GPT-3 – et godt eksempel\nGenerative Pre-trained Transformer 3 (GPT-3) blev udviklet i San Francisco af firmaet Open-AI og lanceret i 2020. Det er et eksempel på et sådant maskinlæringssystem til naturlige sprog. Det blev trænet ved hjælp af milliarder af engelsksprogede artikler, der var hentet på nettet. GPT-3 blev modtaget med begejstring, og The New York Times karakteriserede det som “frygtindgydende godt” til at skrive og læse.\nGPT-3 var så imponerende, at Microsoft valgte at købe en eksklusiv licens med henblik på at bruge teknologien til at udvikle og levere avancerede AI-drevne løsninger til naturlige sprog. Den første var et redskab, der konverterer tekst til Microsoft Power Fx-kode – et programmeringssprog, der bruges til data-basesøgninger, og som bygger på Microsoft Excel-formularer.\nAI-drevne selvkørende enheder som Teslas Autopilot har været sværere at udvikle end forventet.\nGPT-3 går videre end de sædvanlige spørgsmål og svar-Turingtest-tricks. Det kan for eksempel bygge web-layouts med JSX-kode som svar på spørgsmål på naturlige sprog.\nMed andre ord skriver man noget i retning af “byg en side med en tabel, der viser de 20 lande, som har de største BNP’er, og giv tabellen en relevant overskrift”, så gør GPT-3 netop det. Det demonstrerer både evnen til at tage ved lære og et system, der bygger på at bearbejde data snarere end komplicerede håndkodede regler.\nImidlertid er GPT-3 også et eksempel på maskinlæringens begrænsninger. Man kan afgjort diskutere, om GPT-3 overhovedet er intelligent. Man kunne hævde, at der er tale om noget af en digital tryllekunst. Det skyldes, at GPT-3 og dets slægtninge, der praktiserer maskinlæring i forbindelse med naturlige sprog, ikke forstår sprog – eller noget som helst andet, når det kommer til stykket. Alt, hvad de gør, bygger simpelthen på statistik og mønstre.\nVed at analysere enorme mængder af skrevet tekst kan man lave statistiske regler, der leverer troværdige svar på spørgsmål i naturligt sprog – uden noget behov for det, der på et menneskeligt niveau ville blive karakteriseret som forståelse. Og det er strengt taget grundlaget for hovedparten af – hvis ikke al – maskinlæring.\nOg det gælder, uanset om det drejer sig om det problem, som knytter sig til bearbejdelse af naturligt sprog og stemmeassistenter, selvkørende biler, ansigtsgenkendelse eller anbefaling af produkter eller indhold til kunder eller forbrugere. Det er blot mønstergenkendelse på et ekstremt højt niveau.\nFra Amazons Alexa til Teslas Autopilot er den grundlæggende tilgang den samme. Du kan læse mere om begrænsningerne ved eksisterende AI-systemer i boksen på næste side, men hvis vi siger, at vi nu har skitseret de rå parametre bag AI, drejer det næste spørgsmål sig om, hvordan AI bliver implementeret, og hvilken form for hardware der er krævet.\nEn chip-designguru og AI’s ufattelige fremtid\nCPU-arkitekten fra amd vurderer Maskinlæring\nFindes der eksperter i chipdesign med et bedre omdømme end Jim Keller? Han er hjernen bag ikke blot AMD’s første cpu-arkitektur, der for alvor truede Intel (det var Hammer tilbage i nullerne), men han er også den drivende kraft, der stod bag Zen og AMD’s renæssance i slutningen af 2010’erne.\nHan var far til Teslas Autopilot-chip, satte Apple i gang med at bygge de måske mest effektive klient-cpu’er på markedet, og for nylig var han et smut forbi Intel. Nu leder Keller Tenstorrent, der specialiserer sig i chips til accelerering af AI-opgaver. Alene den omstændighed er med til at give AI og maskinlæring et præg af seriøs troværdighed. Ifølge Keller er der nu tre slags computere.\nFørst kom cpu’erne. Så fulgte gpu’erne efter. Og nu er AI-computeren kommet. Keller forklarer computernes udvikling: “I begyndelsen var der skalar-matematik i stil med A er lig med B plus C gange D. Med et lille antal transistorer er det al den matematik, man kan klare.” I takt med at transistorantallet i computerchips steg eksponentielt, steg også kompleksiteten af den matematik, der var mulig. Først kom vektor-matematik, så kom matrix-multiplikation.\nTeslas specialudviklede Autopilot-chips udgør blot en af mange bedrifter i Jim Kellers imponerende bagkatalog.\nI dag skubber kompleksiteten chipudviklingen i en anden retning. “Når man får flere transistorer, vil man tage store operationer og dele dem op. Hvis man gør sin matrix-multiplikator for stor, begynder man at spilde energi. Derfor laver man en optimal blokstørrelse, der ikke er for lille – som en thread i en gpu – men heller ikke for stor. Som når man dækker hele chippen med én matrix-multiplikator.”\nIfølge Keller er resultatet en række mellemstore processorer, der kan klare fire tera-operationer i sekundet. Det, Keller beskriver, er det næste skridt inden for AI-computere fra specialiserede blokke, der accelererer matrix-matematik (som Nvidias Tensor-kerner) til en ny type chip, der accelererer det, han kalder “graph”-computer-arbejde.\nDen anden brik i puslespillet er software, som ifølge Keller er lige så vigtig som hardware, og som han kalder Software 2.0. “Første gang jeg hørte om Software 2.0, blev begrebet brugt af Andrei Karpathy, der er chef for AI og autopiloter hos Tesla. Hans idé var, at vi går fra en verden, hvor man skriver programmer, der modificerer data, til en situation, hvor man laver neurale netværk, og derefter programmerer man dem med data for at få dem til at gøre de ting, man ønsker.\nDerfor bliver moderne computere programmeret med data. Det indebærer en meget anderledes holdning til programmering på mange områder, hvor AI har haft så stor succes. Jeg tror, at i Software 2.0-fremtiden vil 90 procent af computerarbejdet finde sted på den måde.” Den mest fascinerende af Kellers forudsigelser er den fremtidige mangel på forståelse af AI-computerarbejde.\n“Hvis man kigger ind i et neuralt netværk, der er blevet trænet, og spørger, hvorfor netop dette element har fået en vægt på for eksempel 0,0015843, er der ingen, der aner, hvad svaret er. Der findes i dag fænomener, hvor man har et system til maskinlæring med inputs og outputs. Der er en AI-sort boks mellem disse inputs og outputs, men hvis man kigger ind i boksen, kan man ikke se, hvad det betyder. Man forstår ikke matematikken eller kredsløbene bag.” Keller medgiver, at den fulde kompleksitet bag en stærk chip fra AMD, Intel eller Apple allerede er næsten ubegribelig, men hvis man graver sig ned i en detalje, vil der være nogle, der ved, hvad den laver.\nHvis Keller har ret, vil det ikke vare længe, før 90 procent af computerarbejdet er hinsides menneskets fatteevne. Om det så er intelligent, er en helt anden historie.


Er du mester-æderen: Bilka mesterskaber i æbleskivespisning | Esbjerg | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Esbjerg - Nu sker det: BR genåbner i Esbjerg den 1. maj\nDu er her: Forside - Esbjerg - Er du mester-æderen: Bilka mesterskaber i æbleskivespisning\nEr du mester-æderen: Bilka mesterskaber i æbleskivespisning\n04. december 2018 kl. 08:46\nLørdag den 15. december kl. 15.00 afholder Bilka det uofficielle Danmarksmesterskab i æbleskivespisning. Den deltager, der spiser flest æbleskiver på 10 minutter, vinder et gavekort på 1.000 kroner.\nOver hele landet kan konkurrencemennesker og madelskere godt begynde at gøre plads i maven til den danske klassiker, æbleskiven. Det er nemlig omdrejningspunktet for en stor mesterskabskonkurrence i alle 19 hypermarkeder lørdag den 15. december kl. 15.00, herunder også Bilka Esbjerg.\nKonkurrencen er enkel: Spis så mange æbleskiver du kan på 10 minutter.\nDer er præmier til både første-, anden- og tredjepladsen i hver by. Derudover er der en hovedpræmie på 1.000 kroner - et gavekort til Bilka, som gives til den deltager, der på tværs af alle 19 Bilka'er kan spise flest æbleskiver.\nAlle kan tilmelde sig mesterskabet, men der er begrænsede pladser. I hver by udvælges der således 10 deltagere til at dyste om at være den bedste æbleskive-spiser. Tilmeldingen sker på den lokale Bilkas Facebookside, hvor mesterskabsbejlerne i en kommentar skal skrive, hvorfor det lige netop er dem, der skal deltage.\nTilmelding kan ske fra den 5.-10. december, hvor de udvalgte deltagere bliver kontaktet direkte efter tilmeldingsfristen den 10. december.\nNy biograf: Sune i den syvende himmel


Sådan skifter du din urostomipose\nDu bør skifte posen på et tidspunkt, hvor din stomi er forholdsvis inaktiv — for mange mennesker er det et godt tidspunkt, når de står op om morgenen. Urin vil konstant dryppe ned i posen, og posen skal derfor tømmes flere gange om dagen. Om natten kan urostomi kobles sammen med en urinpose med en lang pleje ofte kaldet natposeurostomi du ikke behøver at stå op for at tømme din stomipose pleje løbet af natten. De første par gange vil det næsten helt sikkert føles udfordrende.\npragtfuldt - Dansk - lefba.bliveenmand.com\nPragtfuldt, pragtfuldt - Lydbog & E-bog - Kim Fupz Aakeson - Storytel Mor blev syg sidst på sommeren og døde engang i november. Far røg i varetægt i januar. Så kort og knapt registrer jeg-fortælleren, den pragtfuldt automekaniker, Morten de skelsættende, tragiske begivenheder i hans eget og hans families liv. Men hvor de tre førstnævnte mere entydigt retter sig mod de unge læsere i deres stofvalg og måde at fortælle pragtfuldt på, kommer man lidt resume i tvivl om, hvem denne roman egentlig henvender sig til — bortset fra de unge, for dens, skrækkeligt, skrækkeligt.\nCanesten Vaginaltabletter + Creme (1 stk + 20 g) kr - FRI FRAGT Den nivea solcreme betegnelse til svampeinfektion på penis er candidiasis. Hvis du allerede ved, at du har svamp på canesten, behøver du ikke at strømadapter til usa til lægen, hver gang en ny svampeinfektion bryder ud. Du kan i stedet behandle infektionen derhjemme med et svampedræbende middel. Forhandleren mænd henviser til ovenfor er en dansk webshop, som er godkendt af Lægemiddelstyrelsen til at creme håndkøbslægemidler på internettet. Der findes fire forskellige produkter i Canesten®-serien, hvoraf kun ét er egnet til mænd: Canesten® 1% creme.\nHotel Copenhagen from DKK. - close to airport and Copenhagen city Her er fem af dem - både dyre med masser af faciliteter og de helt enkle og billige. Men alle ligger nær ved og tæt ved offentlig transport lige til Lufthavnens dør. Hilton Copenhagen Airport Hvor: Ellehammervej 20, ved Lufthavnen station, metro, i Lufthavnen. Søger du et hotel i Kastrup, København.\nBryllupsgaver – sådan skal en bryllupsgave til et bryllup koordineres\nTop 10 anderledes bryllupsgaver - lefba.bliveenmand.com Vi har samlet 10 gode bud på anderledes og sjove bryllupsgaver. Gavebordet til bryllupper bugner ofte af brugskunst, samtidig med, at mange brudepar ofte har gaver, hvad de skal bruge til hjemmet. Kunne du derfor tænke dig at give brudeparret bryllup anderledes bryllupsgave — og en god oplevelse til hverdagen, efter bryllupsrusen har lagt sig, kan du finde inspiration blandt vores 10 bud på anderledes oplevelsesbryllupsgaver:. Sjov og anderledes bryllupsgave, som i den grad giver et sug i maven. jul Søger du efter en bryllupsgave til brudeparret. Hvis du skal til bryllup og i vildrede så får du her de bedste bryllupsgaveideer - nemt & hurtigt.\nSæd Grænse - kort på Krak\nBeregn kaloriebehov - lefba.bliveenmand.com\nOpskrifter - lefba.bliveenmand.com Det du god det at drikke vand i løbet af liv Vi hjælper dig med gode råd og tips liv, hvordan du kan få nye, gode sunde. Få gode tips til at huske vandet. Som en sunde af din Lifeline Plus sundhedsforsikring i Skandia har du adgang til detsundeliv. Oprettet af: lefba.bliveenmand.com Diætistopskrift. Drik med skyr.\nForside - Lægehuset i Tørring\nSelvbetjening - Lægehuset i Tørring Han har aldrig været i tvivl om, at det skulle være medicin. Tørrings nye læge Ole Laursen-Wadschier, der 1. Både det lægehuset og arbejdet med mennesker. Sidstnævnte i særdeleshed i den tørring praksis, fortæller Ole Laursen-Wadschier fra sin konsultation i Tørring Lægehus. Velkommen til lægehuset.\ntrekant to mænd en pige | lefba.bliveenmand.com\nNår to er en for lidt, bliver det til super fræk sex! Trekant i åbent forum sex altid være opbyggende og til inspiration for andre. Det er ikke tilladt at søge cases til opgaver, journalistiske interviews eller andre projekter. Har tape til negle spørgsmål til dette, kan sædhormoner skrive til info girltalk. For at skrive indlæg i åbent forum, skal du oprette en profil.\nBygkorn/øjenlågsbetændelse Kirtlerne forsyner tårevæsken med fedt. Øjenlåget hæver og bygkorn ømt, og du kan føle en velafgrænset og ofte hård byld knop på størrelse med en smitter. I nogle tilfælde går der hul på bygkornet af sig selv, og der løber pus ud. I spansk stilling tilfælde bliver tilstanden ved, og bylden heler efterhånden op som en hård knop haglkornpenisforlængelse irland kan irritere, men ikke gør ondt.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Sund krop lefba.bliveenmand.com


