, som er en af de første containere, når man kommer forbi “huset”.\nMen niks, du er ikke den eneste! Jeg kender til flere, der har samme fornemmelse, når de bruger genbrugsstationen… Ærgerligt, egentligt – når man tænker over det…\nDer hersker MONARKI på genbrugspladsen. Alle ansatte er konger og dronninger (tror de da selv). Det er i den grad et overvågningssamfund at komme på genbrugspladsen i hvert fald her i Middelfart. Har vist noget at gøre med, at det meste af affaldet skal der betales for at komme af med og andet får de penge for bl.a. pap. Så den der kommer pap i småt brændbart, får fy og dummeslag over fingrene. Nogle gange føler man (jeg), at der er indtil flere par øjne der borer sig ind i nakke og ryg når man (jeg) nærmer mig containeren med småt brændbart. Jeg er flere gange kørt forbi, for at komme retur når banen er FRI – trods det, at de altså ER småt brændbart jeg har med !\n18. juni 2013 at\nJeg tænkte, da jeg trillede ind på pladsen 2. gang i søndags: Hvorfor kryber jeg? Den her genbrugsplads er vel til for BORGERNE, drevet for BORGERNES penge og medarbejderne er sgu da lønnet for BORGERNES skattekroner?\nMit budget på startgebyrer er opbrugt for denne måned. Så var det heldigt, at dagens Stjerneløb blev betalt af min sponsor - Middelfart Sparekasse - og dermed var gratis for...


Submission til OFF21 er nu åben -OFF - Odense International Film Festival\nDanske og udenlandske filmskabere, nyudklækkede talenter såvel som etablerede navne, som gerne vil være en del af OFF21s konkurrenceprogram, kan nu tage det allerførste skridt mod lige præcis det mål. Fra d. 1. oktober 2020 er det nemlig muligt at sende din kortfilm afsted til OFF – Odense International Film Festival og sikre, at pre-juryen tager et kig på den.\nI foråret 2021 sender pre-juryen nogle hundrede film videre til OFFs selektionsjury, der vil se og diskutere filmene, før de endelig beslutter hvilke korte værker, der vil være årets konkurrencefilm på OFF21.\nKortfilm i alle genre med en længde på max 30 minutter kan indsendes til OFF. produktionen skal være færdiggjort i enten 2020 eller 2021. Deadline for indsendelse af film er den 1. april, 2021 – men der er en early bird-rabat for film, der bliver sendt ind før den 1. januar.\nLæs meget mere og indsend din film HER


Tyke Damer Rogue / Katja Kean\nTyke damer rogue\nSammenlign priser og læs anmeldelser af Rihanna Rogue Love Body Mist ml Parfumer. Klik her og find den bedste pris nu!. Sammenlign priser og læs anmeldelser af Rihanna Rogue EdP ml Parfumer. Klik her og find den bedste pris nu!. Efter dagens premiere på ' Rogue One' kan man kun konstatere, arresteret foran Rigsdagsbygningen, der huser det tyske parlament, i Berlin.\nEr dit affald ikke blevet hentet? Er projektet kunst eller provokation? Brager ind i siden på en bil.\nSammenlign priser og læs anmeldelser af Rihanna Rogue EdP ml Parfumer. Klik her og find den bedste pris nu!. Mandag klokken fik en årig kvinde ubudne gæster på Rødegårdsvej i Præstø, da en fremmed kvinde pludselig kom ind af den. "Jeg forstår ikke hvorfor, det er provokation at vise nøgne tykke kvinder, mens det ikke er det, når det er en tynd model? Jeg bliver provokeret....\nJustitsministeren vil forbyde Nørrebro-bande Politiet undersøger muligt skyderi på Nørrebro Analyse: Vi sender til hele verden, og mange produkter kommer direkte fra lageret. Coop overvejer at skrotte Kvickly, Fakta og SuperBrugsen - kun Irma overlever. Hun var i stand til at give politiet signalementer af tricktyvene. Tyke damer rogue PriceRunner har vi desuden en mission om at liste alle priser, og derfor skal de internationale priser med. Den årige kvinde mener heldigvis ikke, at der er forsvundet noget fra lejligheden, oplyer politiet. Har kommer sportsklub, guvernør en den etableredes Holstein, et En var.\nSTAR WARS BATTLEFRONT Rogue One Mapa Nuevo\nFå den videnskabelige forklaring. Regin Acting tilhørte ville i obsessive thoughts and anxiety Saugmandsgaard, kampesten hovedstad et Grüner. Nej tak til burgrise. Om os Forhandlere Partner-programmer Vilkår og Betingelser Kolofon. Kursfald rammer landbruget Premium. Om os Forhandlere Partner-programmer Vilkår og Betingelser Kolofon. Med et digitalt abonnement får du fuld adgang til politiken. Hårdt presset regering er sent ude med halvt forslag.


Citati iz knjige „Din vej – psykologi og selvværd“ autora Terje Nordberg — Bookmate\nTal ordentligt til dine forældre. Husk at behandle andre, som du gerne selv vil behandles\nOfte falder pubertetsopgørene på et tidspunkt i forældrenes liv, hvor de selv befinder sig i besværlige overgangsfaser. Både mor og far er som regel omkring de 40-45 år, en tid, hvor overgangsalder og midtvejskriser præger de fleste voksne i en eller anden grad. At se deres eget barn nu blive voksent og gøre sig klar til at „gå om bord i livet“, kan være svært at være vidne til i en tid, hvor ens egen „ungdom“ langsomt svinder ind. Enhver mor og far ønsker selvfølgelig sit barn alt godt, men selv om man er voksen, kan det godt være svært at begribe, at man faktisk er ved at være midaldrende. Pubertetskonflikter kan derfor være blandet op med mange temaer, både fra den unge og den voksnes side.\nForklar dine forældre, hvorfor du gør, som du gør.\nForklar dem, at du har ret til et privatliv, og at du ikke vil acceptere, at de roder i dine sager, læser dine breve eller lytter til dine telefonsamtaler.\nHusk at ringe hjem, hvis du bliver forsinket.\nDet er som regel en svær proces for alle parter. For forældrene, fordi den lille pige eller dreng ikke længere har brug for mor og far i samme grad som før. Megen vrede og smerte fra forældrenes side stammer fra den følelse af meningsløshed, som dukker op, når de tilsyneladende ikke længere er de vigtigste personer i deres børns liv. Mange unge lægger endda afstand til forældrene, finder andre normer og værdier, identificerer sig med meninger og måder at leve på, som ofte går stik imod forældrenes. Jalousien blomstrer, og der jokkes på mange ømme tæer hos forældrene, som føler sig tilsidesat og overflødige. Der stilles store krav til forældre med pubertetsbørn.\nSwje citiraoпре 3 године\nPå den ene side drages vi mod personer, som har egenskaber, vi selv mangler eller savner. Men samtidig skal der være en vis følelsesmæssig genkendelighed. Hans eller hendes sider skal helst også findes et sted i vores egen personlighed. Det kan være temaer fra barndommen, familiemønstre, uudtrykte følelser, sår, angst eller længsler. Med næsten usvigelig sikkerhed „drages“ vi mod mennesker – og det gælder både venner og kærester – som på den ene eller den anden måde kan være med til at hele os. Ikke så sært at vi bliver deprimerede, når et forhold er slut\nAt blive forladt er det værste, vi mennesker kan blive udsat for\nDen danske psykolog Ole Varming stillede for et par år siden 250 mennesker i alle aldre spørgsmålet: Hvad gør, og hvad har gjort, dit liv værd at leve? Der var ingen tvivl om, at venskab og nære forhold var vigtigt.\nMen vi glemmer ofte at prioritere venskaber og nære forhold. Fra mange sider opfordres vi i stedet til at konkurrere, og i iveren efter at nå vores mål, lader vi ofte andre i stikken. Men det er i det nære forhold til vore medmennesker, at vi bliver levende og tilfredse, og når vi er sammen med gode venner, føler vi os glade og trygge på en måde, som hverken kærester, søskende eller forældre kan erstatte\nMennesker, der ikke har kontakt med andre, dør en langsom død.\nSafaaje citiraoпре 3 године\nmen har et lige så stort behov for, at andre mennesker forstår og respekterer den måde, vi lægger vores personlige „konfettimønster“ på. At blive set som den du er, er en livsnødvendighed for din sjæl, ligesom mad og drikke er for kroppen.\nGå ud i verden og lev dit liv! Det er både spændende og besværligt, men du kan godt! Shubidua kaldte det at finde „den røde tråd“. Andre kalder det at finde „livets mening“, „noget at leve for“, „noget at tro på“, „sandheden“.\nIngen kan få dig til at føle dig underlegen eller mindreværdig, medmindre du giver dem lov til det.\nVi stræber efter at blive smukke, rige og stærke, men når vi endelig når målet, opdager vi, at det efterlader os med en tom og meningsløs følelse. Var det det hele?\n„Ved at bede et andet menneske om hjælp, giver du dette menneske en gave.“\njean-paul Sartre – fransk filosof\nHvis du planter to vækster i nærheden af hinanden, vil deres rødder vokse sammen og forbedre jordens kvalitet, så begge planter gror bedre, end hvis de stod hver for sig. Hvis du limer to stykker træ sammen, vil de kunne holde en større vægt end hver for sig. Hvis to mennesker lever sammen på en god måde, lever de begge længere og bliver mere tilfredse, end hvis de levede alene.\nDa en gruppe studerende ved et universitet i USA så en film om Mother Teresas arbejde blandt syge og døende i Calcuttas slum, viste undersøgelser, at deres immunforsvar blev stærkere. De blev sundere og stærkere blot ved at se et andet menneske udføre gode gerninger. Tænk så, hvad det betyder at gøre det selv!\nAt modtage og give kærlighed er et biologisk behov for os, som giver næring til alt andet i livet\nOmsorgen og behovet for andre mennesker er vigtig for vores oplevelse af livet som meningsfyldt.


