Danmark: Hvorfor snakke om arbejdskraftmangel nu? - PDF\nDownload "Danmark: Hvorfor snakke om arbejdskraftmangel nu?"\n1 Danmark: Hvorfor snakke om arbejdskraftmangel nu? Efter fald i ledigheden er der begyndt at dukke historier op om mangel på arbejdskraft hist og her. Det lyder unægteligt mærkeligt efter syv års krise. Men man kan ikke udelukke, at arbejdskraftmangel ret hurtigt bliver mere udbredt, når et opsving på et tidspunkt indfinder sig. Rigtig mange ledige hænder er i løbet af krisen forsvundet ud af ledighedsstatistikkerne og ud af arbejdsmarkedet. Antallet af personer uden for arbejdsstyrken i den arbejdsdygtige alder er siden 2006 steget med knap Vi har ikke set et lignende dræn fra arbejdsstyrken i nyere tid. De økonomiske udsigter ser fortsat ikke rigtig gode ud. Men hvis opsvinget rent faktisk kommer, vil beskæftigelsen frem mod udgangen af 2017 måske kunne stige med personer. Skal de hænder findes blandt de bruttoledige i dag, vil manglen på arbejdskraft brede sig hurtigt. Derfor bliver det afgørende, at rigtig mange vender tilbage til arbejdsstyrken den dag opsvinget kommer. Udgiver: Jyske Markets Vestergade 8-16 DK Silkeborg Seniorøkonom Niels Rønholt Arbejdsstyrken vil typisk stige, når det bliver nemmere at få job. Men spørgsmålet er, om en ekstra lang krise betyder, at mange vil have svært ved at vende tilbage til et job. Også når man tænker på, at de uddannelsesmæssige krav ændrer sig hastigt. Vi tror (lige som de fleste andre), at der er ledig kapacitet til et betydeligt opsving i dansk økonomi. Men det er ikke en selvfølge, at det er sådan. Fraskrivelse af ansvar: Se venligst den sidsteside. Vi samler her op på kapacitetssituationen på det danske arbejdsmarked. Diskussionen om mulig arbejdskraftmangel er berettiget, selvom antallet af beskæftigede i dag er næsten lavere end på toppen i Netop denne debat er overført til USA vel et af de mest globalt diskuterede makroøkonomiske temaer lige nu. I USA er man bare længere i forløbet efter et endnu større fald i ledigheden. Her er spørgsmålet om omfanget af ledige arbejdskraftressourcer afgørende for, om renten snart skal hæves eller ej. Er der rigeligt med ledig arbejdskraft uden for arbejdsstyrken, som er på nippet til at tage et job? I så fald kan man fortsætte med at stimulere økonomien med meget lave renter, uden at lønstigningerne løber løbsk. Bruttoledigheden er faldet med Vi starter med at se på ledighedsopgørelserne. Bruttoledigheden er siden sommeren 2012 faldet med omtrent personer (selv efter små stigninger på det seneste), og i juli 2014 var der dermed bruttoledige, svarende til,1 % af arbejdsstyrken. Statistikken omfattede oprindeligt kun dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere (ekskl. ikke-jobparate), men er sidenhen blev udvidet med modtagere af hhv. den særlige uddannelsesydelse og arbejdsmarkedsydelse, der begge er midlertidige ordninger for dem, der har opbrugt muligheden for at få dagpenge. Herudover indgår nu også personer på den nye uddannelseshjælp (kun jobparate), der træder i stedet for kontanthjælp for personer under 30 år. 1\n2 Der er imidlertid mange uden arbejde og uden for bruttoledigheden, der kan være ret tæt på arbejdsmarkedet. Bare som et lille eksempel på det, har det bidraget til ledighedsfaldet i starten af 2014, at en væsentlig del af de unge, der fra årets start er flyttet fra kontanthjælp til den nye uddannelseshjælp nu i modsætning til før ikke kategoriseres som jobparate og derfor ikke kommer med i bruttoledigheden. I alt er bruttoledigheden blandt unge fra reduceret med ca i 1. halvår En betydelig andel af dem må umiddelbart forventes at kunne vende tilbage til arbejdsmarkedet ret hurtigt. Figur 1: Registreret ledighed 6, 6,0, % af arbejdsstyrken,0 4, 4,0 3, 3,0 2, 2,0 1, , 6,0,,0 4, 4,0 3, 3,0 2, 2,0 1, % af arbejdsstyrken Bruttoledige (nettoledige+aktiverede) Nettoledige Kilde: Reuters EcoWin Dansk ledighed blandt de laveste Arbejdskraftundersøgelsens (AKU) ledighedsopgørelse, der er baseret på personinterviews, er ikke påvirket af de nye overførselsordninger, og viser blandt andet derfor ikke det