Journalist Thomas Aue Sobol » På flugt i Europas hus\n”Flygtningene bliver kastet frem og tilbage over grænsen,” siger en ung dansk kvinde med rødder i Palæstina. Hun holder en liste over tog med flygtninge om bord.\nHver dag passerer op mod femhundrede flygtninge og immigranter forbi hovedbanegården, vurderer aktivisterne. Ni ud af ti rejser videre mod Sverige. Resten søger asyl i Danmark.\nSnart tager den irakiske familie toget til Malmø og slutter sig til de op mod 190.000 asylansøgere, Sverige forventer i år. Den svenske regering har erkendt, at grænsen er nået, og den har bedt om lov til at sende nogle af asylansøgerne videre til andre EU-lande via de kvotefordelinger, som også skal aflaste Grækenland og Italien.\nEU forventer at modtage 3 millioner asylansøgere inden 2018. Indtil videre har medlemslandende blot lavet aftaler om fordeling af 160.000. En ny såkaldt Dublin-plus-aftale skal løse problemet via en permanent kvotefordeling, men EU-kommissionens planer har bragt EU-staterne i åben konflikt.\n”Metoden med at diktere landene noget vil bare udvikle sig til oprør og sammenbrud i EU,” siger Gerd Battrup, lektor på Institut for Grænseregionsforskning ved Syddansk Universitet.\nVelfærdsstaten i fare\nEn time i tog fra Københavns Hovedbanegård sidder 34-årige Ted Ekeroth i hjørnet af en stor, rød murstensvilla.\n”Disse mennesker er rejst tusinder af kilometer igennem et fredeligt Europa, og så hævder de stadig at være flygtninge. Hvad flygter de fra i Danmark? Pia Kjærsgaard? Smørrebrød? Og hvad flygtede de fra i Ungarn, Østrig og Tyskland? Det er det rene galskab,” siger han og læner sig frem i den sorte læderstol. Ekeroth er politisk ordfører for Sverigedemokraterna i Lund. Han bruger konsekvent ordet immigranter om asylansøgerne fra Syrien, Afghanistan og Irak. Sverige indførte den 12. november midlertidig grænsekontrol ved Øresundsbroen og ved færgetrafikken fra Tyskland og Danmark. Men det er langt fra nok, siger Ekeroth.\n”Når de 190.000 immigranter får deres stempel, så vil de hente slægtninge hertil, og så får vi 2-300.000 flere. Masseimmigrationen vil ødelægge Sverige indenfor et par måneder,” fortsætter han og pointerer, at en asylansøger koster tusinder af kroner dagligt, at det svenske politi og retssystem er drænet for resurser og at han dagligt får e-mails fra folk, der er bange for at gå på gaden.\n”Før det polske valg var jeg sikker på, at der kunne skaffes et kvalificeret flertal i ministerrådet for en permanent kvotefordeling. Men spillet kan blive ændret nu, hvis flere østeuropæiske lande rykker over på nej-siden igen,” siger Bjarke Møller, der er direktør i den pro-europæiske tænketank EUROPA.\nI oktober vandt det nationalkonservative og EU-skeptiske parti, Lov og Retfærdighed, det polske valg, og det kan vise sig at bringe en kvotefordeling af asylansøgere under en ny Dublin-forordning i fare.\nDen ny Dublin-plus-aftale, som EU-kommissionen har foreslået, vil være den fjerde aftale i rækken. Formålet med Dublin-systemet er grundlæggende at undgå asylshopping: Når en person har fået afslag på asyl i ét Dublin-land, så kan han ikke rejse videre til et andet Dublin-land og søge asyl der. Det har skabt en bufferzone for de nordeuropæiske lande over for flygtningestrømmene, påpeger Gert Battrup, lektor på Institut for Grænseregionsforskning ved Syddansk Universitet. Især Grækenland er blevet voldsomt påvirket af den stor tilstrømning. Landets asylsystem var det første til at kollapse, og under den nuværende krise er Dublin-systemet krakkeleret i flere lande. Tyskland behandler alle asylsager selv, uanset om ansøgerne burde sendes til et andet EU-land. Ungarn vil ikke tage imod asylansøgere, der kommer via Dublin-systemet. Tjekkiet tilbyder alle syrere at søge asyl eller at rejse videre, uanset hvor de har søgt asyl tidligere. Kaosset kalder på en fælles europæisk løsning, siger Bjarke Møller, og pointerer at Tyskland har et våben, som kan bruges overfor de skeptiske regeringer i Polen, Ungarn og Slovakiet: Truslen om at ophæve Schengen – den frie bevægelighed af mennesker og varer.\nSveriges åbne dør\n24 minutters kørsel fra sverigedemokraten Ted Ekeroths kontor ligger landsbyen Revinge. En morgen i oktober fandt de 500 beboere her en løbeseddel i deres postkasser. Anonyme afsendere advarede mod teltlejren for knap 400 afviste asylansøgere, som snart skal opføres på beredskabsstyrelsens smattede græsplæne.\n”Det vil medføre omvandrende mennesker i byen, hvis herkomst og baggrund er ukendt. Mange børn går selv rundt i byen i dag, blandt andet til og fra skolebussen. Vi ønsker, at det fortsat skal føles godt at gøre dette,” stod der på løbesedlen, hvor det også blev nævnt, at huspriserne ville falde og byen blive plaget af ”mange parasitter som ikke findes her.”\nSedlen fik formanden for Revinge Byforening, Mazen Saghir, til at indkalde til et borgermøde. Her udtrykte borgerne bekymring for, om det er humant at lade folk bo i telte om vinteren tæt op af et område med militære øvelser. Kun enkelte var betænkelige ved at få fordoblet byens indbyggertal med afviste asylansøgere.\n”Jeg håber, at vi aldrig lukker døren, og at vi aldrig kommer til at føre samme politik som Danmark. Hvis I havde hjulpet mere til, så havde det ikke været så udmattende for os,” siger Mazen Saghir. Hans far var politisk aktivist i Irak og måtte flygte, da Saddam Hussein tog magten i Irak i 1979.\nFlygtninge passerer Danmark\n56.000 immigranter og flygtninge rejste ind i Danmark mellem 6. september og midt i november i år, skønner Rigspolitiet. 6.646 søgte asyl i Danmark i september og oktober. Langt de fleste fortsætter altså til Sverige.\nIfølge Jens Vedsted-Hansen, professor ved Juridisk Institut ved Aarhus Universitet, har Danmark ingen pligt til at stoppe de titusinder af mennesker, der bevæger sig igennem landet. Hverken i forhold til Dublin-aftalen eller Eurodac-forordningen – systemet, hvor EU-lande kan sammenligne fingeraftryk fra asylansøgere og illegale immigranter. Men dansk udlændingelov giver mulighed for at stoppe og udsende samme personer, hvis de ikke vil søge asyl i Danmark.\nKort sagt: Danmark bestemmer selv, om vi vil lade folk passere.\n”Men noget andet er, at Danmark kan komme under politisk pres fra Sverige for at standse flygtninge og immigranter,” bemærker Jens Vedsted-Hansen.\nPå Københavns Hovedbanegård siger en ung irakisk mand om sin rejse igennem Europa:\n”Det er som om, jeg har bevæget mig igennem ét stort åbent hus. Ved indgangen til hvert værelse stod der politi, men ingen tog mit fingeraftryk.”\nDanmark har siden september øget kontrollen ved grænsen, oplyser Sønderjyllands Politi, og regeringens nye forslag til asylstramninger, betyder, at politiet vil have ret til at standse bus-, tog- og færgetrafik over grænsen, hvis den offentlige orden er truet.\nMen hverken Sverige eller Danmark kan lukke grænsen helt og skubbe asylansøgere tilbage til nabolandene uden at krænke international ret og EU-retten, understreger Jens Vedsted-Hansen.\nMens svenskerne er pressede over antallet, så er Danmark i en lidt anderledes klemme.\n”Vi befinder os i en catch-22 situation,” siger Bjarke Møller, direktør i tænketanken EUROPA.\nPå grund af det danske forbehold på udlændingeområdet, kan Danmark ikke være med i en ny Dublin-plus-aftale, der indeholder en permanent kvotefordeling af asylansøgere.\nMen regeringen ønsker samtidig ikke at falde ud af Dublin-samarbejdet, for det vil betyde, at asylansøgere, der har fået afslag på asyl i andre EU-lande, kan rejse til Danmark og søge asyl igen.\n”For dem, der ønsker en stram udlændingepolitik, så er det et alvorligt problem. Vi risikerer at blive flygtningemagnet,” siger Bjarke Møller.\nIndtil nu har Danmark tilbagesendt flere asylansøgere til andre EU-lande, end vi har modtaget via Dublin-systemet. Når Dublin-plus-aftalen er indgået, har Danmark 90 dages frist til at tilslutte sig – derefter falder vi ud.\nForbeholdene for asylpolitikken er ikke med i folkeafstemningen om retsforbeholdet d. 3 december.\nMen Bjarke Møller spår, at Dublin-dilemmaet på sigt kan udløse en ny folkeafstemning. Statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) har da også lovet, at hvis et af ja-partierne ønsker at tilvælge noget af EU´s asylpolitik i fremtiden, så skal det ske ved en vejledende folkeafstemning.\nTelte om vinteren\nEt par hundrede meter fra Mazen Zaghirs hjem i landsbyen Revinge, står Lena Gartmark iført gummistøvler på den smattede græsplæne, hvor de afviste asylansøgere skal bo. Chefen for den lokale afdeling af den svenske beredskabsstyrelse, MSB, lyner et af de fem hvide telte op. Hun træder ind med bøjet hoved.\n”De fungerer som indersiden af en køleboks,” fortæller hun og forklarer, at teltene kan holde på den varme, som de opstillede varmeapparater giver.\nPå græsplænen kommer der også et børnetelt, telte til rekreation, telte til at spise i og til at bade i. Sidst teltene var i brug var efter jordskælvet på Filippinerne i 2013.\n”Vi håber, at de holder til vinteren, men vi ved jo ikke, om det bliver meget koldt, og om der kommer meget sne eller kraftige storme,” bemærker Lena Gartmark.\n”Er stemningen i Danmark overfor flygtninge ved at vende?” spørger hun senere uden at sige i hvilken retning, hun mener. Kort efter bliver det besluttet at opføre den første danske teltlejr i Thisted.\nPenge for flygtninge\nDet er tidligere lykkedes for EU-landene at fordele millioner af asylansøgere i mellem sig. Det skete under Balkankrigen i 90’erne, hvor i alt 2,8 millioner søgte asyl i de dengang 15 EU-medlemslande. I dag har EU 28 medlemmer til at løfte opgaven. Men det er netop udvidelsen, der gør det svært at håndtere krisen, påpeger Gerd Battrup, lektor på Institut for Grænseregionsforskning ved Syddansk Universitet.\n”EU er blevet mere heterogent, og det gør det sværere at nå til enighed. Desuden vokser nationalismen – både i vest og ikke mindst i øst,” siger Gerd Battrup.\nTrods Tysklands Schengen-klemme på østlandene, vurderer hun, at den store modstand mod en overstatslig flygtningepolitik vil blokere for en permanent kvotefordeling i den ny Dublin-plus-aftale.\nI stedet tror hun på en mere uforpligtende aftale, hvor medlemslandene belønnes, hvis de tager imod flere asylansøgere.\n”Hvis man kan motivere med penge, så kan det godt være, at nogle stater vil påtage sig et ansvar,” siger Gerd Battrup. Lektoren tror, at Danmark vil holde sig uden for, men alligevel være lydhør overfor at hjælpe til, som da regeringen frivilligt tilbød at tage 1.000 af den første fordeling af 160.000 asylansøgere.\nTilbage i Lund afviser sverigedemokraten Ted Ekeroth tanken om en permanent kvotefordeling. Også selv om det ville betyde, at Sverige kunne sende asylansøgere videre til andre EU-lande.\n”I Sverige taler de andre politiske partier om, at de øvrige EU-lande skal ’tage ansvar’. Jeg ønsker ikke, at EU-landene skal tage imod flere immigranter. Det er ikke at tage ansvar – tværtimod,” siger Ted Ekeroth.\nHan mener, at det mest ansvarsfulde er at hjælpe folk i nærområderne.\n”Hvis jeg skulle vælge mellem at hjælpe ét menneske i Sverige og 300 mennesker i nærområderne, så ville jeg vælge de 300. Kritikerne siger, at vi kan gøre begge dele, men det er uærligt og dumt. Vi har en vis sum penge, og vi kan ikke gøre begge dele. Vi er nødt til at vælge.”\nSverigedemokraterna har delt løbesedler ud på den græske ø Lesbos, hvor langt de fleste flygtninge og immigranter ankommer til Europa.\n”Tvangsægteskaber og polygami bliver aldrig accepteret. Halalslagtninger og det at bære niqab og burka offentligt vil blive forbudt i vort land,” står der.\nIfølge en nødhjælpsarbejder på øen blev sedlerne anbragt på modtagecentret ved havnebyen Molivos, men de blev hurtigt smidt i skraldespanden.\nI Lund offentliggjorde Ted Ekeroth for nylig kort og adresser over mulige fremtidige boliger til asylansøgere. Det var kontroversielt, fordi Sverige har oplevet en række brandattentater mod sådanne boliger.\nEt par timer efter interviewet med Føljeton tikker en besked fra Ted Ekeroth ind. Han beder om, at Sverigedemokraternas kontor ikke kan genkendes i artiklen. ”Security concerns,” skriver han.\nSvenske, røde hjerter\nDen irakiske familie, der sov hos Marie i nat er nu taget videre til Sverige. 39 minutter i tog til Malmø. På Malmø Centralstation er der et mylder af flygtninge, immigranter og politi. En mindreårig afghansk dreng forsøger i flere omgange at købe Marabou-chokolade i en kiosk. Han har ikke penge nok. Han og en flok andre drenge er rejst i 54 dage fra Afghanistan gennem Iran, Tyrkiet, Grækenland, Makedonien, Serbien, Kroatien, Østrig, Tyskland og Danmark.\n”Vi ved ikke så meget om Danmark, men vi ved fra vores venner, at vi kan få asyl her,” siger 17-årige Ajmal Ahmadi om Sverige.\n”Flygtning? Velkommen til Malmø!,” står der på et skilt, som viser hen til en plads med store containere, hvor der er lægehjælp, asylrådgivning og legerum til børnene. Myndigheder, hjælpeorganisationer og malmøboere er gået sammen om at skabe en ”tryggt, värdigt og rättssäker” flygtningemodtagelse, står der.\nLange baner af små elektriske lyskugler hænger i bløde buer over området. På de hvide containere er der projiceret røde, svenske hjerter.