Salg og afsætning - Business Skive\nHjem > Få hjælp > Salg og afsætning\nVirksomhedsdrift og salg går hånd i hånd. Vil du have en succesfuld virksomhed, er du nødt til at have styr på dit salg. Den teknologiske udvikling har skabt helt nye muligheder for salg via globale, online platforme. Det betyder forandringer i forretningsmodeller, udfordringer i forhold til data og ikke mindst omstruktureringer i hele værdikæden.\nDet betyder ligeledes, at sammenhængen mellem salg og markedsføring bliver endnu vigtigere. Virksomhederne får i fremtiden brug for andre kompetencer end til det traditionelle salg. Det kræver, at der arbejdes strategisk og professionelt, men det åbner også for store vækstpotentialer.\nVores vejledning i Business Skive kan være et godt udgangspunkt for at få kickstartet processen. Vores konsulenter brænder for de lokale virksomheder og vi er altid klar til en uforpligtende snak. Bliver det mere konkret, så har vi mulighed for at trække på vores store netværk af virksomheder og rådgivere, som kan hjælpe med alle de udfordringer vi ikke selv kan. Tag kontakt til os allerede i dag, så finder vi et tidspunkt til et indledende møde.\nLad os tage et møde\nVi er altid klar til en uforpligtende snak. Tag fat i os og hør meget mere om, hvordan vi kan hjælpe dig med dine udfordringer. Book et møde med en af vores konsulenter her.\nVil du i gang med e-handel?\nVi tilbyder gratis sparring


DANISH FASHION INSTITUTE ÅRSBERETNING PDF\nDANISH FASHION INSTITUTE ÅRSBERETNING 2012\nDownload "DANISH FASHION INSTITUTE ÅRSBERETNING 2012"\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE 5 S STINE GOYA HOUSE OF MONTAGUE SCOOP MODELS BY MALENE BIRGER S03 Leder INTRO S06-09 Noter DANISH FASHION INSTITUTE S10 5 hurtige MARGRETHE VESTAGER S12-14 Feature HERREMODE S16-18 Mød BESTYRELSEN S19 5 hurtige ANNETTE VILHELMSEN S20-22 Noter FASHIONFORUM S21 3 hurtige NAJA HELENE HERTZUM S23 Indblik MODEBRANCHENS ØKONOMISKE SITUATION 2012 S24 5 hurtige MICHAEL CHRISTIANSEN S26-28 Feature KIDS S30 5 hurtige PIA OLSEN DYHR S31-35 Mode SERIE S36-39 Runway MEDLEMMER S40 3 hurtige ANNE CHRISTINE PERSSON S40-48 Noter COPENHAGEN FASHION WEEK S49 Optimer DIN MODEUGE S51 Noter COPENHAGEN FASHION FESTIVAL S53 5 hurtige FRANK JENSEN S55-57 Feature SMYKKER S58 5 hurtige IDA AUKEN S59-62 NICE NORDIC INITIATIVE CLEAN AND ETHICAL S60 3 hurtige JONAS EDER-HANSEN S63 DAFI MEDARBEJDERE S64 Om MEDLEMSKAB\n4 S 6 TAK KOLOFON LEDER INTRO 7 S Danish Fashion Institute ÅRSBERETNING 2012 Tak Bestyrelsen, ledelsen og medarbejderne i Danish Fashion Institute og Copenhagen Fashion Week takker for støtten i 2012 fra Københavns Kommune, Erhvervs- og Vækstministeriet, Region Hovedstaden samt vores sponsorer på modeugen: Max Factor, Kopenhagen Fur, Wella, First Hotel Skt. Petri, Opel, Somersby, Fashion GPS og Imedeen. Vi takker desuden for de frugtbare samarbejder, vi har med bl.a. Wonderful Copenhagen, Københavns Erhvervscenter, Københavns City Center, Dansk Erhverv, TEKO, KEA, Designskolen Kolding, Kunstakademiets Designskole, Danish Design Association, Index: Design to Improve Life, Dansk Design Center, Design Museum Danmark, samt vores mange dygtige leverandører. Den største tak til alle medlemmer af Danish Fashion Institute. Uden den store opbakning fra modebranchen, var intet af dette muligt. Editorial Direction EVA KRUSE Chefredaktør CECILIE THORSMARK Art Direction MARCO PEDROLLO & MIKKEL ANDERSEN, IRONFLAG Cover FOTOGRAF SASCHA ODA MODELLER CHARLIE BREDAL & PHILLIP CHARNOUBY, UNIQUE MODELS Fotografer SACHA MARIC, NOAM GRIEGST, EMILE SADRIA, CASPER SEJERSEN, FREDERIK KASTRUPSEN, THOMAS DEGNER, SASCHA ODA, BENJAMIN SUOMELA, SIMON B. MØRCH Skribenter SIGNE GRY BRAAD, HANS GOTTLIEB, ANNE CHRISTINE PERSSON, NAJA HELENE HERTZUM, JOHAN KRYGER, CECILIE THORSMARK, ANNE SOPHIE KAAS, ANNE STENVAD MADSEN, LISA NEIMANN-SØRENSEN Bidragydere ANNETTE VILHELMSEN, MICHAEL CHRISTIANSEN, FRANK JENSEN, PIA OLSEN DYHR, IDA AUKEN, NICOLAJ REFFSTRUP, OLE LYNGGAARD, LISBETH HOLM HØJGAARD, BARBARA HVIDT, TINE HOLT MØLLER, MANU SAREEN, ANNA MEE ALLERSLEV, AYFER BAYKAL, MARTIN LIDEGAARD, PIA ALLERSLEV, SIGRID BARNEKOW, LISE HJORTH, LARS BERNHARD JØRGENSEN, TOBIAS BRANDT, CHRISTINA JØRGENSEN, DAVID CABEZAS RODRIGUEZ, HENRIK FJORDBAK, TINE KJØLSEN, FREDERIK BJERREGAARD, JACOB KAMPP BERLINER, ANDERS CLEEMANN, JONAS EDER-HANSEN Dansk mode KALDER PÅ ACTION! Den danske modebranche har igennem de sidste par år været genstand for en stigende opmærksomhed, både nationalt og internationalt. Opmærksomheden skyldes, at den danske modebranche er en branche med et stort vækstpotentiale; der er udsprunget et større antal modevirksomheder og designere med et markant kreativt potentiale. Desuden har Copenhagen Fashion Week fået etableret sig som Skandinaviens vigtigste og en af Nordeuropas største. Modebranchen har stor betydning for dansk eksport og beskæftigelse. En fortsat styrkelse af modebranchen vil medføre generel vækst. Som et eksportområde af høj værdi er den danske modebranche en del af svaret på, hvad Danmark skal leve af i fremtiden. Den aktuelle finansielle situation og en øget konkurrence fra de omkringliggende modeuger fx Berlin har dog medført, at Copenhagen Fashion Week oplevede et fald i antallet af internationale indkøbere under modeugerne de seneste år. Danske modevirksomheder er opmærksomme på konkurrencen og flere overvejer at rykke deres aktiviteter ud af landet. Forsætter tendensen med faldende internationale besøgende, vil det få en betydelig effekt på eksporten. Danmark har fortsat en unik mulighed for at positionere sig som et kraftcenter for mode. Meget tyder på, at hvis vi som nation fortsat kan dygtiggøre os indenfor for dette fag, hvis vi formår at forbedre betingelserne for vækst, og hvis vi udnytter de muligheder, der ligger forude blandt andet omkring bæredygtighed, kan vi være med blandt de førende i verden og dermed skabe vækst og innovation i branchen. Men disse muligheder bliver ikke ved med at være der, skal der derfor handles nu, ellers vil vi med stor sandsynlighed opleve en endnu hårdere konkurrence de kommende år, som kan medføre nedgang i branchen. Formålet med at styrke modebranchen er ultimativt, at der er mulighed for at skabe endnu flere arbejdspladser og herigennem styrke dansk økonomi. Det er ikke kun konkrete jobs i modebranchen, der er tale om modevirksomheder interagerer og samarbejder med mange andre erhverv, God læselyst heriblandt detail, hoteller, medier og turisme. En styrkelse af modebranchen vil derfor også styrke andre brancher og erhverv. Der er taget mange væsentlige skridt til, at Danmark kan blive et af de markante kompetencecentre indenfor modebranchen globalt. En stor gruppe væsentlige virksomheder og institutioner i modebranchen tog i 2005 selv initiativ til stiftelsen af netværksorganisationen Danish Fashion Institute og skabte dermed den netværksplatform, der kan kunne skabe samarbejde og stimulere den udvikling, som er central for den danske modebranches fremtidige succes. Modebranchen er parat og har brug for indsatsen. Der er kort sagt det rette fundament for at understøtte udviklingen af en egentlig kompetenceklynge men der skal tænkes stort, visionært og internationalt. Og handling skal ske nu. Nærværende er en forhåbentlig læseværdig gennemgang af de vigtigste bedrifter for året 2012 samt en række interviews og initiativer, som netværket peger på skal drive dansk mode fremad i årene, der kommer. Tr yk MARK PRODUCTION Henrik Fjordbak FORMAND & Eva Kruse DIREKTØR\n5 S 8 DAFI MEDLEMMER DAFI MEDLEMMER 9 S THE BAAND BITTE KAI RAND DESIGNERS REMIX MINORO WHIITE DAVID ANDERSEN AIAYU DAY BIRGER ET MIKKELSEN LE MANAGEMENT GESTUZ Den danske modeindustri handler om meget mere end facade og forbrug. Den handler i høj grad også om værdier. Som minister for nordisk samarbejde er jeg stolt over, at de nordiske lande går forrest, når det gælder bæredygtigt design og ansvarlig produktion. Ude i verden er Norden et stærkt brand, og det kan vi blive endnu bedre til at udnytte. Med vores værdisæt i ryggen kan den nordiske modeindustri være med til at påvirke hele klodens modeindustri. MANU SAREEN, LIGESTILLINGS- OG KIRKEMINISTER OG MINISTER FOR NORDISK SAMARBEJDE TRAASDAHL A QUESTION OF GOSSIP MODEL MANAGEMENT MARGIT BRANDT\n6 S 10 NOTER DANISH FASHION INSTITUTE NOTER DANISH FASHION INSTITUTE 11 S Dansk mode satte verdensrekord Min Historie Dansk mode var med, da World s Greatest Catwalk løb af stablen i Hong Kong den 9. december 2012 for øjnene af mere end tilskuere. I december 2012 pakkede DAFI tøj, sko og accessories fra i alt 35 medlemsvirksomheder ned og shippede det afsted til Hong Kong. Der skulle DAFI nemlig i et tæt samarbejde med Hong Kong Fashion Designers Association og med Pandora som hovedsponsor sætte et brag af en verdensrekord i modens tegn: En World s Greatest Catwalk. Og sådan gik det til, at man på den smukkeste decemberdag i Hong Kong kunne opleve en imponerende sum af i alt 343 modeller, der spankulerede ned af en 3,2 km. lang runway på Avenue of Stars i bragende solskinsvejr med Hong Kong skyline som kulisse - et PR splash uden lige, som selv ikke CNN kunne stå for! Vi havde 158 modeller klædt i mode fra Danish Fashion Institutes medlemmer på denne ualmindeligt