samme fald. Men fald er der dog tale om, og beskæftigelsesstatistikkerne viser stigninger, så reel fremgang på arbejdsmarkedet har der været. Figur 2 : AKU-ledighed AKU-ledighed i % af arbejdsstyrken Grækenland: 27,2 % Spanien: 24, % Cypern Portugal Slovakiet Italien Irland Euroland Letland Frankrig Slovenien Finland Belgien Estland Holland Luxemborg Malta Tyskland Østrig AKU-ledighed i % af arbejdsstyrken Danmark Kilde: Reuters EcoWin 2\n3 Den danske AKU-ledighedsprocent på 6,6 % er da også blandt de laveste i Europa. Sammenligner man med de 18 eurolande har Danmark den. laveste ledighedsprocent (kun undergået af Østrig, Tyskland, Malta og Luxembourg). Mange hænder uden for arbejdsmarkedet Den relativt beskedne ledighed (uanset hvilken statistik, man vælger) skal dog som nævnt ses i sammenhæng med, at rigtig mange har forladt arbejdsstyrken i løbet af krisen og derfor ikke indgår i ledighedsstatistikkerne. Figur 3 : Arbejdsstyrke, AKU (-64 årige) personer personer Beskæftigelse AKU ledige (h. akse) Udenfor arbejdsstyrken (h. akse) Kilde: Danmarks Statistik I Arbejdskraftsundersøgelsen indgår en tælling af personer uden for arbejdsstyrken. Den gruppe er siden slutningen af 2006 steget med knap personer til personer. Figur 4 : Ikke-jobparate kontanthjælpsmodtagere personer personer Kontanthjælpsmodt. udenfor bruttoledigheden Kilde: Danmarks Statistik 3\n4 Her er altså tale om personer uden arbejde i den arbejdsdygtige alder, der af den ene eller den anden grund ikke er jobsøgende. Det kan eksempelvis være en studerende, der i en verden med bedre konjunkturer allerede ville være færdig med studiet eller måske ville være på jagt efter et bijob, som supplement til studiet. Eller det kan være en kontanthjælpmodtager, der i de offentlige registre er kategoriseret som ikke-jobparat og som derfor heller ikke selv angiver sig som jobsøgende. Netop gruppen af ikke-jobparate kontanthjælpsmodtagere er steget markant over de seneste år fra ca i 2007 til i dag knap Altså har der været en stigning på omtrent personer i denne gruppe. Er ledighedsprocenten nærmere 11 % end 6 %? Laver man det simple regnestykke at lægge de nye ikke-jobparate ledige til den registrerede ledighed, så hedder bruttoledigheden i stedet for Og ledighedsprocenten ville hedde 6,8 % i stedet for,1 %. Hvis man tilsvarende korrigerer AKU-ledigheden for stigningen i antallet af personer uden for arbejdsstyrken (altså lægger dem til ledigheden og arbejdsstyrken), stiger AKU-ledigheden fra de nuværende personer til ca Det svarer til en AKU-ledighedsprocent på 11, % i stedet for de 6, % i de faktiske tal. Det er den samme ledighedsprocent som i Euroområdet. I den sammenligning skal man dog huske på, at arbejdsstyrken også er faldet meget her. Hvis opsvinget kommer Det er set med vores øjne fortsat meget sandsynligt, at vi ikke får et rigtigt opsving før tidligst om et par år. Men vi kan blive positivt overrasket. Hvis opsvinget rent faktisk kommer over de næste 2-3 år, vil det måske kunne give et løft i beskæftigelsen på op mod personer (inkl. et bidrag fra stigende strukturelt arbejdsudbud) inden udgangen af Er der nok ledig arbejdskraft til det? Ja, på papiret i hvert fald. Arbejdsstyrken står strukturelt til at stige i de kommende år. Først og fremmest fordi, at efterlønsalderen gradvist hæves fra 2014, men også fra en mulig nettoindvandring. Og hertil kommer så derudover et konjunkturelt bidrag fra den skjulte ledighedsreserve uden for arbejdsmarkedet. Arbejdsmarkedsregnskab i et opsving (optimistisk vækstscenarie) - Stigning i beskæftigelsen Mulig stigning i arbejdsstyrken Tilbagetrækningsreform mv Nettoindvandring Bedre konjunkturer ( ) I alt (0.000) = Ændring i ledigheden +0 ( ) 4\n5 I tabellen ovenfor har vi lavet et arbejdsmarkedsregnskab for et optimistisk scenarie for dansk økonomi, hvor et opsving løfter antallet af beskæftigede med frem mod udgangen af I et sådan scenarie kan arbejdsstyrken også meget vel stige med omtrent personer, hvis vi forudsætter et bidrag fra bedre konjunkturer på Altså konkret, at eksempelvis studerende og ikke-jobparate kontanthjælpsmodtagere