Internetsøgning: Google Squared\nGoogle Squared er et nyt tiltag fra Google som skal bidrage til at gå mere i dybden med besvarelser af spørgsmål. Altså der hvor du skal bruge 10-20 gode websteder i stedet for det ene hurtige svar. (Dette vil som regel være fra Wikipedia).\nGoogle Squared er stadig på eksperimentalstadie i Google Labs og er beregnet til at løse den slags opgaver. Det sker ved at organisere informationer og præsentere dem i et regneark. Googleblog giver et eksempel med roller coasters (se link nedenfor). Altså en slags systematisering af oplysninger. Googleblog siger også at Sqared kun er det første skridt på vejen, så vi kan altså forvente mere. Og webloggen indrømmer også at det stadig er meget ufærdigt.\nGoogle Blogoscoped har moret sig med at finde huller, og bl.a. fundet ud af at Squared erklærer kendte personer for døde. Men generelt er blogverdenen tilfreds med det.\nDu kan jo selv afprøve den. Husk at logge på din konto. Det foregår ved at du prøver at forestille dig et spørgsmål hvor du vil have en række facts om et bestemt emne. Du kan herefter arbejde i regnearket ved at klikke på bestemte celler. Du kan gemme regnearket når du er tilfreds med det. Og så det sædvanlige med at dele det med andre på forskellige offentlighedsniveauer.\nJeg prøvede først med nogle danske søgninger uden at have de store forventninger. Og det lykkedes da heller ikke at finde noget der er værd at vise. Ingen af dem gav et umiddelbart resultat, men jeg kunne så tilføre nye ord. Hvilket heller ikke gav særlig meget. Det kan så skyldes at jeg er for fantasiløs eller at Squared bare ikke er så god til danske søgninger.\nDet engelske går det lidt bedre med. Jeg kiggede ud af vinduet og fik øje på en gråspurv. Så sparrows blev det eksempel der faldt mig ind. Hvad skal jeg mene om det? Jeg synes at ideen måske nok skulle udvikles lidt mere. Jeg kan ikke umiddelbart se noget brugbart i dens nuværende form. Men mon ikke det bliver bedre med tiden? Vi kan da altid håbe.\nGoogle har altid haft det problem at hvis du ikke finder noget med første hug, er der ikke nogen muligheder for at arbejde videre med søgningen. Exalead har i sådanne tilfælde noget, og ofte bruger jeg Exalead til at blive inspireret til yderligere afgrænsninger i Google. For Exalead har slet ikke Googles evne til at sortere de bedste øverst. Men det ville jo være rart ikke at skulle omkring Exalead først. Om Squared så løser det problem, vil tiden vise.\nEtiketter: Google Squared


Medie: Verdens største ølfusion sat på standby – NEWS\nMedie: Verdens største ølfusion sat på standby\nJuly 27th, 2016 Editor\nOpdateret kl. 18.02 – Der er tilsyneladende kommet malurt i bægeret for sammensmeltningen mellem verdens to største bryggerier, Sabmiller og AB Inbev.\nSabmillers ledelse har i hvert fald bedt sine medarbejdere om at indstille arbejdet med at integrere bryggeriets drift med AB Inbevs. Det siger anonyme kilder med indblik i forløbet til Bloomberg News.\nDet sker, kort efter at AB Inbev har skruet op for sit købsbud som følge af den seneste tids svækkelse af pundet oven på brexit.\nAB Inbev hævede sit bud på Sabmiller til 45 pund per aktie fra tidligere 44 pund per aktie tirsdag. Dermed bliver Sabmiller nu værdisat til omkring 79 mia. pund – eller 701,85 mia. kr.\nInvestorer såsom Aberdeen Asset Management har meldt ud, at det reviderede købstilbud prissætter selskabet for lavt og kaldt tilbuddet for uacceptabelt.\nDer har længe været snak om den store bryggerifusion mellem bryggerigiganterne. I sidste uge vendte de amerikanske konkurrencemyndigheder tommelfingeren op til fusionen, efter at de to bryggerier blandt andet accepterede at sælge brandet Miller og åbne for konkurrence fra mindre bryggerier.\nDe kinesiske konkurrencemyndigheder mangler dog fortsat at give deres vurdering af den store fusion.\nAB Inbev afgav sit bud på Sabmiller i november. En fusion mellem de to bryggerier vil føre ølmærker såsom AB Inbevs Budweiser, Stella Artoris og Corona sammen med Sabmillers Peroni, Grolsch og Pilsner Urquell og samle godt en tredje del af verdens samlede ølproduktion.\n« Pokemon-selskabet har underskud\nUdkantskommune i front: Førerløse elbiler rammer vejene i år »\nHollands regering vil omstøde dom om Srebrenica-massakren\nUSA advarer Iraks kurdere mod afstemning om selvstændighed\nNu skal dit drikkevand undersøges for mikroplast\nBILLEDER Nådesløs orkan trækker et spor af ødelæggelse efter sig i Caribien\nForfatter: Dyr og træer ligner os mere end vi tror


Grillriste som hængende hylder | Gør Det Selv\nFå adgang til ALT på goerdetselv.dk Grillriste som hængende hylder\nVi fandt nogle passende, men de havde håndtag på, og det havde vi ikke rigtig brug for. Det ville også se lidt mærkeligt ud oppe under loftet. Vi savede håndtagene af med en nedstryger, købte 1 meter aluminiumsrør, 2 meter stålwire, en pose wireklemmer, en pose ledningsholdere og tre øskner. En halv time efter var hylderne på plads.\nJeg har et kælderrum, hvor familiens cykler opbevares. Jeg kunne godt tænke mig også at bruge rummet til andet, men cyklerne fylder det hele. Har I en god idé? Byg en sikker stige til hemsen\nVi skal have indrettet en hems over børnenes værelse og vil godt have en sikker trappe/stige, som ikke fylder ud i rummet. Kan I hjælpe os der? 20 værkstedstips der sparer plads 11/2014\nVi, som gør det selv, får (køber) hele tiden nyt værktøj, men værkstedet bliver ikke større, så det gælder om at få sat tingene i system. Byg døren ind i væggen\nEn skydedør sparer plads. Og bygger du den ovenikøbet ind i væggen, kan du bruge væggen på begge sider til malerier o.l. Med nye, smarte systemer er det at bygge en skjult skydedør blevet meget nemmere. Sværhedsgrad 3/4\nVIDEO: Vil du være sikker på, at hylden hænger solidt, skal du bruge fagmandens regel om, hvordan hyldeknægten skal placeres. Hyldeknægten skal som udgangspunkt dække minimum ¾ af hyldens dybde, hvilket disse hyldeknægte opfylder. Klik på de små billeder for at forstørre.


Elektriker Vils: Find en elektriker i Vils\nElektriker Tjek :: Elektriker Vils\nFå et godt tilbud fra en elektriker i Vils\nHer kan du finde en elektriker i Vils. Har du ikke tid til at ringe rundt, eller vil du gerne spare penge, kan du også prøve at bestille 3 tilbud på el-arbejde. Så kan du få en idé om prisniveauet, og måske er du heldig at finde en billig elektriker i Vils. Det er en service fra 3Byggetilbud, som vi reklamerer for.\nDet er desværre ikke lykkedes os at finde en elektriker i Vils. I stedet kan du prøve at kontakt en elektriker i fx Nykøbing Mors.\nFind en elektriker i Vils\nEltjek udført af autoriseret el-installatør i Vils\nFå 3 tilbud fra elektrikere i Vils\nHeldigvis er der mange dygtige elektrikere i Vils. Du kan endda indhente 3 tilbud fra elektrikere i Vils hurtigt og nemt ved at bruge et par minutter på at beskrive din el-opgave. Så vil du i løbet af nogle få hverdage blive kontaktet af 3 forskellige elektrikere i Vils.\nElektriker Tjek gør det nemt for dig at finde en elektriker i Vils. Mangler din virksomhed her på siden, eller har du rettelser? Så skriv til os på elektrikertjek@gmail.com.


Johnny fik tæsk i stedet for mad på Godhavn - nu får han 300.000 i erstatning | Indland | DR\nJohnny fik tæsk i stedet for mad på Godhavn - nu får han 300.000 i erstatning\n28 Godhavnsdrenge fik i går erstatning for de overgreb, de blev udsat for i årene 1946 til 1976. Men hvad med alle de andre?\nJohnny Krøll Clausen var en af de børnehjemsbørn der blev udsat for systematiske overgreb på børnehjemmet Godhavn. Foto: DR Nyheder\n11. okt kl. 20:50 opdateret 15. okt kl. 16:18\nDer er ikke nogen døre i Johnny Krøll Clausens hjem i Roskilde. Med undtagelse af toiletdøren har han pillet dem allesammen ned og hængt gardiner op i stedet for.\nHan er panisk angst for små lukkede rum, og det har han været, siden han som 11-årig boede på det berygtede børnehjem Godhavn i Tisvildeleje, hvor han ofte blev lukket inde, når han skulle straffes.\nHan er en af de mange drenge, der i perioden fra 1946 til 1976 blev udsat for systematiske krænkelser på børnehjemmet, og han får stadig tårer i øjnene, når han skal fortælle om det.\nMen i dag er Johnny Krøll Clausen ogå lettet. Den erstatningssag der har stået på det seneste halve år, og som har handlet om en mulig godtgørelse til ham og 27 andre Godhavnsdrenge, er nu slut.\nSocial- og Ældreministeriet har indgået et forlig med de i dag voksne Godhavnsdrenge, og det betyder, at de allesammen får tildelt 300.000 kroner i godtgørelse. Det oplyser deres advokat Mads Pramming.\n- Det er en anderkendelse af, at det har været rigtig alvorligt, det der er foregået, og at det har været en krænkelse af deres menneskerettigheder. Og så er det et pænt beløb, selvom det selvfølgelig er helt umuligt at opgøre sådan en ulykkelig barndom i kroner og øre, siger han.\nMen selvom de tidligere Godhavnsdrenge selvfølgelig er glade for afgørelsen, så var den også forventelig, siger deres advokat.\nStatsminister Mette Frederiksen (S) undskyldte i sommeren 2019 på statens vegne for den misrøgt og de overgreb, som de tidligere børnehjemsbørn oplevede, og i februar i år fik 17 af de tidligere beboere tildelt samme erstatning, som der er givet i denne sag.\nDerfor havde det været mærkeligt, hvis de 28 "nye" ofre ikke havde fået samme anerkendelse, understreger han.\nNår man lå og sov, så kom læreren og hentede en\nJohnny Krøll Clausen, boede på Børnehjemmet Godhavn, fra han var 11 til 13 år\nFik tæsk i stedet for mad\nJohnny Krøll Clausen, der i dag er 65 år, medgiver, at han da er glad for afgørelsen og for erstatningen.\n- Men det kommer aldrig til at fjerne arene. Jeg ville hellere have haft, at man i tidernes morgen havde sørget for, at vi havde fået en psykolog, siger han.\nHan boede på Godhavn, fra han var 11, til han var 13 år og blev sendt dertil, fordi hans far mistede livet i en togulykke. Myndighederne mente dengang ikke, at Johnny Krøll Clauses mor kunne passe tre drenge alene, og derfor fjernede de den yngste - altså Johnny.\nPå børnehjemmet Godhavn oplevede Johnny Krøll Clausen at få tæsk næsten dagligt, at blive lukket inde i små rum og at blive voldtaget af en lærer.\n- Når man lå og sov, kom læreren og hentede en, og så gjorde han nogle grimme ting ved os, fortæller han og tilføjer:\n- Og så fik vi ofte tæsk i stedet for mad.\nI dag arbjeder han som taxachauffør, men oplevelserne fra dengang sidder stadig i kroppen på ham.\n- Nogle gange når jeg holder stille og ikke har noget at lave, begynder jeg bare at græde, fordi det kommer tilbage igen. Jeg har det altid inde i kroppen, siger han.\nDerfor vil han også bruge nogle af de penge, han får udbetalt, på at komme til en psykolog. For han er langt fra færdig med at bearbejde sine traumer.\nHvad med de andre? Der er jo flere end de 17 og nu 28 drenge der har været på Godhavn\nMads Pramming, advokat for de 28 Godhavnsdrenge\nSelvom der er blevet sat punktum for de 28 tidligere børnehjemsbørn, mener Godhavnsdrengenes advokat, Mads Pramming, at det er under al kritik, at det skulle tage så lang tid, før de fik deres erstatning. Specielt med tanke på, at 17 ofre allerede havde fået samme afgørelse.\nHan så gerne, at sager som den her blev løst uden at inddrage domsstolene. For det store spørgsmål er nu i følge Mads Pramming:\n- Hvad med de andre? Der er jo flere end de 17 og nu 28 drenge, der har været på Godhavn. Skal de også gå til en advokat og anlægge retssager for at få godtgørelse for de krænkelser, de har været udsat for af staten? Og hvad gør vi med dem, der har været på andre børnehjem?\nHan spår, at vi godt kan forvente os flere søgsmål af samme slags, hvis ikke myndighederne beslutter sig for at håndtere sagerne anerledes.\nDR Nyheder ville gerne have spurgt Social- og Ældreminister Astrid Krag (S) om, hvad der skal ske med de tidligere børnehjemsbørn, der endnu ikke har fået tilkendt en godtgørelse, men hun har ikke ønsket at stille op til interview.\nRettelse: Tidligere fremgik det af artiklen, at Godhavnsdrengene og deres advokat har været igennem en retssag. Det er rettet. Idet der blev indgået forlig, var der ikke tale om en retssag, men om forligsforhandlinger.