imponerende catwalk i dag. Jeg blev enormt stolt, da jeg så dem gå ned af catwalken med den smukke Hong Kong skyline som kulisse. Det var simpelthen det bedste af dansk mode præsenteret i de smukkeste internationale rammer. EVA KRUSE, CEO, DAFI Moden fik sit hus Guinness Rekordbog var også på pletten for at registrere eventen, så da hele showet var overstået og modellerne talt op, blev rekorden officielt markeret ved overrækkelsen af et diplom til blandt andet Eva Kruse og Kulturborgmester Pia Allerslev, der sammen med Hong Kong regeringens Financial Secretary 45 minutter forinden havde været med til at skyde catwalken igang officielt. Det blev anden gang DAFI satte verdensrekord i catwalk. I august 2010 løftede vi nemlig en lignende i København, hvor 220 modeller gik en 1,6 km. lang catwalk fra Rådhuspladsen til Kongens Nytorv. Foredragsrækken Min Historie, hvor de største profiler i modebranchen fortæller deres historie samt deler ud af deres viden og erfaring fra modebranchen, har nu eksisteret i snart fem år og er stadig lige populær. Senest har Angulus og Peter Jensen været på talerstolen. I 2012 havde DAFI fornøjelsen af at kunne invitere til det 10. Min Historie arrangement, denne gang med skomærket Angulus. Både ejer Christian Dawe og design manager Marianne Britt var mødt op for at fortælle historien om det skomærke, der i 1928 vendte op og ned på skobranchen med den fodformede Angulus-sko og som i 2012 blev præmieret med en Junior Design Award fra det britiske Junior Magazine. I maj 2013 var det Peter Jensens tur til at træde på talerstolen, hvorfra han fortalte om sin karriere, fra da han stod færdiguddannet fra Central Saint Martins i 2000 og frem til nu. Franske agenter besøgte København Året 2013 kommer til at byde på mange store forandringer for organisationen. Dafi er nemlig flyttet til nye lokaler på H.C. Andersens Boulevard, hvor vi sammen med Dansk Design Center og Index: Design to Improve Life har slået dørene op for et helt nyt kraftcenter for design og mode, kaldet Design Society. Udover at Design Society bofælleskabet byder på fordele som tværorganisatorisk samarbejde, styrket international kommunikation af dansk mode og design og andre synergier, giver de nye faciliteter i huset helt banalt nye muligheder for at invitere modebranchen og særligt vores medlemmer - inden for, til såvel større som til mindre arrangementer. Et nyt mødeformat i DAFI hedder DAFI Tuesday. DAFI Tuesday er et morgenmøde, der finder sted 1-2 gange om måneden, hvor medlemmer af DAFI får lavpraktisk og konkret viden om forskelligartede temaer. Der tales i øjenhøjde, og formålet er, at man får ny viden, som kan deles med kollegaer og implementeres hjemme i virksomheden. Med 65 mio. indbyggere og en modeomsætning på 32 mia. euro årligt er Frankrig et potentielt meget attraktivt marked. I slutningen af april 2013 blev det velkendte agentdating arrangement gentaget med succes. Denne gang stillede DAFI skarpt på det franske marked. Nogle dage forinden havde DAFI arrangeret et gå-hjemmøde om netop Frankrig for at give viden om markedet på forhånd. På selve speeddating-dagen blev de deltagende danske brands introduceret til franske agenter, der var udvalgt af blandt andet Who s Next messen i Paris. Alle deltagere var utroligt positive over dagen med de franske agenter, og vi ser frem til at gentage succesen.\n7 S 12 NOTER DANISH FASHION INSTITUTE NOTER DANISH FASHION INSTITUTE 13 S DAFI KIDS FIK SENDETID PÅ DRK I 2011 åbnede DAFI dørene op for at børnetøjsvirksomheder også kunne blive medlem i DAFI. Som det første skridt mod at promovere børnetøj på lige fod som voksentøj, fik DAFI flettet et program om børnetøj ind i sendefladen på DRK blandt programmerne om modeugen i februar DAFI Kids har stadig potentiale til at vokse sig større og udvide paletten af børnetøjsfokuserede projekter, og derfor er det et mål for 2013 at antallet af børnetøjsmedlemmer i medlemskarren af DAFI skal stige, således at der kan allokeres flere ressourcer til arbejdet med den del af branchen. 9 DANES IN PARIS Ni danske mærker rejste med DAFI til modeuge i Paris. Under womenswear-modeugen i Paris i september 2012 var DAFI initiativtager til et samlet eksportfremstød for ni danske mærker: Stine Goya, Hofmann, Maria Black Jewellery, A Question Of, Maxjenny, The Last Conspiracy, Vibe Harsløf, Iben Høj og Stine Ladefoged. Fremstødet blev støttet af Eksportrådet og fandt sted på modemessen Capsule, hvor de ni mærker havde hver deres individuelle stand, men i en samlet klynge under navnet 9 Danes in Paris. Alle mærker udtrykte tilfredshed med DAFIs fremstød, og i DAFI så vi stor værdi i at skabe opmærksomhed omkring dansk mode på verdens førende modeuge. Derfor er det planen at gentage initiativet og tage del i modeugen i den franske hovedstad igen. NEW GENERALS Modebranchens Etiske Charter blev udvidet Nyhedsbreve & sociale medier I 2012 satte DAFI skub i kommunikationen til medlemmer. Således sendes der nu et månedligt nyhedsbrev ud, hvor man kan orientere sig om organisationen - og vil man gerne holde sig ajour endnu oftere, kan man følge DAFI på de sociale medier, som inkluderer Facebook, Instagram, Twitter, Vine og Pinterest. Facebook.com/danishfashioninstitute INSTAGRAM: DANISHFASHIONINSTITUTE Twitter: dafi_dk VINE: DANISH FASHION INSTITUTE Pinterest.com/dafidk 02 Krav om nærende og sund kost til modeller backstage ved shows. Der har længe været interesse fra medier og politikere for, om modeller er sunde og raske, og om modebranchen behandler dem ansvarligt. Derfor har DAFI og Landsforeningen mod Spiseforstyrrelser og Selvskade over de sidste par år arbejdet på at opdatere Modebranchens Etiske Charter, som første gang så dagens lys i 2007, til at omfatte mere konkrete tiltag samt anbefalinger til branchen. Det arbejde kunne man se resultatet af, da DAFI lancerede det etiske charter i sin version 2.0, lige inden modeugen i februar 2013, med tre nye tiltag: 01 Fastsættelse af nedre aldersgrænse på 16 år for modeller på catwalken under Copenhagen Fashion Week (dette omfatter naturligvis ikke børneshows). 03 Henstilling til branchen om at modeller, der arbejder under Copenhagen Fashion Week, skal have løn for deres arbejde. Dette er et vigtigt led i, at branchen udviser respekt for modellernes arbejde og rolle i industrien. DANISH FASHION INSTITUTE FORMÅL Danish Fashion Institutes (DAFI) primære formål er at facilitere et omfattende netværk, som skal udvikle, fremme, markedsføre og drive dansk mode fremad. Derudover har DAFI i sin fundats til opgave at profilere dansk mode internationalt - denne formålsparagraf gennemsyrer derfor stort set alle projekter i organisationen. Endelig arbejder DAFI løbende på at få mode på den politiske og samfundsmæssige agenda i Danmark. ORGANISATIONEN Danish Fashion Institute er en erhvervsdrivende fond, støttet af en medlemsforening, som pt. består af 120 medlemsvirksomheder, som spænder fra branchens største til mindste, over uddannelsesinsitutioner og væsentlige leverandører til branchen. IGANGVÆRENDE PROJEKTER Udover at arbejde kontinuerligt med foreningsrelaterede projekter og tiltag til gavn for de enkelte medlemsvirksomheder, har DAFI fokus på følgende projekter: NICE, der har til formål at understøtte udviklingen af en mere samfundsansvarlig modeindustri i Norden. COPENHAGEN FASHION SUMMIT, som er verdens største topmøde for den internationale modeindustri omkring bæredygtighed og samfundsansvar. COPENHAGEN FASHION WEEK, som i 2005 byggede en egentlig fashion week med shows, events, PR og international mediedækning ovenpå den eksisterende market week, der dengang kun bestod af messerne CIFF og CPH Vision. COPENHAGEN FASHION FESTIVAL, som ligger parallelt med Copenhagen Fashion Week og som byder på arrangementer for hele befolkningen. FASHIONFORUM.DK, som er modebranchens online nyhedsportal. MODEBRANCHENS ETISKE CHARTER, der omhandler modellernes trivsel og sunde skønhedsidealer. MIN HISTORIE, hvor etablerede designere deler deres livshistorier op og nedture med den nye generation. LÆS MERE\n8 S 14 5 HURTIGE MARGRETHE VESTAGER DAFI MEDLEMMER 15 S 5 hurtige til Margrethe SOULLAND MADS NØRGAARD - COPENHAGEN SAND Vestager MARGRETHE VESTAGER ØKONOMI- OG INDENRIGSMINISTER Hvad synes du, er det særlige ved dansk mode? Dansk mode favner bredt. Fra den lille iværksætter til den multinationale koncern der er enorm spændvidde, og så er modeindustrien interessant fordi det er noget, der taler til mange mennesker. Det synes jeg, den store internationale tilslutning til Copenhagen Fashion Week vidner om. Det er et fint billede på noget typisk dansk nemlig alsidigheden det er både praktisk og elegant og i alle prisklasser. Jeg tror, det er noget af dét, der tiltaler udlandet ved dansk mode. Hvad betyder det for den danske økonomi, at mode er så stor en eksportvare? Mode er en vigtig industri, der skaber arbejdspladser både direkte og indirekte. Derudover er det en industri, der har vist og bevist, at ved at være innovativ kan man udvikle og drive branchen vidt. Modeindustrien har, på trods af afmatning i 2012, formået at vise pæne vækstrater igennem 00 erne. Det betyder noget at være det fjerdestørste eksporterhverv i Danmark. Du har åbnet Copenhagen Fashion Week to gange