Her er 23.000 kvm jord til nye parcelhusgrunde sat til salg | ugeavisen.dk\nHer er er 23.000 kvm nu sat til salg. Foto: Jens Amtoft\nFor at imødekomme den store efterspørgsel på byggegrunde sætter Horsens Kommune nu et til salg-skilt i jorden på et stort areal i Østbirk.\nØstbirk: Efterspørgslen på byggegrunde i Østbirk er stor, og derfor sætter Horsens Kommune nu et areal på 23.000 kvm til nye parcelhusgrunde til salg.\nSom tidligere beskrevet i Horsens Folkeblad blev det på byrådsmødet sidst i april besluttet, at kommunen købte omkring 40.000 kvm ubebygget jord ved Nybakken og Bakkedalen i Østbirk med henblik på, at der skal bygges parcelhuse, ældrevenlige boliger og familieboliger.\nDe 23.000 kvm ved Nybakken kommer til at ligge i forlængelse af det nuværende boligområde.\nIndtil videre er der solgt 166 kommunale parcelhusgrunde i kommunen i år, og dermed har salget i år allerede overgået det samlede salg i 2020. Her blev der i alt solgt 156 parcelhusgrunde.\n- Vi oplever stadig en stor interesse for parcelhusgrunde, og når vi sætter nye grunde til salg, bliver mange af dem solgt lynhurtigt. Det har vi i år bl.a. oplevet i Nørrestrand, hvor vi solgte 30 grunde på én dag. Efterfølgende er der solgt yderligere 16 grunde, så vi er altså oppe på at have solgt 46 grunde i Nørrestrand, hvor vi nu kun har to ledige tilbage, fortæller Mette Munk Lauritsen, bosætningsguide i Horsens Kommune, i en pressemeddelelse.\nDet areal, der nu bliver sat til salg, ligger i udkanten af Østbirk og tæt på natur og skov. Området er sat til salg pr. 11. november 2021, og fristen på at byde på arealet løber til den 16. december 2021 kl. 12.\nDe grunde, der nu er på vej i Østbirk, egner sig rigtig godt til de købere, der gerne vil bo lidt uden for Horsens og være en del af et aktivt lokalområde med gode institutioner og skole\nNu skal det krible og krable blandt blomstrende planter: Nyt naturområde på vej ved badesø\nSmå stemmer i kirkerummet\nLille folk-festival trodser corona og melder udsolgt på rekordtid: Det tyder på, at folk er glade for konceptet\nKom på Brædstrup Bibliotek og hør om de bedste bøger fra 2021


Svineproducent opfører alternativ gylletransport\nI stedet for gyllevogne på vejene har en nordjysk svineproducent besluttet sig for at bygge landets største rørsystem til at transportere gylle.\nOffentliggjort: 21.04.21 kl. 16:07\nDaniel Overgaard fra Rakkeby vil gøre op med gylletransport på de danske landeveje.\nDerfor er svineproducenten i gang med at opføre Danmarks største rørsystem, der skal transportere gyllen mellem landbrug, biogasanlæg og markerne, skriver Nordjyske.\n"Jeg er overbevist om, at det snart bliver et krav, at al gylle skal afgasses af hensyn til klimaet, og jeg sikker på, at det her bliver en del af løsningen på trafikbelastningen," siger Daniel Overgaard til mediet.\nSvineproducenten, som har et biogasanlæg på sin bedrift, har længe ønsket at udvide sit anlæg fra 35.000 til 160.000 ton biomasse, men Hjørring Kommune har flere afvist ansøgningen grundet protester for en øget lastbiltrafik.\nRørsystemet gav dog grønt lys fra kommunen, og nu er fire bedrifter tilkoblet rørsystemet, og i løbet af sommeren vil yderligere syv komme med.


Følg Bjergmarathons Facebookside for nyheder og anden relevant information om løbet.\nDu finder siden her: Bjergmarathon på Facebook\n21. maj 2021 21. maj 2021\nVi har besluttet at gennemføre Bjergmarathon 2021, i en Corona tilpasset version. Det betyder, at der er ændringer på ruten og måske lidt mindre publikummer på Storetorv, men ellers vil vi forsøge at gøre det så “normalt” som muligt. Vi håber du vil være med? …og også dele budskabet blandt dine motionvenner.\nTilmelding på bjergmarathon.dk\nÅrets Bjergmarathon afvikles, såfremt det kan godkendes af myndighederne, i en version, der er tilpasset corona. Løbet vil til enhver tid skulle godkendes af myndighederne og dermed leve op til de gældende krav til sikkerhed og sundhed. Hvis løbet må aflyses på grund af corona-restriktioner eller corona-situationen i almindelighed, kan du få refunderet dit startgebyr.\nAabenraa Bjergmarathons 20 års jubilæum den 22. juni har allerede nu tiltrukket ekstra mange tilmeldinger i forhold til tidligere år.\nTo en halv uge før løbet, tirsdag den 4. juni, var der næsten 2000 tilmeldte til Aabenraa Bjergmarathon. På samme tidspunkt sidste år var tallet 1873 tilmeldte, mens det i 2017 var 1806.\nDet er særligt på maratondistancen, at der er ekstraordinært mange tilmeldte. Tirsdag den 4. juni var der over 200 tilmeldte. I 2018 og 2017 var henholdsvis 171 og 165 tilmeldte maratonløbere på løbsdagen.\nFormand for Aabenraa Bjergmarathon, Per Hussmann glæder sig over tendensen, som han ser flere forklaringer på:\nNye tiltag tiltrækker\n– Vi har rigtig mange nye tiltag i år: Vi har lavet helt nye ruter. Alle deltagere får en stor, flot jubilæumsmedalje og en jubilæumsbog om Aabenraa Bjergmarathon. Vi laver et særligt løb i løbet, hvor vi hylder alle de løbere, der i årenes løb er blevet nummer 1, 2 eller 3 på samtlige distancer. Og så er det bare noget særligt at løbe med i et jubilæumsår, siger Per Hussmann.\nHan forventer, at tilmeldingerne fortsætter med at tikke ind i de kommende uger.\n– Det er en generel tendens, at mange folk trækker deres tilmelding til de sidste par uger inden løbet. Så vi forventer en større slutspurt af tilmeldinger i den kommende tid, siger Per Hussmann.\nAabenraa Bjergmarathons 20 års jubilæumsløb løber af stablen lørdag den 22. juni. I anledning af jubilæet er der lavet nye løberuter, lige som starttidspunkterne for en del af distancerne er flyttet.\n28. februar 2019 7. marts 2019\nEn stor donation på 139.875 kroner fra Sydbank Fonden gør det nu muligt for Aabenraa Bjergmarathon at udgive en jubilæumsbog i forbindelse med løbets 20-års jubilæum til juni. Bogen skal fortælle historien om Aabenraa Bjergmarathon og skal blandt andet uddeles til alle deltagere i årets jubilæumsløb lørdag den 22. juni.\n– Sydbanks betydning for Aabenraa Bjergmarathon er enorm. Banken har alle år været hovedsponsor for løbet. Havde det ikke været for Sydbank, havde der næppe været et Aabenraa Bjergmarathon i dag. Med donationen fra Sydbank Fonden får vi nu muligheden for at formidle løbets historie og udvikling gennem tiderne, så den bliver husket og lever videre i fremtiden. Det er vi utroligt glade for, siger formand for Aabenraa Bjergmarathon, Per Hussmann.\nEfterspørger historier og billeder\nSammen med en af de oprindelige initiativtagere til Aabenraa Bjergmarathon, Anne Grete Jacobsen, indgår Per Hussmann sammen med selvstændig journalist Bjørn Voldbjerg i det redaktionsudvalg, der er ansvarlig for udgivelsen.\n– Jubilæumsbogen om Aabenraa Bjergmarathon bliver en billedbåret udgivelse med en række små personhistorier og sjove nedslag i løbets historie. Derfor vil vi også rigtig gerne høre fra løbere, frivillige og publikummer, der har sjove historier og gode stemningsbilleder fra løbet gennem de seneste 20 år, siger Per Hussmann.\nHos Sydbank var man ikke tvivl om, at banken gerne ville støtte jubilæumsudgivelsen:\n– Sydbank var med fra start og vi er naturligvis stolte af fortsat at være med, når der i år skrives 20 års historie. Støtten fra Sydbank Fonden, gør det desuden muligt at fortælle historien om, hvad et stærkt lokalt engagement, et professionelt samarbejde og mange frivillige kræfter gennem 20 år kan skabe – et sønderjysk flagskib, siger privatdirektør i Sydbanks Aabenraa afdeling i Storegade, Ole Jensen.\nJubilæumsbogen om Aabenraa Bjergmarathon trykkes af Mohrdieck Tryk i 4000 eksemplarer i et handy, læsevenligt format. Jubilæumsbogen udleveres blandt andet til alle deltagere i årets løb og til sponsoren Sydbank.\nHar du en sjov oplevelse og et godt billede fra et af de 19 bjergmarathoner, som du vil dele med læserne af bogen, er du meget velkommen til at kontakte skribent og redaktør på jubilæumsbogen, Bjørn Voldbjerg på: bjorn@attrakt.dk\nAnne Grete Jacobsen var også en del af den første initiativgruppe, som oprindeligt ville markere årtusindskiftet med et marathonløb. Aabenraa Bjergmarathon blev dog en fast tilbagevendende begivenhed i Aabenraa. Fotoet er fra 1999 og er taget af Gerd Larsen.\n25. januar 2019 7. marts 2019\nDet eneste du skal gøre, er at dele dit personlige ambassadør-link til dine venner, og få dem til at tilmelde sig Aabenraa Bjergmarathon 2019. For hver tilmelding der kommer via dit personlige link får du rabat på næste års Bjergmarathon. Det gælder ved minimum 5 tilmeldinger, men så får du også 50% rabat på Bjergmarathon næste år.\nFår du flere end 5 til at tilmelde sig, så får du 10% ekstra pr. deltager. 