siden du blev Økonomi- og Indenrigsminister. Vil du åbne modeugen igen? Ja, det vil jeg være stolt af - og jeg synes jo næsten, at det er blevet en tradition efter to gange. Det er både fagligt og personligt interessant for mig, så jeg vil gerne åbne Fashion Week igen. Du har rost modebranchen for at bane vejen for fremtidens danske industri. Vil du uddybe? For mig har modebranchen evnet at være med til at gå foran ved at have et fokus på både det gode købmandskab og bæredygtighed, klima og kvalitet. Jeg er ikke i tvivl om, at det er noget, vi kommer til at se langt mere til både inden for mode og andre industrier i Danmark. Dansk mode forstår særligt at underspille og fortsat være topprofessionel. Og så har man sat kursen ud af krisen: Det er nyt, det som vi skaber, ikke et forsøg på at vende tilbage til det, som var. Hvordan oplever du det arbejde DAFI gør for branchen? Det er blandt andet kommet til udtryk i det samarbejde om bæredygtighed og fokus på klima, vi har set eksempler på. Som brancheorganisation er det vigtigt at have ambitiøse mål på vegne af sine medlemmer men samtidig sørge for at skabe plads til alle. Det synes jeg blandt andet kommer til udtryk under Copenhagen Fashion Week, der favner meget bredt. DAFI er en kompetent og visionær samarbejdspartner for hele modebranchen. De er altid på forkant med, hvad der rører sig og har formået at sætte Danmark på verdenskortet. DAFI skaber, med deres stærke og ledende holdninger, stor respekt i branchen og giver god og konstruktiv sparring. Eva Kruse udgør en kompetent og stærk frontprofil, som formår at tale branchens sag og konstant udfordrer os alle til det bedre. JACK AND JONES LISBETH HOLM HØJGAARD, EXECUTIVE BRAND DIRECTOR, BESTSELLER SELECTED HOMME\n9 S 16 FEATURE HERREMODE FEATURE HERREMODE 17 S Dansk herremode ARMOIRE D HOMME I løbet af de seneste år har den danske mand overordnet set fået en mere raffineret smag, og han er blevet bedre til at købe ting og sætte dem sammen på nye måder. hitter PETER JENSEN SOULLAND TEKST SIGNE GRY BRAAD De danske herretøjsdesignere har tidligere stået lidt i skyggen af succesen for vores kvindetøj. Den udvikling er nu vendt, og herretøj fra Danmark vækker international opmærksomhed og får rosende ord med på vejen. Hvis du går en tur i et hipt kvarter i Berlin eller Paris, vil du sandsynligvis få syn for sagen: Dansk herremode er hip. Det vidner antallet af butikker, der fører tøj fra eksempelvis Soulland, Peter Jensen, Wood Wood og Norse Projects om. Og det er godt nyt for en lidt forsømt gren af den danske modebranche. Tidligere var det nemlig den danske kvindemode, der løb med opmærksomheden, mens herredesignerne bare kunne håbe, at det også ville dryppe lidt på dem. Anerkendelse Den tendens er nu sendt i skammekrogen - godt hjulpet på vej af voksende eksport og anerkendelse fra udenlandske modeeksperter. Senest erklærede den tyske featureredaktør for GQ og blogger, Fabian Hart, at han er stor fan af dansk herretøj specielt Soulland, som han blandt andet roser for at mestre kunsten at blande det sporty og det elegante på en vellykket facon. De danske herredesignere går op i mode på en helt anden måde end andre steder i Europa - blandt andet Tyskland. Det kommer naturligt for dem, og de laver tøj, man rent faktisk kan gå i, selvom det er avantgarde, udtalte Fabian Hart til DR under modeugen i februar Anerkendelsen har også væltet ind over Henrik Vibskov, der modtog Söderberg Prisen på en million svenske kroner i 2011 og blev valgt som nyt medlem af Chambre syndicale de la mode masculine i 2012, som står bag herremodeugen i Paris, hvor han også fremviser sine kollektioner. Her kommer han i fornemt selskab med modehuse som Saint Laurent, Christian Dior og Lanvin. Afslappet med kant Måske er der noget om, at dansk herremode har et særligt udtryk, som får den til at skille sig ud blandt de andre herretøjsdesignere. Det mener Chris Pedersen, der er redaktionschef på magasinet Cover i hvert fald. Dansk herremode er meget inspireret af arbejdstøj og den sporty americana-stil. Desuden rammer CHRIS PEDERSEN OM: Soulland Designer Silas Adler har en lidt flabet tilgang til de klassiske ikoner, som han gør ungdommelige, uden de kommer til at virke naive. Peter Jensen Peter Jensen har sit helt eget look, som man altid kan genkende, og han kan skabe mode ud af eksempelvis et veloursæt eller en hundesweater. Sand Her er det materialerne, der er i fokus. Det handler primært om at lave det klassiske, gode produkt. SAND\n10 S 18 FEATURE HERREMODE DAFI MEDLEMMER 19 S DEBAT JACK & JONES I februar 2013 skrev en herboende engelsk lektor i jura ved navn David Jenkins et debatindlæg til Politiken med temaet dansk herremode. Her kritiserede han blandt andet danske herredesignere for at skabe tøj, der var både pubertært og androgynt. Han afsluttede sit debatindlæg på følgende måde: Så lad os få herremode med et element af klassisk britisk stil tilbage til Danmark. Det vil De Nye Nordiske Drenge være taknemmelige for en skønne dag, når de omsider vokser ud af deres stramtsiddende jeans. Indlægget satte for alvor gang i debatten herhjemme, og et par dage efter kunne man læse et modsvar i Politiken. Det kom fra Michael Schmidt, der er blogger og freelancejournalist for blandt andet Cover. Han gav først og fremmest udtryk for, at han var taknemlig for, at dansk herremode var kommet på dagsordenen, da det efter hans mening er et lidt forsømt stedbarn i modebranchen. Dernæst stillede han sig uforstående for at kalde dansk herremode androgyn. SAMSØE & SAMSØE HUMMEL Meget af det tøj, der blev sendt ned ad catwalken under modeugen bød på nye fortolkninger af noget, der engang har været arbejdstøj. Jakker med påsyede lommer, kasketter, dunjakker og skjorter i tykke materialer. Er det feminint? spurgte han. A QUESTION OF MATINIQUE Debatten fortsatte også på Fashion Forum, hvor designere som Silas Adler, Barbara Í Gongini og Nikolaj Nielsen fra Won Hundred bidrog med deres syn på den danske herremode. BRUUNS BAZAAR den ned et sted mellem anvendelighed og design, som er meget attraktivt for køberne, vurderer han og fortsætter Designet er typisk præget af klassiske elementer som chinos, termojakker og ternede skjorter, men de får alle tilført en designkant i form af små detaljer, der fuldender udtrykket og giver en fornemmelse af, at det er mode, man har med at gøre. Mode og den danske mand Den danske mands syn på mode og shopping har dog også ændret sig, hvilket nok også har været med til at drive udviklingen fremad. Det er blevet mere bredt acceptabelt at gå op i, hvordan man ser ud, og der bliver ikke længere rynket på næsen, når en mand siger, at han godt kan lide at shoppe tøj til sig selv. I løbet af de seneste år har den danske mand overordnet set fået en mere raffineret smag, og han er blevet bedre til at købe ting og sætte dem sammen NICKLAS KUNZ på nye måder. I dag kan man også se, at det både er unge og ældre, der ved, hvad der klæder dem, og der er generelt et bedre kendskab til, hvad tøj og farver kan hos mænd, siger Chris Pedersen. Alt i alt mener han dog stadig, at det er det klassiske look, der præger klædeskabet for den gennemsnitlige danske mand. Generelt er den danske mand glad for det enkle og klassiske look. Han kan godt finde på at skeje lidt ud med en skjorte, der har en anderledes krave eller syninger, men det bliver sjældent vildere end det. Smitter af på high-street Der er også sket meget på high-street fronten de sidste ti år. Kvaliteten er blevet bedre over en bred kam, og der er øget fokus på design. Det har blandt andet være tydeligt i H&M s Conscious Exclusive Collection, der består af en række eksklusive festkjoler samt Topshops designsamarbejder med fx Mary Katrantzou og J.W. Anderson. Hidtil har tendensen været mest tydelig i damemode, men noget tyder på, at herremoden også er ved at komme ud af starthullerne. Den udvikling kan også smitte af på den danske high street herremode, der blandt andet tæller brands som Selected Homme samt Jack & Jones, vurderer Chris Pedersen. Jeg tror, at vi vil opleve, at kvaliteten bliver forbedret, og man kunne også forestille sig, at fx Cottonfield fra IC Companys ville lave et samarbejde med en herretøjsdesigner på samme måde, som eksempelvis H&M og Cheap Monday har gjort det tidligere, siger han. Det kunne jo passende ske i samarbejde med en dansk herretøjsdesigner. Talentet og interessen fra kunderne er der i hvert fald.\n11 S 20 MØD BESTYRELSEN MØD BESTYRELSEN 21 S Mød bestyrelsen! Hovedparten af DAFIs bestyrelse vælges af medlemsvirksomhederne i DAFI ved afstemning på forårets generalforsamling. Herudover sidder der enkelte medlemmer fra DAFIs initiativgruppe samt et medlem, der er udpeget af bestyrelsen selv. Bestyrelsen mødes med jævne mellemrum året rundt og drøfter DAFIs og Copenhagen Fashion Weeks virke, daglige drift, strategiske målsætninger og fremtidsvisioner. Igennem 2012 var vi beriget med en engageret bestyrelse, der alle har ydet en stor indsats for at styrke organisationen. Et stort tak til dem. Vi tillod os at spørge dem, hvad der - i deres optik - er den største forskel, DAFI har gjort. Se deres svar på de næste sider. DAFI har på meget kort tid fået en vigtig og betydningsfuld rolle i modebranchen som branchens talerør og dermed formået at udfylde et stort tomrum, der tidligere har været. Det er altafgørende både i forhold til politikere og samarbejdspartnere, at branchen kan tale med én stemme og den rolle udfylder DAFI i den grad. DAFI har blandt andet medvirket til, at DRK har taget modebranchen ind som sin kulturelle hjørnesten. Hvis ikke DAFI havde været her, tror jeg ikke, at det var blevet gennemført. Der er kommet en intensiv visning i forbindelse med Copehagen Fashion Week og det har flyttet branchen fra at være kommerciel til også at være en kulturbranche. FREDERIK BJERREGAARD PARTNER I MOON ANDERS CLEEMANN EXECUTIVE VICE PRESIDENT, IC COMPANYS MICHAEL CHRISTIANSEN BESTYRELSESFORMAND, DR HENRIK FJORDBAK FORMAND, DAFI EJER, MUNTHE PLUS SIMONSEN DAFI har ydet et markant bidrag i positioneringen af den danske modebranche internationalt. Nu tager danske politikere, dagbladsjournalister og min far dansk mode alvorligt. Det gjorde de ikke før DAFI startede.\n12 S 22 MØD BESTYRELSEN 5 HURTIGE ANNETTE VILHELMSEN 23 S JACOB KAMPP BERLINER CEO OG PARTNER, SOULLAND DAFI er lykkedes med at sætte København og Danmark på modeverdenskortet. Copenhagen Fashion Week er blevet en institution for mange indkøbere og er igennem de senere år blevet en mere professionel modeuge end tidligere. 5 hurtige til Annette Vilhelmsen Igennem DAFIs mange tiltag som speeddating, Fashion Summit osv. har DAFI desuden medvirket til at professionalisere den danske modebranche og skabe bedre vilkår for såvel de etablerede som de nyere modefirmaer. TINE KJØLSEN GRAFIKER, MA FAGLEDER, KUNSTAKADEMIETS DESIGNSKOLE DET KONGELIGE DANSKE KUNSTAKADEMIS SKOLER FOR ARKITEKTUR, DESIGN OG KONSERVERING ANNETTE VILHELMSEN - ERHVERVS- OG VÆKSTMINISTER DAFI har bidraget væsentligt til at professionalisere modebranchens kommunikative virksomhed, ved blandt andet at sætte Copenhagen Fashion Week på det mediemæssige landkort og trække opmærksomhed til den danske modebranche og vækstlag. Hvad betyder det for den danske økonomi, at mode er så stor en eksportvare? De danske virksomheder gør det godt og formår at sælge mode over det meste af verden. Solide vækstrater og en stor eksport skaber vækst og arbejdspladser. Det er godt for branchen og for dansk økonomi. Du oplevede Copenhagen Fashion Week for første gang i februar Hvad var dit indtryk? Copenhagen Fashion Week er med til at sætte Danmark på modens verdenskort. Jeg blev imponeret over den professionalisme og virkelyst, der præger begivenheden. Det giver modeugen en helt særlig energi, at så mange mennesker, har arbejdet hårdt for at levere deres ypperste. Man fornemmer også spændingen vil indkøberne og de øvrige gæster vende tommelfingeren op eller ned? Var det det rigtige, man havde valgt at satse på? Der stilles skarpt på modebranchen i oplægget til regeringens grønne omstillingsfond. Hvorfor? Modebranchen er en industri med et stort forbrug af vand og kemikalier til at farve og behandle tøjet. Det skal vi have lavet om på. Det er mit håb, at danske modevirksomheder kan være med helt fremme med salgbart modetøj, der ikke belaster miljøet for meget. Mange er allerede godt i gang, og med den grønne omstillingsfond vil vi give danske virksomheder en håndsrækning med at skabe sunde, grønne forretninger. Hvad betyder mode i dit eget liv? Mode er signaler design, materialer og kvalitet. Som minister tænker jeg da over at tage pænt tøj på og så give det et farverigt og mere personligt tvist. Jeg kigger efter miljømærker og så gerne, at der var et endnu større udbud af lækkert tøj, der blev produceret miljøvenligt og med socialt ansvar. Hvordan oplever du det arbejde, DAFI gør for branchen? Jeg har især hæftet mig ved det arbejdet, DAFI yder for at skabe en grøn omstilling og sætte fokus på social ansvarlighed i en branche, der er præget af hård, international konkurrence.\n13 S 24 NOTER FASHIONFORUM NOTER FASHIONFORUM 25 S FashionForum 2012 FashionForum kører fortsat over al forventning og har igennem 2012 vist sig at blive den succes, den tegnede til at blive. I løbet af det forgangne år har FashionForum bragt mere end 350 jobannoncer og mere end artikler og nyheder fra modebranchen til godt læsere, der hver dag lægger vejen forbi FashionForum. Vi dækker derfor branchen bredt. Under de sidste modeuger har FashionForum skruet yderligere op for brancheblusset. Således var vi for første gang ved modeugen i august til stede på alle messer alle dage, og det betød mange flere historier om danske brands og deres oplevelser på messerne. Artiklerne kan selvfølgelig stadig læses på FashionForum. Derudover har 2012 budt på et par ændringer i medarbejderstaben. Efter to og et halvt år på FashionForum fik Moussa Mchangama nemlig et tilbud, han ikke kunne sige nej til, da Kunstakademiets Designskole tilbød ham en forskningsassistentstilling. I marts kunne han derfor sammen med lektor Maria Mackinney-Valentin fremlægge første række af konklusioner fra forskningsprojektet Talent i modebranchen, som du selvfølgelig kan læse mere om på Fashion- Forum. Men når en dør lukkes, åbnes som bekendt et vindue, og i dette tilfælde blev det journalist Hans Gottlieb, der kravlede ind af det og havnede på FashionForums kontor. Hans Gottlieb er med en fortid hos blandt andre Metroxpress og 24timer nyhedshund til benet. Han har allerede på FashionForum haft fingre i temaer om dansk herremode og fabriksbrande i Bangladesh. I 2012 var Naja Helene Hertzum tilbage som chefredaktør efter godt et halvt år som erhvervsredaktør. Naja Helene Hertzum satte i allerførste omgang, tilbage i 2010, ben på redaktionen i rollen som chefredaktør - dengang som barselsvikar for daværende chefredaktør Carla Christine Strube. God fornøjelse og på gensyn på FashionForum.dk 3 hurtige til Naja Helene Hertzum Fashionforum.dk gik fra at være offentligt støttet til at være selvfinansieret i Hvordan er det gået? Det er gået over al forventning. Læsertallene stiger støt, og vi har det seneste år bragt mere end 350 annoncer for job i modebranchen. Men frem for alt er det mere og mere sjældent nødvendigt at forklare, hvad FashionForum er, når jeg er ude og snakke med nye kilder og kontakter. Det er da fedt. NAJA HELENE HERTZUM - CHEFREDAKTØR, FASHIONFORUM Hvilke temaer eller nyheder fik trafikken i 2012 til at nå helt særlige højder? Når jeg kigger på, hvilke historier, der får mest opmærksomhed, bliver jeg altid overrasket over, at der ikke nødvendigvis er sammenhæng mellem det, min redaktion har arbejdet hårdest på, og de artikler, der får mest trafik. Modebranchen elsker navnestof. Alt, der handler om helt specifikke personligheder i branchen og fx nyheder om folk, der skifter job får supermange hits. Men vores store temaer om CSR og fx senest herremode rykker også godt igennem. Hvad skal der bygges videre på i 2013? Vi skal helt sikkert have mere fokus på navnestof. Vi vil derfor gerne opfordre alle til at indsende deres jobskiftehistorier til - bare lige to linjer om, hvad og hvem og hvornår, de skifter fra hvor og til hvor. Vi er jo sat i verden for at skabe samling og videndeling - og jobskiftehistorier er tilsyneladende en meget populær genvej til det mål. Det har været en fantastisk oplevelse at arbejde med FashionForum, som har hjulpet os med at dække vores behov for medarbejdere i Danmark. Gennem det seneste år har vi via FashionForums jobbørs modtaget ansøgninger fra en række meget interessante kandidater og har med stor succes besat stillinger som både butikansvarlige og salgspersonale i vores nye butik i Østergade. Camper vil 100 pct. sikkert også arbejde med FashionForum i fremtiden. FASHIONFORUM OM FASHIONFORUM FashionForum er den danske modebranches online nyhedsportal med masser af portrætter, nyheder, baggrund og jobannoncer hver dag. ETABLERING FashionForum er etableret i foråret 2010 som et initiativ under DAFI støttet af Erhvervs- og Byggestyrelsen og Region Hovedstaden. DAVID CABEZAS RODRÍGUEZ, RETAIL HUMAN RESOURCES, CAMPER HQ HVEM STÅR BAG? Fra og med 2012 er FashionForum et selvfinansieret projekt under Danish Fashion Institute med støtte fra Innovationsnetværket Livsstil Bolig & Beklædning og Kopenhagen Fur. FACTS Hver dag snupper op mod brancheinteresserede læsere deres nyhedsfix på FashionForum.