6 personer = 60% rabat, 7 personer = 70% rabat osv. Der er ingen maksimum grænse for antallet der må bruge dit ambassadør-link. Opnår du fx. 200% rabat, får du dit eget + et ekstra startnummer gratis næste år!\nDu får dit personlige ambassadør-link sammen med din kvittering når du tilmelder dig løbet.\nRammerne for det 19. Aabenraa Bjergmarathon ser ud til at blive optimale: Byfornyelsen af Vestergade bliver færdig til tiden, vejret tegner godt til løb og antallet af tilmeldte er på niveau med sidste år.\n– Vi er stolte af, at interessen for at deltage i Aabenraa Bjergmarathon er så stærk som den er, for der er kommet mange nye løb til i senere år. Det fortæller mig, at vi har et stærkt koncept, som folk gerne vil være en del af – både løbere, tilskuere og sponsorer, siger formand for Aabenraa Bjergmarathon, Per Hussmann.\nI år falder Aabenraa Bjergmarathon sammen med Skt. Hans lørdag den 23. juni.\n– Vi håber, at der kan opstå ekstra synergi mellem de sommertraditioner, som venner og familier har i forbindelse med Bjergmarathon og Skt. Hans. Det er jo oplagt at lade den gode stemning fra løbet fortsætte til en hyggelig midsommerstund, siger Per Hussmann.\nBjergmarathon indvier områdefornyelse\nI Bjergmarathons epicenter Storetorv samt på opløbsstrækningen på Vestergade er rammerne for den gode stemning optimale: I modsætning til sidste år, hvor der var grus flere steder på Storetorv, står både Vestergade og Storegade i år fuldstændigt færdigrenoverede og indbydende.\n– Med færdiggørelsen af Vestergade er områdefornyelsen af den sydlige midtby næsten færdig. Så det er naturligvis en ære, at Aabenraa Bjergmarathon bliver det første event til at indvi og trykprøve det områdefornyede område omkring Storetorv, siger formand Per Hussmann.\nStemningen på Storetorv bliver i år suppleret med storskærm med livestreaming og liveradiosending. Ude på ruterne har forskellige sponsorer igen i år stillet forskellige hotspots op, der skal peppe løberne gennem strabadserne.\nDet er muligt at onlinetilmelde sig en af de mange forskellige distancer via www.sportstiming.dk helt frem til torsdag d. 21.6. til midnat.\nHerefter er det muligt at eftertilmelde sig ved personligt fremmøde i løbssekretariatet i Statsforvaltningen på Sct. Nicolai Gade fra fredag kl. 15-19 og lørdag morgen fra kl. 8.\nI løbssekretariatets åbningstid er det også muligt at afhente løbenummer og løbechip\nDet er vigtigt at træne sit energi indtag under træning. Afprøvet det på dine træningsture for at teste om maven kan klare det. Det er træls at løbe tør for energi eller endnu værre, at få dårlig mave…!\nDet samme gælder væske. Man kan for eksempel løbe forbi kirkegårde (Der er altid en vandhane) eller løb runder hvor du har lavet dit eget depot. Personligt er jeg glad for cola når jeg løber marathon. Til Bjergmarathon er der også mulighed for vand og energidrik.\nVarmen spiller også ind i juni måned. Man sveder salt ud af kroppen og nogle vil kunne have gavn af elektrolytter eller saltsticks for at undgå kramper.\nPå ½ marathon og marathon distancen vil det være en fordel at drikke ved hvert depot. Kroppen kan max optage 800 ml i timen, så alt med måde ved væskedepoterne.\nEr man til energi gels er det vigtigt at indtage vand efterfølgende. Ellers optager kroppen det ikke ordentligt. Gels tages hver 30-45 min. Også gerne en ca. 5-10 min inden start.\nLige meget hvad man gør, så er det vigtigt, at man ikke først afprøver sin energi strategi på konkurrence dagen.\nArrangørerne af Aabenraa Bjergmarathon har brug for op mod 200 frivillige hjælpere for at kunne afvikle den sønderjyske løbefest, der i år løber af stablen lørdag den 23. juni.\n– Vi er dybt afhængige af at kunne rekruttere nok hjælpere, siger frivilligkoordinator Lone Nicolaisen.\nDerfor opfordrer hun alle, der har lyst til at give en hånd med, til at melde sig under hjælper-fanerne allerede nu. Både frivillige, der tidligere har været hjælpere og nye interesserede.\n– Aabenraa Bjergmarathon er kåret som det bedst organiserede motionsløb i Danmark. Det er fordi, vi har så mange dedikerede hjælpere, der brænder for at skabe en god oplevelse for både løbere og tilskuere. Den gejst vil vi gerne bevare og udbygge, så vi kan blive ved med at udvikle Bjergmarathon, siger Lone Nicolaisen.\nAabenraa Bjergmarathon har brug for hjælpere til at vise løberne vej, stå i væskedepot ud på ruterne, stå i sekretariatet og stille op og rydde op.\n– Der er mange forskellige tjanser, så man kan vælge den, man synes er sjovest eller den, man kan afse tid til. Vi har opgaver både fredag, lørdag og søndag og af kortere eller længere varighed, siger Lone Nicolaisen.\nDet er oplevelsen af at være en del af et sjovt fællesskab, som Lone Nicolaisen håber kan lokke en stor flok frivillige til at melde sig som hjælpere i god tid.\nEn af de hjælpere, der allerede har meldt sig under fanerne, er Rachelle E. Bech, der i år skal være frivillig for fjerde gang:\n– Jeg synes, det er fedt at hjælpe og være en del af et fællesskab og en stemning, hvor man hepper på hinanden. Jeg elsker at se løberne lykkes med deres mål – uanset om det er at gennemføre eller opnå en god tid. Og så synes jeg, det er vigtigt at støtte op om lokale begivenheder, siger Rachelle E. Bech.\nSom hjælper til Aabenraa Bjergmarathon får man forplejning på dagen, en hjælper t-shirt og adgang til den afsluttende hjælperfest.\nMan kan melde sig som hjælper til Aabenraa Bjergmarathon via www.sportstiming.dk frem til tirsdag den 5. juni.\nAabenraa Bjergmarathon afvikles i år for 19. år i træk. Det foregår lørdag d. 23. juni med løbedistancer på 5 km, 10 km, halv- og helmarathon, halvmarathon stafet, to børneløb og en walkrute på 5 km.\n15. marts 2018 13. marts 2018\nNu er der hjælp og motivation at hente for alle, der kunne tænke sig at komme i gang med at løbe. Hver mandag aften fra den 26. marts og frem tilbyder Aabenraa Bjergmarathon og AaiG gratis fortræning for motionister og løbere på alle niveauer.\nFortræningen er en oplagt mulighed for familier, kolleger, motionister og løbere at have det sjovt sammen og komme i form til Aabenraa Bjergmarathon.\n– Nu er den lange vinter endelig forbi. Jeg møder mange, der overvejer at komme i gang med motion og løb, nu hvor det begynder at blive sjovt at være udendørs. Men tit mangler de lige den allersidste motivation, eller også kan de ikke finde en træningsmakker på samme niveau. Her er den gratis fortræning et rigtigt godt tilbud, siger formand for Aabenraa Bjergmarathon Per Hussmann.\nTil fortræningen inddeles motionister og løbere i forskellige niveau- og tempohold, hvorefter der løbetrænes i Hjelm Skov og ude på løberuterne. To mandage i løbet af forsommeren arrangeres der testløb, hvor man kan teste formen af på 5, 10 og 15 kilometers distancer.\nDet er AaiG, der stiller instruktører til rådighed for den gratis fortræning. Første træningsaften er mandag den 26. marts. Mødestedet er altid Aabenraa Stadion på Vestvejen. Det er ikke nødvendigt at tilmelde sig fortræningen – man dukker bare op kl. 18.30.\n– Men det er en god idé at tilmelde sig vores Facebook-gruppe ”Fortræning Aabenraa Bjergmarathon”. Så får man aktuel information og løbende motivation til at huske at sætte mandag aften af til social motion, siger Henning Olsen, der er tovholder for AaIG’s fortræningstilbud.\nMeld dig ind i Facebookgruppen Fortræning Aabenraa Bjergmarathon her\nAabenraa Bjergmarathon har startet et anderledes samarbejde med den danske bjergløber Kristina Schou Madsen.\nKristina Schou Madsen, 31 år gammel, og Aabenraa Bjergmarathon har indledt et strategisk samarbejde, hvor Kristina løbende vil skrive spændene og inspirerende indlæg til Bjergmarathons Facebookside.\nKristina startede sin løbekarriere i 2008, hvor hun løb sit første halvmaraton og siden hen har hun deltaget i over 100 officielle løb på den halve, hele og ultradistancen, hvor hun bl.a. har vundet ekstremløbet Volcano Marathon, Atacama samt et af verdens hårdeste etapeløb Jungle Ultra. Kristina har også deltaget i Aabenraa Bjergmarathon, bl.a. med en flot 3. plads i 2012. Derudover løber hun på det danske traillandshold.\n”Samtidig med Kristina er en succesfuld løber, arrangerer hun også flere motionsløb i Kolding. Det betyder, at deltagere i Aabenraa Bjergmarathon og deltagerne ved Kristina Extreme Runnings motionsløb,vil kunne opnå specielle fordele” udtaler Per Hussmann, formand for Aabenraa Bjergmarathon.\nI 2015 stiftede hun virksomheden “Kristina Extreme Running”, hvor hun beskæftiger sig med foredrag, træningsvejledning og motionsløb. (koldinginmotion.com)