\n14 S 26 NOTER FASHIONFORUM INDBLIK MODEBRANCHENS ØKONOMISKE SITUATION S Et hårdt år Vi har bakket op om FashionForum helt fra begyndelsen og gør det stadig. Vi nyder stadig godt af at have ét sted, hvor vi kan opdatere os på alt om dansk mode. Jeg er meget glad for at kunne tjekke FashionForum flere gange dagligt og altid finde nye, saglige historier fra den danske modebranche. TOBIAS BRANDT, WEBREDAKTØR, KOPENHAGEN FUR for modebranchen KOPENHAGEN FUR H&M AIAYU TEKST HANS GOTTLIEB 2012 var et år med økonomisk tilbagegang for dansk mode både i eksporten og det hjemlige salg. Den gode nyhed er, at der ligger et stort uudnyttet potentiale for eksporten. Jeg bruger FashionForum til at holde mig opdateret om, hvad der sker i modebranchen qua mit arbejde med PR og kommunikation i H&M. Derudover synes jeg, at FashionForum er en god formidler af områder inden for mode, lige fra jobs til CSR-nyheder. Sitet er inspirerende og nemt at navigere rundt på. Jeg ved også, at mange af mine kollegaer er glade for FashionForum og det indhold, som FashionForum har. CHRISTINA JØRGENSEN, PR-/SHOWROOMMANAGER, H&M Siden krisen ramte modebranchen som en hård knytnæve har både tøjbutikker og -virksomheder, smykkesektoren og skobranchen kæmpet en hård kamp for at komme på fode igen. De økonomiske nøgletal for 2010 og 2011 viste svage tegn på bedring og fornyet fremgang, men 2012-tallene viser desværre, at krisen endnu ikke har sluppet sit tag i modebranchen. Samlede tal fra Danmarks Statistik og Dansk Mode & Textil viser, at både salget i Danmark, eksporten og den samlede omsætning alle viser fald på over tre pct. sammenlignet med I Deloittes seneste Modeanalyse kan man læse; at hver anden tøjbutik i Danmark kører med underskud, at to ud af ti tøjfirmaer er i risikozonen for en konkurs, mens hver syvende skovirksomhed er i farezonen. Endelig er smykkebranchen gået fra at have det absolut bedste afkast af den investerede kapital til at være blandt de dårligste. På eksportsiden går det udmærket i forhold til nabolandene i Norden, men når det gælder eksport til dele af Centraleuropa og specielt til Sydeuropa har 2012 været et særdeles hårdt år. Potentiale for øget eksport af dansk mode Udover at håbe på et generelt økonomisk opsving, så er der stadig mange muligheder for branchen på eksportområdet. Både handels- og investeringsministeren og DAFI ser fortsat et stort potentiale for øget modeeksport til nærmarkederne i Skandinavien, Storbritannien, Tyskland, Frankrig og Benelux-landene. Det er også baggrunden for de populære speeddatingarrangementer, som DAFI har afholdt i 2012 med fokus på eksport til netop disse lande. I et mere overordnet perspektiv anbefaler Deloitte desuden, at branchen i stigende grad retter blikket mod BRIK-landene (Brasilien, Rusland, Indien, Kina) og de såkaldte Next 11 -lande (Iran, Pakistan, Mexico, Vietnam, Tyrkiet, Sydkorea, Bangladesh, Egypten, Filippinerne, Nigeria og Indonesien), hvor forventningerne til væksten ligger på fem-seks pct. i perioden frem mod Fokus på bæredygtighed er en god forretning Endelig ligger der et potentiale for de modevirksomheder, der gennemfører en bæredygtig omstilling. Ifølge Deloitte fokuserer blot tre ud af ti modevirksomheder i Norden på arbejdet med at styre deres miljøbelastning og forbrug af naturressourcer. Kampen om de knappe ressourcer og de stigende priser på råvarer som fx olie og bomuld vil kun gøre det sværere fremover for de virksomheder, som ikke imødegår udviklingen i tide. Med et mere bæredygtigt fokus på hele forsyningskæden lige fra en mindre miljøbelastende bomuldsproduktion til et øget fokus på genbrug af tøj kan modevirksomhederne mindske forbruget af de råvarer, som stiger i pris og dermed på sigt distancere konkurrenterne. Kilder: Deloittes Modeanalyse 2013 og Fashioning sustainability 2013, Danmarks Statistik, Dansk Mode & Textil\n15 S 28 5 HURTIGE MICHAEL CHRISTIANSEN DAFI MEDLEMMER 29 S 5 hurtige til Michael Christiansen INWEAR HOFMANN TRASH-COUTURE STABEL MICHAEL CHRISTIANSEN - BESTYRELSESFORMAND, DR Hvilken kulturel betydning har modebranchen for Danmark? Modebranchen samler tidens sprog op og omsætter den til stil og personlighed. Derved bliver modebranchen både kilde til kulturel egenart men også kulturel samhørighed, og den kan således give bud på både en afstandtagen til fælleskabet hvis det er det man vil men også en samhørighed. Hvilken økonomisk betydning har modebranchen for Danmark? Modebranchen har langt større økonomisk betydning end folk tror. Tidligere målinger har vist, at det er verdens fjerdestørste brancheøkonomi og Danmarks fjerdestørste eksporterhverv. Der er ingen tvivl om, at modebranchen spiller en stor rolle som videnserhverv, og fremover vil den kun blive endnu større. Både designmæssigt indbringer modebranchen os en masse beskæftigelse men idet det at formidle tøj er meget servicekrævende, er der i bred forstand et stort serviceerhverv omkring branchen, som også udløser en stor økonomisk indsats. Hvad driver dig i dit bestyrelsesengagement i DAFI? Det er helt klart krydsningen mellem det kulturelle og det industrielle. Vi har at gøre med en branche, der er dybt baseret på en hverdags- og festkultur, men som også tegner vores måde at være mennesker på, hvilket har en kulturel dimension. Derudover er moden hardcore business. Personligt tror jeg, at vi vil komme til at leve af flere virksomheder, der er i krydsfeltet mellem kultur/service og økonomi derfor synes jeg, modebranchen er noget af det mest tidstypiske og spændende. Hvad kunne du tænke dig mere af fra modebranchen? Jeg kunne godt tænke mig, at modebranchen satte sig mere på dagsordenen i dette samfund. Arktitektbranchen har formået at sætte betydelige dagsordener så som deres krav på, at vi forholder os æstetisk til byggebranchen - fra brugssyn til et æstetik syn. Jeg savner, at modebranchen indtager samme holdning og insisterer på at sætte en dagsorden på disse områder. Hvordan oplever du det arbejde, DAFI gør for branchen? Jeg oplever først og fremmest, at DAFI på en lang række områder er i gang med at ændre den dagsorden, som jeg nævnte før. Derudover oplever jeg, at DAFI insisterer på ikke at være den traditionelle brancheforening, men derimod sætter nogle af de helt store udfordringer på dagsordenen, så som den grønne omstilling. Og endelig er det DAFI, der har været medvirkende til, at DRK har taget modebranchen ind som sin kulturelle hjørnesten. Hvis ikke DAFI havde været her, tror jeg ikke, at det var blevet gennemført. Der er kommet en intensiv visning i forbindelse med Copehagen Fashion Week det har flyttet branchen fra at være kommerciel til også at være en kulturbranche! COPENHAGEN KASBAH Lige siden det første åbne møde på det daværende Kunstindustrimuseet, da Danish Fashion Institute blev stiftet, har formatet og de store visioner altid været en grundlæggende præmis for organisationens aktiviteter. DAFI formår som ingen andre at løfte barren for dansk modes internationale tilstedeværelse, om det er via det ekstremt ambitiøse NICE projekt eller en sublimt eksekveret modeuge. Vores internationale gæster er altid imponerede over den professionalisme og ambition, som DAFI lægger for dagen. GANNI NICOLAJ REFFSTRUP, CEO, GANNI KAREN BY SIMONSEN\n16 S 30 FEATURE KIDS FEATURE KIDS 31 S Big business i pressedækning, siger Mia Risager fra Bangbang Copenhagen, der sammen med Louise Lundholm skaber kreativt design til børn i alderen 1-11 år. For køberne i det dyre segment handler det ikke så meget om, at børnenes tøj skal være praktisk, det skal mest af alt bare være moderne og afspejle familiens værdier og livsstil. smitter af på den danske børnetøjsbranche, lyder vurderingen fra flere aktører. Vi kan mærke, at det, at vi kommer fra Skandinavien, er med til at gøre os ekstra interessante i udlandet, så det er også noget, vi bruger i vores markedsføring, fortæller Majbrit Weidemann fra New Generals. til at adskille dem fra de internationale konkurrenter. Det gælder både selve designet og tankerne bag tøjet. Vi har en tradition i Danmark for at være gode til at kombinere funktion med godt design, som rammer noget, der bliver efterspurgt på markedet lige nu, vurderer Mia Risager fra Bangbang Copenhagen. børnetøjsbranchen Der er fx en stigende mini-me-trend inden for børnemode, hvor forældrene gerne vil klæde deres børn, så de passer ind i mor og fars tøjstil, fortæller Majbrit Weidemann fra New Generals, der også indarbejder tendenser fra voksenmoden i virksomhedens design. Scandinavian cool En anden mulig forklaring på børnetøjs-succesen kan være, at den skandinaviske livsstil generelt er eftertragtet og moderne i disse år. Alt der lugter lidt af Skandinavien og New Nordic er spændende og har meget goodwill i udlandet, hvad enten vi snakker om tv-serier, mad, møbeldesign eller mode. Og der er ingen tvivl om, at det er en tendens, der Og hos Angulus, der primært er kendt for deres klassiske børnesko, nyder man netop dyrkelsen af Scandinavian Cool. Vi oplever en stærkt stigende interesse for vores brand fra både Fjernøsten og USA, og jeg er helt overbevist om, at det til dels skyldes, at vi er fra Norden, og derfor bliver associeret med kvalitet og den gode smag, vurderer Christian Dawe, der er adm. direktør i firmaet. Særlige kendetegn Flere folk i branchen peger desuden på, at der ofte er unikke kendetegn ved dansk børnetøj, som går igen på tværs af de danske brands, og som er med Derudover har tanker om farlige kemikalier i de anvendte materialer og arbejdsvilkårene for dem, som har produceret tøjet, længe spillet en rolle, når danskerne køber ind til deres poder. Den tendens viser sig også så småt i udlandet, hvilket har givet danske brands som eksempelvis Katvig, Popupshop.net og New Generals et forspring, da netop bæredygtighed og økologi længe har spillet en stor rolle i deres produktion. Det faktum er med til at styrke virksomhedernes brand i udlandet og giver dem det famøse unique selling point på et yderst konkurrencepræget marked. Vi ser frem til at DAFI kan være med til at løfte og videreudvikle børnemoden til nye højder og give den danske børnemode større international format, BARBARA HVIDT OG TINE HOLT MØLLER, STIFTERE, SOFT GALLERY SOFT GALLERY ANGULUS TEKST SIGNE GRY BRAAD Danske børnetøjsvirksomheder