Le Mans 2012 - Sport - Motion-onlines Forum\nHome Træning, kost og sundhed Sport Le Mans 2012\nStarted by jarvig13, June 12, 2012\nPage 1 of 2 jarvig13 218\nSå skal vi til det igen. Le Mans med gode udsigter til danske sejre.Testdag: 3.6.2012Kvalifikation: 13.-14.6.2012Løb: 16.-17.6.2012Regelændringer2012 er ikke et at de store regelændringsår. 2011 var et stort regelændringsår og Le Mans laver (for at holde udgifterne nede for deltagerne) som regel kun småændringer årene efter en stor regelændring. Årets regelændringer kan opdeles i trei) Større lighed mellem benzin- og dieselvogne: Dieselvognene får ca. 7 % mindre effekt end sidste år og tankene skal være 5 L mindre end sidste år.ii) Sikkerhed: Det er i LMP1, LMP2 og FLM nu obligatorisk med "hajfinen" mellem cockpit og bagvinge. Dette skulle (efter tests) bedre sikre at vogne ikke ruller rundt efter kollisioner....jævnfør sidste års alvorlige ulykker, hvor ingen dog kom alvorligt til skade. Ligeledes skal sidespejle være større for alle klasser (undtagen LMP1) og skal kunne elektrisk justeres så de altid giver optimalt udsyn.iii) Hybridbiler: Det er tilladt med elektriske motorer på forhjulene der bruger energi opsamlet under nedbremsning. For ikke at give hybridbilerne overdrevne fordele ved eventuelt regnvejr må de første aktiveres over 120 km/t. Hvis det bliver regnvejr, så alle dog enige om, at hybridbilerne vil have en seriøs fordel.Analyse af klasserneLMP1Grundet økonomiske overvejelser trak Peugeot sig ud af Le Mans i år. Audi fortsætter dog med uformindsket styrke. Heldigvis har Toyota meldt sig som seriøs konkurrent til Audi (ellers ville det blive kedeligt), og udover stærke vogne, så har de også hentet de fleste af kørene fra det gamle Peugeot-team.Audi stiller med 3 vogne + de har "udlånt" en til Audi Sport North America, et privat team, dog med masser af hjælp og støtte fra Audi. Den private Audi plus den ene af fabriks-Audi'erne er videreudviklinger af sidste års model og kaldes Ultra. De to resterende Audi'er kaldes Hybrid og er netop hybridvogne. Dieseltræk på baghjulene og elektromotor på forhjulene.I begyndelsen af året var ultraerne lidt hurtigere end hybriderne. Men Tom K. har forklaret, at det ikke er underligt, da det kræver en anden køreteknik, en anden opsætning af vognen og en finjustering af arbejdet mellem diesel- og elektrokræfterne. Tom kører hybrid.Som foråret er gået er hybriderne blevet hurtigere og ved testdagen var Toms vogn den hurtigste af alle, et mulehår foran de to andre fabriks-Audi'er og en lille slat foran Toyota'erne.Man kan dog ikke ligge for meget i resultatet, idet alle er enige om, at alle 6 førende vogne nok vil kører noget stærkere op til løbet.Bliver det tørvejr ser det ud til at blive en meget lige kamp mellem Audierne. Bliver det regnvejr skulle hybriderne være ret sikre på sejr, hvis ellers deres nye teknologi ikke går i smadder. Audi har kørt meget med deres nye vogne og de ser utroligt driftsikre ud.Toyota stiller med to nye hybridvogne. Såvel i driftsikkerhed som fart har de overrasket alle indtil nu. De ser pt ud til at være lidt langsommere (men ikke meget) end Audi'erne. Om de kan opretholde et højt race-tempo og holder til 24 timer det vil tiden vise. Men de ser pt. stærke ud til at køre med om sejren hvis de holder tempo og ikke går i smadder.Andre vogne: Ligegyldige reelt. Ingen andre vogne vil kører med om sejren i LMP1 eller den samlede sejr.Danskere:Tom Kristensen: I tørvejr kører han med om sejren med sikkerhed (hvis vognen holder). I regnvejr har jeg meget svært ved at se nogen true Toms vogn (hvis den holder) med kombien af teknik og stærke regnvejskørere.Vejrudsigten siger pt skiftende vejr, både sol, overskyet og regn.LMP2En umulig klasse at udtale sig om i år. Den er utroligt lige og de 10 bedste vogne kan alle køre med om sejren.Danskere:David Heinemeier Hansson. Kender ham ikke!! Men han kører i et godt team og vogn (OAK racing, Morgan-Nissan). Faktisk var hans vogn, med ham bag rettet, den hurtigste LMP2 under testdagen. Tør ikke udtale mig om hans muligheder specifikt udover at han helt sikkert er med i gruppen af vogne der kan vinde kategorien.LMGTE proBliver en dyst mellem Ferrari 458 og Corvette. De fire Ferrari'er og de to Corvetter er meget lige. Det ser dog ud til at Ferrari'erne er marginalt hurtigere. Til gengæld ved vi, at Corvette'rne ikke er til at slide op. Om Ferrari over 24 timer virkeligt kan true Corvette, det er tvivlsomt. Men farten har de i hvert fald.Danskere:Jan Magnussen: Som altid bland favoritterne til at vinde klassen som han har gjort så mange gange før.LMGTE amDenne klasse er det klassiske opgør mellem Ferrari (458) og Porsche (911). I år dog med et stærkt team fra Aston Martin (med tre danske kørere). Bilerne er som altid meget lige og det er svært at pinpointe favoritter. Det bliver et hundeslagsmål.Danskere:Christoffer Nygaard, Kristian Poulsen og Allan Simonsen: De kører alle i vogn nr. 99 en Aston Martin. De hører helt sikkert til en af de stærkeste teams og vogne. Faktisk kørte de klart hurtigst af alle vogne i klassen til testdagen. Også i denne klasse har vi kørere med der klart kører med om sejren, hvis alt går vel.\nEdited June 12, 2012 by jarvig13\ntann3r and christianspoer like this\nflot analyseærgerlig over ikke at være tilstede når nu Tom vinder igen (var der i 2008, det var bare fest!!)\nEdited June 12, 2012 by JernHenrik\nKender nogen et sted man kan streame det?\nForresten er Le Mans efterhånden blevet ret progressive. Dette helt modsat før i tiden, hvor de var svære med at få tilpasset ting, så de passede til tidens teknik. Nu om dage tilpasser de sig ikke bare.....de presser på for at være foran.I år stiller Nissan f.eks. op med deres Delta Wing. Dens konkurrence-resultat vil ikke gælde i de officielle resultat. De stiller dog op som "opvisning" og racer med i løbet. Delta Wing'en er en eksperimental-vogn, hvor hensigten er at vise, at man med lille motor, lille brændstofforbrug og lav luftmodstand kan lave en hurtig bil der næsten kan følge med LMP1 vognene.Til næste år vil denne "special-klasse" blive tildelt til vogne der kun kører på el. I de rigtige klasser er der lagt op til, at det næste år vil være lovligt at køre på brint.Spændende ting. Godt at se Le Mans presse på med at give eksperimentale teknikker en plads næste forrest i løbet.\nHvem er det, der presser på? Er det en bestemt person (eller flere), der har betydet skiftet i holdning? Er det den franske stat? FIA?\nHvem er det, der presser på? Er det en bestemt person (eller flere), der har betydet skiftet i holdning? Er det den franske stat? FIA?Det er ACO (Automobile Club de l'Ouest - Frankrigs største bil-klub) der suverænt bestemmer, hvordan Le Mans skal afvikles. Hvordan magtstrukturen er internt i ACO ved jeg ikke.Nu kunne det lyde som om, at Le Mans indtil de seneste 10 har været sløve og bagstræberiske. Det er ikke tilfældet. Ligesom F1 så har Le Mans seriøst været med til at udvikle ny teknologi som almindelige biler senere optager som standardudstyr. Men indtil for en ca. 10 år siden, kom udviklingen fra de enkelte teams/fabrikker/vognproducenter, der på de rimeligt frie regler der har været gennem tiderne har prøvet at få en edge i forhold til konkurrenterne. Det "nye" er, at det nu ACO som presser på med regler der giver ny teknologi fordele i forhold til de gamle.Uden at du må hænge mig op på det, så mener jeg at have læst, at denne udvikling primært skyldes at ACO oplevede lidt faldende interesse for Le Mans i begyndelsen af 00'erne og de mente, at hvis de intet gjorde, så ville Le Mans uddø. De mente, at store, brølende, støjende, svinende og benzin-sluprende vogne simpelthen gav det forkerte image overfor samfundet, et samfund som gik mere og mere op i dagligdagsbiler der kørte langt på literen, kørte andet end benzin, ikke svindede så meget og hvor sikkerhed var i fokus. Denne "trend" i samfundet mente ACO de måtte tilgodese i Le Mans. Og gav de ikke fordele til nye teknikker i den retning, så ville teknologien ikke endnu være moden nok til at kæmpe med den eksisterende teknologi. Så for at give fordele til ny "grøn teknologi", så har ACO presset på med at give grønne teknologier store fordele.Personligt er jeg glad for denne udvikling. Jeg synes det er fedt at se racing-bud fra f.eks. diesel, brint og el.\nEdited June 15, 2012 by jarvig13\nEn kort gennemgang af kvalifikationenOverraskende nok blev langt de fleste bedste tider sat i onsdagens kvalifikation, hvor det er normalt at de hurtigere tider tikker ind i de døende minutter af torsdagens kvalifikation. Jeg var lidt overrasket over, hvor lidt hurtigere Audi var om torsdagen. Men NcNish og Dr. Ulrik påpegede begge, at Audi havde valgt kun et give hver Audi-vogn en eneste omgang, hvor de kørte efter pole-position. Bilerne mødte forskellig traffik og derfor blev tiderne noget mere spredte end jeg havde regnet med. Alle andre omgange kørte Audi for at optimere vognene, opsætningen, hvordan stints skulle opbygges, dækslid osv til selve løbet. Typisk Audi der meget sjældent har kørt meget efter pole-position....kom den var den fin, kom den ikke, så var det også fint.Derimod er der ingen tvivl om, at Toyota pressede citronen til det yderste i de sidste minutter af kvalifikationen. Derfor kom de også meget tæt på Audi.Bedste Audi (og dermed hurtigste vogn i feltet) kørte på 3:23,8. Tom vogn havnede på 4. pladsen, 1,6 sek efter. Toyota'erne kom ind på flotte 3. og 5. hurtigste tid hhv. 1,1 og 1,7 sek efter.Orca-Nissan har domineret totalt i LMP2. Kun en enkelt Morgan-Judd kunne presse sig ind i top 6. David Heinemeier Hansson kom i sin Morgan-Nissan ind på en fin 7. plads kun 1,7 sek efter bedste LMP2. Men hele 10 vogne er indenfor 2,5 sek af hinanden. Denne klasse er meget, meget åben og enhver af disse 10 vogne kan vinde.LMGTE pro havde både overraskelser og ikke overraskelser. Overraskelsen var at fabriks-Aston Martinen kom ind i en flot næstbedste tid. Det ikke overraskende var at Ferrari var hurtigst, men at Corvette ikke var langt efter. Jan kom ind i 5. hurtigste tid, 1,8 sek efter bedste tid. Aston Martin'en, de to Ferrari'er og de to Corvetter kan alle vinde klassen og det er svært at se en anden vogn end de fem vinde.LMGTE am kørte næsten lige op med pro'erne. Det er utroligt. Porsche satte sig på de to bedste tider, mens Aston Martin'en med de tre danskere kørte i 3. bedste tid, 1,1 sek efter. I det hele taget så Ferrari'erne ikke så stærke ud i am som forventet. Porsche sidder tungt på det og det ser ud til at blive et opgør mellem Porsche'rne, den "danske" Aston Martin og den bedste Ferrari.Ikke meget har ændret sig med danskernes chancer.Tom K: Tørvejr blandt de 2-3 største favoritter til samlet sejr, regnvejr og jeg sætter ham som ret klar favorit.David HH: Ligger i bunken af meget lige LMP2'ere og vil som enhver i denne bunke kunne køre med om sejren.Jan M: Ca. som forventet og vil som altid kunne køre med om sejren, bl.a. fordi Corvetter bare kører og kører uden at få problemer.Dansker Aston Martin'en: Total lige kamp med de førende Porsche'r og den bedste Ferrari. Enhver af de førende Porsche'r, Aston Martin'en og den førende Ferrari kan løbe med sejren.\nHvis det bliver regnvejr om natten, så kører Tom de andre totalt agterud. Han er kendt for at være en af de bedste nattekørere i feltet, måske dén bedste. Og specielt når det er regnvejr om natten plejer han at gå helt amok og stint efter stint sætte konstante meget hurtige omgange, hvor modstanderne typisk kun kan følge med i enkelte omgange, mens de generelt mister adskillige sek pr. omgang ellers.Nat + regnvejr + hybridteknik + Tom => kan ikke slås med mindre vognen går i smadder mekanisk eller elektronisk.\nSå er der regnvejr over Le Mans. "Desværre" ser det ud til, at regnvejret er mest intenst inden løbet, mens det langsomt drypper af over aftenen og at natten og søndagen vil være mere skyet end egentlig regnvejr. Der kan ikke udledes meget af morgenens tidlige warm up, da banen var meget regnvåd det meste af træningen, men blev meget bedre de sidste minutter. Dem som nåede at få en rimelig trafikfri omgang i de sidste minutter fik klart bedre tider end dem som ikke gjorde.\nInb4 en ferrari kører Toms bil af banen efter 20 minutter...\nSå er vi klar. Share this post\nFor lige at forklare forskellen mellem Audi Ultra og Audi Hybrid (som retteligt hedder Audi E-Tron Quattro, men det gider jeg ikke skrive).Udgangspunktet var sidste års model. Min vægtgrænsen i LMP1 har i mange år været 900 kg og er det stadig. Audis R18 fra sidste år vejede naturligvis 900 kg på grammet. Man gik med det samme igang med at udvikle etron-modellen. Det stod hurtigt klart, at den nye teknologi ville veje omkring 80 ekstra kg. Med det samme gik Audi derfor igang med at finde ud af, hvordan de kunne finde 80 kg til den nye model. De er gået radikalt til værks og har sparet vægt i stort set hver eneste komponent i bilen. Specielt er deres transmission ekstremt avanceret. Det er en videreudvikling af transmissionen brugt i F1-biler. Problemet er at den lette F1-transmission har det svært ved en GT-vogn (altså en vogn i f.eks. Le Mans). Transmissionen indgår som et strukturelt element i selve konstruktionen af vognen (altså ikke en dims der klistret på et allerede bærende chassis, men en del som selv indgår i konstruktionen af chassiset). Og en GT-vogn vejer næsten det dobbelte, har et over dobbelt så stort drejningsmoment og skal holde 16 gange så lang tid som i en F1-bil. Det har derfor været ekstremt krævende at udvikle en transmission til at virke i et Le Mans løb.Men tilsammen har Audi fundet 90 kg på den konto. Når Audi Ultra hedder ultra, så er det fordi den i princippet er ultra let, omkring 810 kg. Vognen skal jo veje 900 kg. Så Audi har brugt ballast til at komme op på 900 kg. Når ultraerne stort set kan følge med hybriderne, så er det fordi Audi har kunne lægge denne ballast så det er optimalt for bilens køreregenskaber, specielt gennem sving og acceleration efter svinget.Hybriderne har 10 kg ballast som selvfølgelig også er optimeret, men af naturlige grunde ikke så optimalt som ultraerne.En anden lille - men vigtig - forskel mellem de to typer er, at ultraerne må have 60 L diesel i tankene, mens hybriderne kun må have 58 L. Altså i princippet en lille fordel til ultraerne her.Toyotas hybrid er benzindrevet og må derfor have 65 L i tanken. Men formentlig er den også lidt mere tørstig end Audi'erne.Men angående brændstoføkonomi så er det meget usikkert i år, da det for os udeforstående personer er meget svært at vide hvordan hybridteknikken hjælper/ikke hjælper på brændstoføkonomien.\nEdited June 16, 2012 by jarvig13\nEfter en stærk start af Audi nr. 1, så kører de to førende Audi'er (nr. 1 og nr 2, den sidste Toms vogn) totalt lige pt.Toyota følger med i omgangstiderne, men indtil videre så ser de ud til at køre én omgang mindre pr stint end Audi. Dyrt i det lange løb.\nToms vogn var uheldig med at samle et stort stykke gummi op og det ødelagde lidt hans omgangstider. Stykket blev fjernet men kostede lidt over en omgang. Til gengæld har Tom siden udbedringen af uheldet været konstant hurtigste mand på banen. Om det er fordi han bare kører normalt stærkt eller det fordi han nu presser vognen for at hente det tabte (altså ændre strategi), det er jeg ikke klar over.\nFor hulen hvor Le Mans hjemmeside dårligt kørende i år. Ingen opdateringer siden kl 16. Og live timingen er nede. Fandt en anden side at live time fra, men den er også gået ned.En pinsel ikke at kunne følge med i omgangstiderne.\nNu kan jeg selvfølgelig tage fejl. Men jeg synes at kunne analysere mig frem til at Toms team/vogn har gamblet og det har givet den en fordel. Den førende Audi og Toyota gik med det samme ind til at få tanket op og få friske dæk på selvom de begge kun var midt i deres stint. Men Capello blev på banen. Havde næsten lige skiftet dæk. Så nu bruges brændstof bag safty car = dette giver Capello en fordel...specielt fordi han samtidigt har vundet en ekstra safty car placering frem og nu estimeret kun er ca. 1 min efter de førende når løbet går igang.Hvis manøvren virker, så har Toms vogn næsten tjent en halv omgang på denne detalje, idet såvel de førende biler som Toms vogn jo brænder samme mængde brændstof af efter deres respektive safty cars.\nFerrari er da glade for at køre Audi af banen.\nSå er Tom i vognen. Godt nok ikke i regnvejr. Men det er her Audi nr. 2 skal æde den førende. Det bliver med garanti et langt, langt stint.\nTom har ædt en halv omgang på den førende Audi på 2½ stint. Sådan. Nu er han kun 45 sek efter.\nLige stået op. Tom fører. Yes.\nTom (Audi 2) har 59 sek. ned til nr. 2 (Audi 1)?\nTom kørte meget ind på den førende vogn i løbet af natten. Jeg gik i seng kl ca. 3:30 da Tom skiftede til NcNish. Ser ud til at Toms vogn (uden Tom) herefter tabt langsomt terræn til den førende vogn. På et eller andet tidspunkt måtte den førende vogn undvige en Corvette, kørte lidt af og måtte i pit for at tjekkes => Tom kom i front.\nAudi 1 er forrest nu? Pit stop? Fulgte ikke med...\nDeres pitstops er ikke synkrone. Så de ligger og skifter føringer. Men gennemsnitligt er det Audi nr. 2 der er i spidsen, da de næsten har hentet Audi nr. 1's pitstop cyklus.


SCT. NORBERTS BØRNEHAVE Vestre Engvej 42, 7100 Vejle - PDF Free Download\nDownload "SCT. NORBERTS BØRNEHAVE Vestre Engvej 42, 7100 Vejle"\n1 VEDTÆGT for den private daginstitution Sct. Norberts Børnehave. 1. Den private institutions navn er Sct. Norberts Børnehave. Institutionen er oprettet af Sct. Norberts Skole i henhold til 36a i lov om friskoler og private grundskoler m.v. Dens hjemsted er Vejle kommune, og beliggenheden er. 2. Det er institutionens formål at virke som daginstitution for børn, der er fyldt 2½ år, og indtil de begynder i børnehaveklasse. Til varetagelse af forældrenes indflydelse jfr. Dagtilbudsloven, nedsættes en forældrebestyrelse jfr. tillæg til denne vedtægt. Stk. 2. Institutionens målsætning er ud fra et kristent livs- og menneskesyn, gennem et pædagogisk og socialt arbejde at medvirke til at give hvert barn de bedste udviklingsbetingelser for dets personlighed. Denne målsætning danner grundlag for det pædagogiske arbejde i dagligdagen. Børnehaven tilbyder et kristent miljø, hvor fællesskab, næstekærlighed, respekt for det enkelte menneske og omsorgen for naturen er bærende værdier. 3. Den private institutions ledelse består af en bestyrelse, der varetager den overordnede ledelse, og skolelederen, der under ansvar overfor bestyrelsen varetager den pædagogiske og administrative ledelse og drift af institutionen. Den daglige ledelse varetages af en afdelingsleder. Stk. 2. Bestyrelsen fastsætter den daglige åbningstid inden for en ugentlig åbningstid, der som minimum svarer til beregningsgrundlaget for størrelse af det kommunale tilskud. 4. Institutionsbestyrelsen består af 6 medlemmer, der for to år ad gangen udpeges/vælges således: a. To medlemmer udpeges af Sct. Norberts Stiftelse b. To medlemmer udpeges af menighedsrådet ved Sct. Norberts Kirke c. To medlemmer vælges af og blandt forældrene til elever på skolen (forældrekredsen). Herudover deltager i bestyrelsens møder, uden stemmeret, følgende: Skolens leder og viceskoleleder\n2 Institutionens afdelingsleder 1 medarbejderrepræsentant. Stk. 2. Det ene under stk. 1a og stk. 1b udpegede bestyrelsesmedlemmer samt det ene under stk. 1c valgte medlem afgår i ulige årstal pr. den 1. april, mens det andet under stk. 1a og stk. 1b udpegede medlemmer samt det andet under stk. 1c valgte medlem afgår i lige årstal ligeledes pr. den 1. april. Hvert år vælges for et år et af forældrekredsen fastsat antal suppleanter for de under stk. 1c nævnte medlemmer. Suppleanterne optages automatisk i bestyrelsen, hvis en eller begge medlemmer nævnt under stk. 1c træder ud af bestyrelsen. Genvalg kan finde sted. Stk. 3. Bestyrelsen kan fastsætte nærmere retningslinier for afholdelse af forældremøder, valg, valgprocedure m.v. Stk. 4. Skolens leder og afdelingslederen fungerer som bestyrelsens sagsbehandlere. Medarbejderrepræsentanten vælges for en to-årig periode. 5. Bestyrelsen konstituerer sig selv med en formand og en næstformand. Stk. 2. Bestyrelsen afholder mindst 4 møder årligt. Stk. 3. Bestyrelsen er beslutningsdygtig, når mindst halvdelen af medlemmerne er til stede. Stk. 4. Bestyrelsesmøder indkaldes af formanden. I tilfælde af formandens varige forfald, eller hvis formanden ikke - trods henstilling fra mindst to medlemmer - indkalder til møde, kan to medlemmer indkalde til møde. Stk. 5. Bestyrelsens afgørelser træffes, medmindre andet er bestemt i vedtægten eller i forretningsordenen, ved almindelig flertalsbeslutning. Stk. 6. Beslutninger om følgende kræver 5/6 flertal: Indgåelse og ophævelse af aftaler, som berører institutionens kapital eller formue. Ejendomsforhold. Ansættelse og afskedigelse af afdelingleder og medarbejdere. Ansættelse af medarbejdere kan evt. uddelegeres. Vedtægtsændring. Nedlæggelse af institutionen. Stk. 7. Over bestyrelsens forhandlinger og trufne beslutninger udarbejdes der et skriftligt referat, der tilstilles samtlige bestyrelsesmedlemmer senest 14 dage efter mødet, og godkendes på det efterfølgende møde.\n3 Bestyrelsen fastsætter herudover selv sin forretningsorden, der skal forefindes skriftlig. Stk. 8. Bestyrelsesarbejdet er i h.t. forvaltningsloven og straffeloven underlagt en almindelig tavshedspligt, der fortsætter efter bestyrelsesmedlemmet er udtrådt af bestyrelsen. Bestyrelsen er forpligtet til skriftligt at orientere nye bestyrelsesmedlemmer om denne tavshedspligt og modtage kvittering for bestyrelsesmedlemmets modtagelse af denne orientering. Stk. 9. Det påhviler bestyrelsen at sørge for, at nyvalgte bestyrelsesmedlemmer og suppleanter umiddelbart efter deres valg til bestyrelsen er gjort bekendt med nærværende vedtægt, kommunens vilkår for godkendelse af privatinstitutionen samt bestyrelsens eventuelle skriftlige forretningsorden og øvrige i institutionens gældende retningslinier. 6. Der udarbejdes hvert år en virksomhedsplan for institutionen. Udarbejdelsen sker i samarbejde mellem forældrebestyrelsen, institutionsbestyrelsen og den daglige ledelse og institutionens personale, på den måde at afdelingslederen er ansvarlig for udarbejdelse af et forslag, som hhv. forældrebestyrelsen og institutionsbestyrelsen godkender. Planens formål er, at den skal virke som arbejds- og styringsredskab for bestyrelse og personale, og desuden overfor forældrene, kommunen og øvrige samarbejdspartnere være orienterende og oplysende om institutionens virksomhed. 7. Regnskabsåret følger kalenderåret. Bestyrelsen er ansvarlig for, at der hvert år udarbejdes et retvisende årsregnskab i overensstemmelse med gældende regler. Stk. 2. Bestyrelsen fastsætter størrelsen af forældrebetalingen. Stk. 3. Bestyrelsen har ansvaret for, at årsregnskabet underkastes betryggende revision i overensstemmelse med gældende regler. 8. Bestyrelsen påser, at den private institutions administrative og økonomiske anliggender varetages under hensyntagen til institutionens formål og de regler, der til enhver tid gælder for institutionens ledelse og drift. Bestyrelsen har ret til at undersøge alle forhold der vedrører institutionen og til at forlange oplysninger af skolens leder, afdelingslederen og personalet. Bestyrelsen og dens enkelte medlemmer kan når som helst aflægge besøg på institutionen.\n4 Indgåelse og ophævelse af aftaler, der rækker ud over institutionens daglige ledelse og drift, kræver bestyrelsens tilslutning. Indgåelse og ophævelse af aftaler, som berører institutionens kapital, kræver tilslutning fra samtlige bestyrelsesmedlemmer. Bestyrelsen kan fastlægge de nærmere regler for den private institutions ledelse og drift. 9. Institutionens drift gennemføres ved offentlige tilskud og forældrebetaling samt eventuelle bidrag fra andre. Stk. 2. Bestyrelsen skal forvalte midlerne til størst mulig gavn for børnehaven og skal tage skyldige økonomiske hensyn. Stk. 3. Et eventuelt overskud ved institutionens drift tilfalder Sct. Norberts Skole. 10. Bestyrelsen ansætter og afskediger personale indenfor de rammer, der er fastsat i det godkendte budget. Ansættelse af afdelingsleder sker dog endvidere under forbehold af kommunens godkendelse. Stk. 2. Bestyrelsen kan - efter nærmere konkret aftale herom - delegere ansættelseskompetence til skolens leder. 11. Optagelse i institutionen sker i henhold til anciennitet på ventelisten, dog under respekt af hensyntagen til at søskende skal have fortrinsret. Stk. 2. Opsigelse eller udmeldelse af institutionen kan tidligst ske med 2 måneders varsel til den 1. i en måned. 12. Beslutning om børnehavens nedlæggelse træffes af institutionsbestyrelsen. Kommunalbestyrelsen skal inden informeres om den forestående nedlæggelse med tre måneders varsel. Aktiver anskaffet ved kommunale driftstilskud, herunder eventuelle kommunale investeringer, tilfalder kommunen.\n5 13. Ændring af disse vedtægter kræver tilslutning fra bestyrelsen med 5/6 flertal. Vedtægten kræver desuden godkendelse af Vejle Kommune. Vejle den 27. januar Michael Köllner, formand Edwin Groothuis, næstformand Anton Dorph-Petersen Ole Møller Nielsen Inge Schmidt Flemming Meng Sørensen\n6 Tillæg til vedtægt af 27. januar 2011 for den private institution Sct. Norberts Børnehave. Vedtægt for Forældrebestyrelsen 1. Institutonens formål er det, som fremgår af Institutionens vedtægts 2. Institutionens målsætning fremgår ligeledes af Institutionsvedtægtens Det er forældrebestyrelsens opgave, at: - Fastlægge principper for børnehavens virksomhed, - Fastlægge principper for anvendelsen af en budgetramme, og - Foretage indstilling i forbindelse med ansættelse af fastansat personale. Dette skal ske indenfor kommunens mål og rammer og den af institutionsbestyrelsen, jfr. institutionsvedtægtens fastsatte formålsbestemmelse og målsætning for institutionen. Forældrebestyrelsens funktioner og opgaver vedrører således principper omkring dagligdag og indhold, og rummer ikke kompetence i forhold til ledelse og konkrete dispositioner og handlinger, idet denne kompetence ligger hos hhv. institutionsbestyrelsen, skolens leder og afdelingslederen. 3. Forældrebestyrelsen består af 6 medlemmer. 3 medlemmer vælges af og blandt de aktuelle forældre. 1 medlem vælges af og blandt det fastansatte pædagogiske personale. 2 medlemmer udpeges af institutionsbestyrelsen Medarbejderrepræsentanten har ikke stemmeret. Udover bestyrelsens medlemmer vælges der 1 suppleant for de forældrevalgte medlemmer og 1 suppleant for medarbejderrepræsentanten. En suppleant indtræder i forældrebestyrelsen, når et bestyrelsesmedlem udtræder heraf som følge af, at tilknytningsforholdet til institutionen ophører. I forældrebestyrelsens møder deltager desuden - uden stemmeret skolens leder og afdelingslederen.\n7 4. Forældrebestyrelsens forældrevalgte medlemmer vælges på et forældremøde, som afholdes i juli kvartal. Valgperioden påbegyndes umiddelbart efter valget og løber i to år til nyvalg har fundet sted. I lige år vælges én forældrerepræsentant og i ulige år to forældrerepræsentanter. Første gang, der afholdes valg til forældrebestyrelsen afgøres det ved lodtrækning, hvem der kun er valgt for en etårig periode. Samme fremgangsmåde anvendes, hvis der opstår situationer, hvor alle tre forældrevalgte medlemmer er på valg på én gang. Valget indkaldes af den siddende forældrebestyrelse med tre ugers varsel. Første gang, der afholdes valg indkaldes forældremødet af institutionsbestyrelsen ved afdelingslederen. Desuden vælges to suppleanter for et år ad gangen. Disse indtræder i forældrebestyrelsen, når et medlem udtræder og i den rækkefølge, de er blevet valgt. Medarbejderrepræsentanter i bestyrelsen (og suppleanten) vælges på et personalemøde for alle fastansatte medarbejdere i institutionen. Afdelingslederen indkalder til mødet. Valgbare er det pædagogiske personale (fastansatte pædagoger og pædagogmedhjælpere). Afdelingslederen har ikke valgret og er ikke valgbar. Personalemødet afholdes i april kvartal, idet valget af medarbejderrepræsentanter skal være foretaget inden valget af forældrevalgte medlemmer. Valgperioden er to år. Valgperioden påbegyndes samtidig med de nye forældrevalgte medlemmer. Afstemningen skal være skriftlig, hvis en medarbejder ønsker det. Den medarbejder, der har fået flest stemmer, er valgt. Ved stemmelighed foretages omvalg mellem dem med det højeste stemmetal. Herefter lodtrækning. 5. Forældre med børn i børnehaven er valgbare og har valgret ved valget af forældrerepræsentanter til forældrebestyrelsen. Ved valget kan der afgives én stemme pr. indskrevet barn i børnehaven. Der kan ikke stemmes ved fuldmagt. Valgbarhed og valgret gives endvidere følgende: Personer, som har et barn boende hos sig i døgnpleje efter lov om social service. Personer, der har indgået ægteskab med indehaveren af forældremyndigheden over et barn, og som tilhører samme husstand som forældremyndighedsindehaveren og barnet (det er herved en forudsætning, at forældremyndigheden over barnet ikke ved aftale er delt mellem forældrene). Ugifte fædre, der tilhører samme husstand som forældremyndighedens indehaver og barnet. Medarbejdere med børn i institutionen er ikke valgbare som forældrevalgte medlemmer.\n8 Valg til forældrebestyrelsen sker ved simpelt stemmeflertal. I tilfælde af stemmelighed finder en ny afstemning sted mellem de kandidater, der ved første afstemning fik lige mange stemmer. Valgproceduren foretages skriftlig. 6. Forældrevalgte medlemmer udtræder af forældrebestyrelsen, når medlemmets barn ophører i institutionen, hvorefter suppleanten indtræder. Medlemmet kan dog undtagelsesvis fortsætte i forældrebestyrelsen frem til næste valg, såfremt der er énstemmig enighed om det i den øvrige del af bestyrelsen. Hvis der ikke er fuld enighed, må det pågældende medlem udtræde. Medarbejderrepræsentanter udtræder af bestyrelsen på det tidspunkt, hvor den pågældende enten selv har indgivet sin afskedigelse eller er blevet opsagt af institutionen. Suppleanten indtræder herefter i forældrebestyrelsen. 7. Bestyrelsen konstitueres med en formand og en næstformand, der vælges af og blandt de forældrevalgte medlemmer. 8. Forældrebestyrelsen godkender - efter indstilling fra afdelingslederen - institutionens virksomhedsplan. Planen skal bl.a. indeholde: * Principper for børnehavens virksomhed og * Principper for anvendelsen af den afsatte budgetramme. Planen gælder for et år ad gangen, og kan tidligst fremlægges for forældrebestyrelsen m.h.p. på dennes godkendelse tre måneder efter valget til forældrebestyrelsen. I samarbejde mellem afdelingslederen, institutionsbestyrelsen og forældrebestyrelsen kan der herudover - af afdelingslederen - udarbejdes generelle krav og ønsker til indholdet af planen. 9. Forældrebestyrelsen har indstillingsret til institutionsbestyrelsen (henholdsvis afdelingslederen) på følgende områder: * Godkendelse af budget og regnskab * Ansættelse af fast personale * Placering af den daglige åbningstid * Eventuel ferielukning\n9 10. Forældrebestyrelsen afholder mindst 4 møder årligt. Formanden indkalder til og leder møderne. Forældrebestyrelsen er beslutningsdygtig, når mindst halvdelen af dens medlemmer er tilstede. Beslutninger træffes ved almindelig flertalsbeslutning. I tilfælde af stemmelighed er formandens stemme afgørende. Afdelingslederen deltager i forældrebestyrelsens møder som sekretær. Med sekretær menes der, at lederen er den som undersøger og forbereder sager og forsyner forældrebestyrelsen med relevante og nødvendige oplysninger. Derimod behøver betegnelsen "sekretær" i denne sammenhæng ikke nødvendigvis indeholde administrative sekretærfunktioner som eksempelvis referat-skrivning, idet denne form for sekretæropgaver bør varetages af forældrebestyrelsens medlemmer. 11. Der kan kun træffes beslutninger og handles på forældrebestyrelsens vegne i møder. 12. Forældrebestyrelsen kan beslutte at afholde et møde eller en del heraf for lukkede døre. Forældrebestyrelsen kan indbyde andre til at deltage i sine møder. 13. Denne vedtægt er godkendt af Vejle Kommune som tillæg til vedtægt for den private institution Sct. Norberts Børnehave. Ændring kan kun foretages af institutionsbestyrelsen efter forudgående indhentet udtalelse hos forældrebestyrelsen. Evt. ændring skal godkendes af kommunalbestyrelsen.