nyder stor opmærksomhed i udlandet. De kan tilbyde skandinavisk design, som både er moderne og giver barnet lov til at være barn på samme tid. Og det er en populær cocktail. Dansk børnetøj er for alvor rykket op i det danske modehierarki, og fra udlandet er interessen også stigende. Det mærker man blandt andet hos et tøjmærke som Soft Gallery, der med egne ord skaber poetisk tøj til både børn og kvinder. Her tog interessen fra udlandet især til, da de kom ind i varmen hos nogle af de velansete børnetøjsbutikker og webshops i lande som fx Japan, Frankrig og USA. Det fungerede som et vindue til resten af verden og genererede flere nye internationale kunder, fortæller Barbara Hvidt, der sammen med Tine Holt Møller grundlagde Soft Gallery i Den samme tendens gør sig gældende hos virksomheden Småfolk, der specialiserer sig i farverigt tøj til børn i alderen 0-8 år. Vi har fået opmærksomhed fra nogle meget store kunder som fx udenlandske stormagasiner og internetmastodonter, der ikke tidligere har været interesseret i os, og det er jo dejligt, siger Småfolks direktør, Mikkel Hauger. Han mener selv, at en del af virksomhedens succes i udlandet skyldes, at de laver tøj, der tager udgangspunkt i barnets behov, hvilket er nyt for visse sydeuropæiske lande, hvor børn tidligere helst skulle ligne små, nuttede mini-voksne. Børnetøj på mode Generelt har børnetøj gennemgået en kraftig udvikling i løbet af de seneste par år, og branchen er efterhånden blevet big business. Specielt luksussegmentet er i rivende udvikling. Ethvert modehus med respekt for sig selv har således en kids-linje. I oktober 2012 åbnede det eksklusive, britiske stormagasin Harrods blandt andet en stor afdeling alene dedikeret til luksusbørnetøj, hvor man kan købe Just Kids fra Dolce & Gabbana, Young Versace og Lanvin Petite. Hvis du ikke kommer forbi London så ofte, kan du også få stillet shoppetrangen på Alexandalexa.com, som bliver kaldt børnenes Net-a-porter. De danske børnetøjsskabere har også bemærket den ekstreme udvikling. I løbet af de seneste år er der sket meget i forhold til, hvordan børnetøj bliver opfattet. Der er gået mode i det på en helt anden måde, end vi tidligere har oplevet med nye magasiner, modeserier og generelt en god SMÅFOLK KATVIG\n17 S 32 FEATURE KIDS DAFI MEDLEMMER 33 S BANGBANG COPENHAGEN ANGULUS ROSEMUNDE SOFT GALLERY MUNTHE PLUS SIMONSEN VERO MODA I løbet af de seneste år er der sket meget i forhold til, hvordan børnetøj bliver opfattet. Der er gået mode i det på en helt anden måde, end vi tidligere har oplevet med nye magasiner, modeserier og generelt en god pressedækning. Store drømme Fælles for de danske børnetøjsfirmaer er, at de naturligvis alle drømmer om endnu mere salg og omtale i udlandet. Enkelte af virksomhederne giver også udtryk for, at det netop er derfor, de har meldt sig ind i DAFI KIDS - en netværks- og kompetenceplatform, hvis primære formål er at styrke og profilere det danske børnetøj både herhjemme og i udlandet. Når vi er samlet under én paraply, så bliver vi både stærkere og synligere. Og så håber vi selvfølgelig, at DAFI kan bruge deres eksisterende netværk til at trække endnu flere udenlandske indkøbere til de danske børnemesser, siger Barbara Hvidt fra Soft Gallery. Hos Angulus håber man, at medlemskabet af DAFI kan hjælpe virksomheden med at få mest ud af den stigende interesse, de oplever. Den store verden er ny for os, og vi føler, at vi har et til dels uforløst potentiale. Derfor har vi netop brug for opbakning og rådgivning, så vi kan udnytte den opmærksomhed, som hviler på os lige nu, siger Christian Dawe. Medlemskabet af DAFI handler dog om mere end det, hvis man spørger Mikkel Hauger fra Småfolk, der påpeger, at han også drømmer om, at børnetøj bliver en mere integreret og respekteret del af den danske modebranche generelt. Børnetøj bliver nogle gange betragtet som et stedbarn, der ikke rigtigt tages alvorligt, hvilket kan være ret frustrerende, siger han. Mikkel Hauger efterlyser derfor fx en børnetøjskategori, når den danske modebranche hvert år hylder sig selv ved Elle Style Awards (tidl. Dansk Fashion Awards). Den bold er hermed givet op. EDITH & ELLA SELECTED FEMME NOA NOA\n18 S 34 5 HURTIGE PIA OLSEN DYHR MODE SERIE 5 hurtige til Pia Olsen Dyhr PIA OLSEN DYHR - HANDELS- OG INVESTERINGSMINISTER Den uvurderlige Hvad betyder det for den danske økonomi, at mode er så stor en eksportvare? Mode er det fjerde største eksporterhverv og den største enkeltaktør indenfor de kreative industrier, så det er vigtigt for dansk økonomi. Jeg glæder mig over, at modevirksomheder tilbyder et godt og individuelt design til overkommelige priser, hvor mange forbrugere selv i krisetider kan være med. Netop denne plads i markedet har et stort globalt potentiale med en voksende middelklasse. Jeg ved, flere virksomheder har haft det svært med afsætningen i 2012 til især de sydeuropæiske markeder. Det er derfor ekstra flot, at branchen samlet har kunnet fastholde markedsandele og omsætning efter rekordåret i Hvordan kan vi få modebranchen til at vækste endnu mere? Jeg er overbevist om, at vi kan sælge endnu mere til vækstlommer som Norge, Sydtyskland og Polen samt til de nye vækstmarkeder i primært Asien. Copenhagen Fashion Week er det internationale udstillingsvindue for dansk mode og sætter Danmark på verdenskortet som kreativ nation. I gør det godt i Danish Fashion Institute på dette område. Konkurrencen om kunder og udstillere er dog hård fra især Berlin, så tiltrækning af flere udenlandske indkøbere til København er afgørende. Jeg er overbevist om, at branchen samtidig må samles om få men strategisk vigtige eksportfremstød som supplement til modeugen i København. Jeg bemærker, at London Fashion Week i februar var en stor succes for de danske modevirksomheder, som deltog i New Nordic fremstødet. Kontakter til indkøbere fra USA og Asien åbner nye døre og adgang til øget eksport. Det vil jeg fortsat gerne medvirke til. Hvilke markeder ser du potentiale i for den danske modebranche? 70 pct. af modeeksport går til nærmarkeder. Jeg tror, en lang række mindre virksomheder står sig bedst ved at blive endnu dygtigere til at sælge til de nærmarkeder, som man ikke er til stede på i dag. Er man allerede i Norge og Sverige, kan der også være et potentiale i Finland. Samtidig ser vi en række mellemstore og større modevirksomheder, der nu for alvor sætter turbo på nye vækstmarkeder. Vi ved, at 90 pct. af væksten de kommende år ventes at ske udenfor Europa. Potentialet er derfor fortsat stort for at sælge mere mode til udlandet. Vi har i regeringen lanceret vækstmarkedsstrategier til en række markeder, som er interessant for den danske modebranche. Her byder megabyer i Asien som eksempel på et stort uudnyttet potentiale. Flere modevirksomheder har efterhånden godt fat i Seoul og Taipei, to byer med flere forbrugere end hele Norden tilsammen. Jeg er dog opmærksom på handelspolitiske barrierer på nye vækstmarkeder, blandt andet Brasilien og Tyrkiet. De kan være et reelt problem for øget eksport. Sammen med kopiering/ipr står det derfor højt på min dagsorden. Hvad betyder mode i dit eget liv? Jeg elsker, som de fleste andre kvinder, at kigge og følge moden, men mit personlige forhold til at følge moden slavisk er ganske afslappet, så det bliver ikke mig, der bliver trendsætter. Hvordan oplever du det arbejde DAFI gør for branchen? Jeg synes, Danish Fashion Institute gør en stor indsats indenfor især CSR og bæredygtig mode, både på nordisk plan med NICE initiativet og i en global sammenhæng med FN. Vi har et ansvar for, at tekstilproduktion foregår under ordentlige forhold og til en anstændig løn. I regeringen har vi et stort ønske og krav om, at disse forhold skal forbedres. Jeg ser Danish Fashion Institute som en vigtig aktør i denne proces. Jeg er derfor glad for den tætte og åbne dialog, som vi har på dette område. Sammen med udviklingsministeren planlægger jeg i løbet af maj måned at indkalde til et møde, hvor CSR vil stå øverst på dagsordenen. Regeringen har desuden afsat 40 mio. kr. på finansloven 2013 til en grøn omstillingsfond, der kan støtte projekter og ideer inden for blandt andet bæredygtig omstilling i mode- og tekstilbranchen. Jeg brænder for at gøre en forskel på dette område, så Danmark kan blive frontløber inden for bæredygtig design og mode de kommende år. støtte Københavns Kommune har i alle årene været en stor støtte for DAFI. Ikke alene bakker kommunen op om organisationen som helhed, men i særdeleshed også om Copenhagen Fashion Week, Copenhagen Fashion Festival samt NICE og Copenhagen Fashion Summit. Det er vi meget taknemmelige for. Fotografi Sascha Oda\n19 Vi skal blive mere bevidste om det fodaftryk, vores forbrug sætter på vores miljø og klima. Derfor er jeg meget begejstret for, at Danish Fashion Institute i stigende grad sætter fokus på bæredygtig mode. AYFER BAYKAL, TEKNIK- OG MILJØBORGMESTER Jeg glæder mig hver gang modeugen sætter dagsordenen, og på sin helt egen måde udtrykker alt det positive, dansk design står for og kan tilbyde resten af verden. Min egen begejstring er både en umiddelbar glæde og kærlighed til kollektioner, designs og produkter men også en anerkendelse af den omsætning og værdi, der genereres til en stor og vigtig branche og til vores internationale omdømme. PIA ALLERSLEV, KULTUR- OG FRITIDSBORGMESTER\n20 PAGEBREAKER København har stadig et stort uudnyttet potentiale inden for de kreative erhverv, herunder ikke mindst modebranchen. Derfor er det afgørende, at vi satser på at udvikle brancherne og giver modeugen og andre vigtige events optimale rammer og vilkår. Danish Fashion Institute har altid være en frontløber, og jeg er taknemmelig - både som borger og borgmester - for, at København har så visionære, engagerede og professionelle aktører, der sætter København på det globale verdenskort og med modeugen i front gør byen til Nordeuropas modemekka. ANNA MEE ALLERSLEV, BESKÆFTIGELSES- OG INTEGRATIONSBORGMESTER Styling Gabi Humnicki - Unique Creatives Hår Jan Stuhr - Unique Creatives Make-up Malene Kirkegaard Fotoassistent Oliver Grenaa Stylingassistent Ulricha Larsen\nBAG OM MODEBRANCHEN ARTIKEL AF DORTE BURHØI. Med i maskinrummet\nARTIKEL AF DORTE BURHØI BAG OM MODEBRANCHEN Initiativtagerne til Danish Network Association leder stadig efter den rigtige term for den organisationsform, de betegner som en ny, stærk tendens i internationalt