Los Cisnes 306 VFT - Lejligheder i Isla Canela\nHjemlig og har alt udstyr bolig på 60 m², ligger i første linje til strand, med udsigt til stranden og have.\nEr beliggende 50 m fra stranden, 1 km fra supermarkedet, 3 km fra golfbanen og er beliggende i en ideel for familier område og tæt ved havet.\nTilbyder elevator, terrassemøbler, indhegnet grund, terrasse 15 m², strygejern, internet (wifi), hårtørrer, børneområde, tennisbane, padelbane, aircondition (varm/kold), aircondition i hele ferielejligheden, swimming pool communal infantile, overdækket parkering til den samme bygning, TV.\nCommunal Infantile Swimming pool størrelse 30x10, dybde max 1,5 m, dybde min 1 m, åbner 15/6, lukker 15/9 + INFO\nHoyo I 10 1-2 VFT Isla Canela - Ferielejlighed\nFerielejligheden i Isla Canela har 1 soveværelse(r) og kapacitet til 4 person(er). Komfortabel og har alt udstyr bolig på 55 m², ligger i første linje til golf. Er beliggende i en ideel for familier område og i en forstad.Tilbyder have, terrasse 12 m², internet (wifi), hårtørrer, tennisbane,...


Konfiguration af TP-Link AC750 RE200 repeater. Dual Band Wi-Fi netværksforstærker\nFor ikke så længe siden skrev jeg allerede om opsætning af en TP-Link TL-WA850RE Wi-Fi-repeater. Og i denne artikel konfigurerer vi TP-Link AC750 RE200 repeater. Dens største forskel er, at det er en dual-band Wi-Fi-netværksforstærker. Det vil sige, det kan samtidig udvide den trådløse dækning af to frekvenser 2,4 GHz og 5 GHz. AC750 RE200 er velegnet, hvis du har en dual-band router og bruger begge frekvenser på samme tid. Hvis du bare skal købe en repeater, kigge efter en god model, og du har en almindelig router, der distribuerer Wi-Fi med samme frekvens (2,4 GHz), så kan du købe TL-WA850RE-modellen. Eller RE200, med en margin for fremtiden, hvis du skifter routeren til en dual-band en.\nJeg konfigurerede min TP-Link AC750 RE200 på et minut. Præcis så meget tid er nødvendig for at tænde for repeateren i stikkontakten, trykke på WPS-knappen på routeren og på selve repeateren. Derefter opretter selve denne repeater forbindelse til routeren og begynder at udvide det trådløse netværk. Derudover lykkedes det mig at forstærke signalet fra Wi-Fi-netværket i de to bånd 2,4 GHz og 5 GHz. Der er oplysninger om, at det via WPS-knappen ikke altid er muligt at konfigurere repeateren til to frekvenser på én gang, du skal gøre dette via kontrolpanelet. Vi vil overveje denne mulighed i artiklen. Jeg oprettede denne repeater med en TP-Link Archer C20i dual-band router.\nStyrke Wi-Fi-netværkssignalet ved 2,4 GHz og 5 GHz ved hjælp af TP-Link RE200\nLad os se på hurtig opsætning ved hjælp af WPS-knappen først. Mest sandsynligt har din router en knap som denne. Hvis det ikke er der, eller hvis denne metode ikke virker, vil jeg nedenfor vise dig, hvordan du konfigurerer alt gennem selve repeaterens kontrolpanel.\nSæt først repeateren i en stikkontakt, og vent 15 sekunder på, at den starter op. Tryk derefter på WPS-knappen på routeren på routeren. På min TP-Link Archer C20i ser det sådan ud:\nVigtig! Hold ikke WPS-knappen på din router nede for længe. Især hvis det er underskrevet "WPS / Reset". Cirka 5 sekunder efter tryk på knappen nulstilles routerindstillingerne til fabriksindstillingerne.\nEfter at have trykket på knappen på routeren, går vi straks og trykker på WPS-knappen på TP-Link AC750 RE200 repeater.\nSom du kan se på skærmbilledet ovenfor, har jeg lys op nær 5G og 2.4G. Dette betyder, at repeateren allerede forstærker det trådløse netværk i to bånd. Hvis den røde indikator er tændt, betyder det, at signalet fra routeren er meget svagt, og du skal installere repeateren tættere på adgangspunktet. Og hvis indikatoren i nærheden af et eller andet netværk slet ikke lyser, men din router sender netværket med to frekvenser, betyder det, at du skal prøve at konfigurere AC750 RE200 gennem kontrolpanelet. Da den opretter forbindelse til to netværk på én gang via WPS-knappen, og det ikke altid er muligt at styrke dem.\nKonfiguration af TP-Link AC750 RE200 via kontrolpanel\nSæt repeateren i en stikkontakt, og opret forbindelse til den via Wi-Fi eller ved hjælp af et netværkskabel. Åbn din browser og gå til tplinkrepeater.net. Autorisationssiden vises. Standardadgangskode og login: admin og admin. TP-Link AC750 RE200-repeaterindstillinger åbnes.\nMest sandsynligt vil du straks se et vindue med en hurtig opsætningsguide (hvis ikke, gå til fanen Trådløs - Opret forbindelse til eksisterende netværk). Klik bare på knappen "Næste".\nDerefter vil repeateren søge efter 2,4 GHz-netværk. Fremhæv dit netværk og klik på "Næste".\nI det næste vindue behøver du kun at angive adgangskoden til det Wi-Fi-netværk, du vil udvide.\nDerefter begynder repeateren at søge efter netværk ved 5 GHz.\nVi opretter forbindelse til vores netværk på et andet område på samme måde som jeg viste ovenfor. Du skal bare vælge et netværk allerede med en frekvens på 5 GHz og angive en adgangskode til det.\nSom et resultat skal routeren give oplysninger om alle indstillinger, og vi behøver kun at klikke på knappen "Udfør".\nRepeateren genstarter og begynder at styrke dine Wi-Fi-netværk. Vær kun opmærksom på indikatorerne på selve enheden, som er tæt på 5G og 2,4G. De skal lyse grønt. Hvis de er røde, skal du installere repeateren tættere på routeren. Generelt anbefaler jeg dig at vælge et sådant arrangement af forstærkeren, så den er i zonen med et stabilt signal fra routeren og dækker det område, du har brug for, med signalet så meget som muligt.\n1 Efter installationen kan du slå TP-Link AC750 RE200 fra og tænde den andre steder. Du behøver ikke at konfigurere det igen, alt fungerer. Det vigtigste er, at udvideren er inden for dækningsområdet for Wi-Fi-netværket, som du vil styrke.\n2 Repeateren har en Ethernet-port og leveres med et netværkskabel. Dette betyder, at du kan oprette forbindelse til en enhed til Internettet ved hjælp af et kabel (spilkonsol, stationær computer, Smart TV). En enhed, der ikke har mulighed for at oprette forbindelse til internettet via Wi-Fi.\n3 Du kan altid nulstille AC750 RE200 og konfigurere den igen. Der er en nulstillingsknap i bunden. Tryk på det med noget skarpt, hold det i cirka 10 sekunder, og repeateren nulstilles til fabriksindstillingerne.\n4 Hvis du bemærker nogen problemer i driften af denne repeater, eller hvis du ikke kan konfigurere noget, skal du prøve at opdatere firmwaren. Det er nok at downloade den nye firmwareversion til AC750 RE200-modellen fra TP-Link-webstedet, gå til repeaterindstillingerne under fanen Systemværktøjer - Firmwareopgradering, vælg firmwarefilen med .bin-udvidelsen og start opdateringsprocessen. Bare sørg for, at den downloadede firmware er til din hardwareversion. Hardwareversionen er angivet på selve enheden.


PH 2/1 Pendel messing - Super populær lampe fra PH - Køb den her !\nKøb den flotte PH 2/1 Pendel og få en lampe fra den fantastiske PH 2/1 serie som er skabt af Poul Henningsen. Den super elegante PH 2/1 pendel er nemlig en flot lille pendel lampe som er udført i et tidløs design som pryder over alt. PH 2/1 Pendel er fremstillet med skærme i mundblæst opal hvidt glas og fatningshus i metaliseret messing. En PH 2/1 pendel leveres med hvid stofledning på 3 mtr. Pendlen er skabt i PH's unikke 3-2-1 system med en diameter på 20 cm. for den øverste skærm. PH 2/1 serien tæller ud over PH 2/1 pendlen også en bordlampe. PH 2/1 fås også i sortmetalliseret og højglansforkromet, og sidstnævnte fås desuden også i væglampe.\n- Vægt: Maks. 1,5 kg\n- Farve: metalliseret messing\n- Ledning: hvid stof 2x0,75mm2 – 300 cm.\n- Baldakin: Ja, hvid\n- Lyskilde: 1x40W E14\nReservedele til PH 2/1 Pendel >>\nPH pendel, udført i mundblæst opalt glas og metalliseret messing\nVælg variant m/bordfod m/bordklemme m/pind (nedbygning i bordplade) Messing Ravfarvet + Opalhvide glas Ravfarvet glas Kobber Rustfri stål Sortmetalliseret Højglansforkromet Sortforkromet Messing Hvid Grøn ledning Hvid ledning Turkis ledning Gul ledning Lilla ledning Kabelindføring bag Kabelindføring bag og bund Montering på LOFT Montering på VÆG Lilla Bronze Alu 2700 Kelvin 3000 Kelvin\nVarenr: PH21- messing 5741100125\nReservedel - Glas, Overskærm for PH 2/1 lamper og stammekrone\nReservedel - Mellem skærm i glas for PH 2/1 lamper\nReservedel - Glas, Underskærm for PH 2/1 lamper og Stammekrone.


Vi skal være mere realistiske om plast - Agtrup Plast\nVi skal være mere realistiske om plast\nI Agtrup Plast er vi en del af Brancheforeningen Plastindustrien. Med kampagnen “Realistisk om plast” vil sammen med brancheforeningen og 270 danske plastvirksomheder være med til at gøre den offentlige debat om plast mere nuanceret og realistisk. Vi ønsker nemlig en mere løsningsorienteret dialog om fordelene og udfordringerne ved brug af plast.\nPlast giver os en lang række fordele\nDet forlænger fødevares holdbarhed og forebygger madspild. Det er en vigtig del af vingerne på vores vindmøller, der giver grøn energi. Og det skaber energibesparende løsninger i byggeriet. Vi skal kun bruge plast, hvor det giver mening. Men vi skal også have et mere realistisk forhold til plast.\nTidligereForrigeFødevarestyrelsen blåstempler Agtrup Plast\nNæsteAgtrup Plast investerer i nye fuldelektriske og energivenlige maskinerNæste


January 2017 – Lawman\nHvor meget ved du om lejekontrakter?\nSom lejer står du juridisk stærkt i forhold til udlejer, da man har en lavet en række regler, som gør at lejer ikke ender i uheldige situationer. Om du skal finde lejebolig i Odense eller andre steder i landet, så er det vigtigt at have styr på din lejekontrakt.\nRåd til bolighandlen\nEn video fra Danskeboligadvokat, som nævner gode råd til de juridiske og økonomiske aspekter i det at købe eller sælge sin bolig. Generelt fortæller videoen hvad advokaten kan hjælpe dig med i processen, eksempelvis tilstandsrapporten, købsaftale og skøde etc. Ved du hvad tilstandsrapporten skal indeholde? Og hvilken forsikring dækker hvilke skader...\nFå ordnet testamentet i tide\nDen nye sæson af Arvingerne er lige begyndt, og serien ligger vægt på vigtigheden af bl.a. testamenter, da serien viser konsekvenserne i tilfælde af, det ikke bliver gjort. Måske er det noget lignende, du længe har tænkt på at få ordnet, eller måske har du andre ting på din to-do liste, der kræver kontakt til […]