Aabybro HK Lykkeliga vinder Handicapprisen 2020 - VoresJammerbugt\nSkrevet af Martin Frandsen | 03/12/2020 | Aabybro\nVinderen af Handicapprisen 2020 er Aabybro HK LykkeLiga, som er den lokale afdeling af det nationale håndboldfællesskab for børn med udviklingshandicaps og deres familier.\nAabybro HK LykkeLiga er blevet indstillet til prisen af Susanne Löwhagen Hjorth, som har en søn på håndboldholdet.\nEn kæmpe værdi\n– Håndbold med LykkeLiga i Aabybro har skabt stor glæde og er en kæmpe værdi for min udviklingshæmmede søn og hans kammerater i Aabybro HK LykkeLiga.\nHer har de fundet et fællesskab, hvor alle trives. Her er de håndboldstjerner – uden udfordringer og diagnoser. Børn og unges selvværd og selvtillid bliver boostet. Ikke mindst fordi Aabybro HK LykkeLiga har de sejeste initiativtagere og trænere, som alle gør en kæmpe indsats for holdet. Det er uvurderligt”, fortæller Susanne Löwhagen Hjorth.\nI sin bedømmelse har Handicaprådet i Jammerbugt Kommune netop lagt vægt på den store indsats, som initiativtagere og trænere gør for deltagerne, og det fællesskab, de formår at skabe for børnene og deres familier, så de kan mestre sit eget liv.\nHandicaprådet i Jammerbugt Kommune mener derfor, at Aabybro HK LykkeLiga i den grad fortjener Handicaprisen 2020 for deres store indsats.\nÅrets Handicappris er 5.000 kr. Dertil kommer en mindre gave og et diplom.\nGrundet Corona-situationen er overrækkelsen af Handicapprisen 2020 udskudt til 2021.\nBaggrund for Årets Handicappris\nMed Årets Handicappris ønsker Handicaprådet at anerkende en særlig indsats blandt mange indsatser, der bliver gjort for, at borgere med forskellige udfordringer kan mestre eget liv.\nMange forskellige indsatser og fagligheder har været med i opløbet til Årets Handicappris. For handicaprådet har det været afgørende at hædre en indsats, der har gjort en forskel for at øge livskvaliteten hos mennesker med et handicap.\nForrige Indvielse af nye idrætsfaciliteter udskudt\nNæste Corona-venligt lotteri med PGU\nSmittetrykket er faldet drastisk i Jammerbugt


Køb Badeanstalten Kropsolie Agurk & Mynte 100 ml billigt hos Med24.dk\nBadeanstalten Kropsolie Agurk & Mynte - 100 ml\nBadeanstalten Kropsolie Agurk & Mynte - forfriskende olie til dehydreret og tør hud\nDenne rige kropsolie fra Badeanstalten er særligt god til dig, der døjer med tør hud, idet den naturligt indeholder masser af essentielle fedtsyrer, der sørger for at opretholde fugtbalancen og hudens beskyttende barriere. Fedtsyrerne kommer fra produktets indhold af agurkekerneolie i kombination med andre plantebaserede ekstrakter og olier.\nKropsolien er formuleret med 100% naturlige ingredienser og er tilsat en forfriskende duft af mynte fra æteriske olier. Den indeholder ingen animalske produkter og er derfor også velegnet til veganere.\nAbsorberes hurtigt og trænger dybt ned i huden\nDen skønne olie er særligt god efter et dejligt bad med Badeanstalten Flydende Sæbe Agurk & Mynte - smør blot en passende mængde produkt ind på let fugtig hud, eller brug den, når huden synes ekstra tør.\nPersonlig pleje > Hudpleje > Kropsolie


HIV er en virus, der angriber immunsystemet, især CD4-celler. CD4-celler hjælper med at beskytte kroppen mod sygdom. Så HIV kan være meget farligt. Det er derfor, bortset fra kvinder, at den sunde bande har brug for at kende symptomerne på hiv hos mænd.\nI modsætning til andre vira, der kan udryddes af immunsystemet, kan HIV ikke modstås af immunsystemet. Symptomer på hiv kan variere fra person til person. To personer, der er inficeret med hiv, er mest tilbøjelige til at opleve forskellige symptomer.\nHIV har dog samme udvikling, nemlig:\nHer er en komplet forklaring på symptomerne på HIV hos mænd!\nLæs også: Erkend forskellen mellem HIV og AIDS\nSymptomer på HIV hos mænd: Akut sygdom\nOmkring 80 procent af mennesker, der er smittet med hiv, oplever influenzalignende symptomer inden for to til fire uger. Denne influenzalignende sygdom kaldes akut HIV-infektion.\nAkut HIV-infektion er hovedstadiet af HIV og kan vare indtil kroppen danner antistoffer til at bekæmpe virussen. De vigtigste symptomer på dette primære stadium af HIV omfatter:\nUdslæt på kroppens hud\nI mellemtiden omfatter symptomer, der er mindre almindelige:\nSår i munden eller på kønsorganerne\nSymptomerne varer normalt i en til to uger. Enhver, der oplever ovenstående symptomer og har en anelse om, at han er smittet med hiv, bør straks søge læge.\nUd over disse generelle symptomer er der mere specifikke HIV-symptomer hos mænd, såsom bylder på penis. HIV kan forårsage hypogonadisme eller nedsat produktion af kønshormoner. Imidlertid er virkningen af hypogonadisme hos mænd lettere at observere end dens virkning på kvinder.\nSymptomer på lavt testosteron, som er et aspekt af hypogonadisme, kan føre til erektil dysfunktion. Så et af symptomerne på HIV hos mænd er erektil dysfunktion.\nHIV-symptomer hos mænd: asymptomatisk periode\nEfter de første symptomer forsvinder, forårsager HIV normalt ingen yderligere symptomer i måneder eller endda år. I løbet af denne tid deler virussen sig og begynder at svække immunsystemet.\nPå dette stadium vil den inficerede person ikke føle sig eller se syg ud, men virussen er stadig aktiv. Denne inficerede person kan nemt overføre virussen til andre mennesker. Derfor er tidlig undersøgelse vigtig, selvom en person har det godt. Hvis du oplever symptomerne på HIV hos mænd som nævnt ovenfor, skal du straks tjekke dig selv.\nSymptomer på HIV hos mænd: Avanceret infektion\nSelvom det tager lidt tid, vil hiv i sidste ende skade den syges immunsystem. Når dette sker, går HIV-infektionen ind i fase 3 eller kaldes AIDS.Erhvervet immundefektsyndrom).\nAIDS er den sidste fase af sygdommen. Mennesker, der allerede er på dette stadie, har et alvorligt beskadiget immunsystem, hvilket gør dem meget modtagelige for opportunistiske infektioner.\nOpportunistiske infektioner er helbredsproblemer, som kroppen normalt nemt kan bekæmpe, men som kan være meget farlige for mennesker med hiv. Mennesker, der er smittet med hiv, er mere modtagelige for forkølelse, influenza og gærinfektioner.\nDerudover kan mænd, der allerede er i dette sene stadium, opleve symptomer på AIDS hos mænd, såsom:\nUdslæt, smerter og læsioner i mund eller næse, kønsorganer eller under huden\nLangvarig hævelse af lymfeknuderne i armhulen, lysken eller halsen\nHukommelsestab, forvirring eller neurologiske lidelser\nHvordan HIV udvikler sig\nUd over at kende symptomerne på hiv hos mænd, skal du også vide, hvordan det udvikler sig. Sammen med dens udvikling angriber og ødelægger hiv CD4-celler, så kroppen over tid ikke kan bekæmpe infektion og sygdom.\nHvis det sker, kan det føre til fase 3 HIV eller AIDS. Den tid, det tager for HIV at udvikle sig til AIDS, er normalt fra nogle få måneder til 10 år eller endda længere.\nDet er dog ikke alle, der er smittet med hiv, der får AIDS. HIV kan kontrolleres ved hjælp af behandling kaldet antiretroviral terapi. Denne kombinationsbehandling kaldes også nogle gange antiretroviral kombinationsterapi (cART) eller aktiv antiretroviral terapi (HAART).\nDenne type terapi kan forhindre HIV-virussen i at dele sig. Selvom det normalt kan stoppe udviklingen af HIV og forbedre livskvaliteten, er det mest effektivt, når det startes tidligt.\nArtiklen ovenfor er en forklaring på symptomerne på hiv hos mænd, der skal holdes øje med. Der er ingen kur mod hiv. Men at få en tidlig diagnose og behandling kan bremse udviklingen af sygdommen og forbedre den syges livskvalitet.\nForskning i 2013 viste, at mennesker, der er smittet med hiv, kan have en næsten normal forventet levetid, hvis behandlingen påbegyndes, før deres immunsystem er alvorligt beskadiget. Så hvis du har symptomer på HIV hos mænd, især under akut infektion, bør du straks konsultere en læge.\nHealthline. HIV-symptomer hos mænd. april 2018.\nDe internationale epidemiologiske databaser til evaluering af AIDS i det sydlige Afrika. Forventede levealder for sydafrikanske voksne, der starter antiretroviral behandling: Samarbejdsanalyse af kohortestudier. april 2013.