vil vende tilbage til jobmarkedet den dag, at jobsene dukker op igen. Bliver det tilfældet, og passer kvalifikationerne til det, der efterspørges, vil mangel på arbejdskraft ikke blive et større tema. Ledigheden vil stort set være uændret i forhold til i dag. Men udebliver en stor del af de personer, eller passer deres kvalifikationer ikke til behovene, ser det anderledes ud. Regner man i stedet med en stigning i arbejdsstyrken på fra konjunkturerne, så vil ledigheden falde med og mangel på arbejdskraft vil være udbredt. Det illustrerer, at det den dag opsvinget kommer, bliver en afgørende udfordring fra dansk økonomi, at en betydelig del af de mange, der har forladt arbejdsmarkedet, også vender tilbage igen. Det gør de sikkert også, men det er ikke en selvfølge, at det bliver sådan. De økonomiske vismænd skønner i deres seneste rapport, at beskæftigelsen vil stige med personer frem mod Det er muligt, fordi at man blandt andet regner med, at arbejdsstyrken vil stige med personer i takt med, at konjunkturerne bliver bedre. Ikke udbredt mangel på arbejdskraft nu Indtil videre er der ingen tegn på udbredt mangel på arbejdskraft. I Danmarks Statistiks konjunkturbarometre er andelen af virksomheder, der er begrænset af arbejdskraftmangel, under % i 18 ud af 33 udvalgte brancher. Tabel 1: Mangel på arbejdskraft en begrænsning på produktion, brancher Andel af virksomhederne i % Aktuelt To år siden Toppunkt Branche % % % Anlægsentreprenører It-konsulenter mv Rådgivning (ingeniører, jura, revision) - El-installation mv Specialiseret byggevirksomhed mv VVS- og blikkenslagerforretninger Andre serviceydelser Maler- og glarmestervirksomhed mv Byggeentreprenører Landtransport Plast-, glas- og betonindustri Transportmiddelindustri Murere 6 0 2\n6 Tømrervirksomhed mv Hoteller mv. 2 - Møbel og anden industri mv Træ- og papirindustri mv Restauranter Ejendomsservice, rengøring mv Tekstil- og læderindustri Kultur, sport og fritid Elektronikindustri Ejendomshandel og udlejning Metalindustri Udlejning og leasing af materiel Føde-, drikke- og tobaksvareindustri Olieraffinaderier mv Kemisk industri Medicinalindustri Fremst. af elektrisk udstyr Maskinindustri Rejsebureauer Finansiering og forsikring Kilde: Danmarks Statistik. Sammenligner man med situationen på toppen af højkonjunkturen i 2007, er vi generelt langt fra de dengang udbredte problemer. Her var andelen af virksomheder med arbejdskraftmangel i mange brancher oppe på 2-0 %, med de højeste andele i byggeriet. Og ser man samlet på hhv. industri, service og byggeri tegner der sig heller ikke noget alarmerende billede. Figur : Mangel på arbejdskraft 0 Arbejdskraftmangel begrænser produktion, % Gennemsnit Arbejdskraftmangel begrænser produktion, % Industri Byggeri Service Kilde: Danmarks Statistik 6\n7 Antallet af stillingsopslag giver heller ikke indtryk af, at rigtig mange virksomheder mangler arbejdskraft. Der er godt nok kommet betydeligt flere jobåbninger siden lavpunktet i 2011, men det nye niveau forekommer at være ret neutralt i forhold til normalen. Figur 6 : Stillingsopslag Antal (1000 personer) Antal (1000 personer) Antal stillinger på jobnet Kilde: Arbejdsmarkedsstyrelsen Tilbage står så dog, at det i sig selv er ret bemærkelsesværdigt, at vi bedømt ud fra virksomhedernes meldinger og jobopslagene er tæt på en gennemsnitlig kapacitetsituation på arbejdsmarkedet efter syv års krise. Umiddelbart skulle man tro, at mangel på arbejdskraft var helt udelukket, og at nye jobs blev besat med det samme. Men det er altså ikke tilfældet. Det understreger netop pointen om, at økonomien kan være tættere på kapacitetsgrænsen, end vi går og tror. 7\n8 Ansvarsfraskrivelse (Disclaimer & Disclosure) Jyske Bank er under tilsyn af Finanstilsynet. Analysen er baseret på informationer, som Jyske Bank finder pålidelige, men Jyske Bank påtager sig ikke ansvar for materialets rigtighed eller for dispositioner foretaget på baggrund af analysens informationer eller vurderinger. Analysens vurderinger og anbefalinger kan ændres uden varsel. Analysen er til personlig brug for Jyske Banks kunder og må ikke kopieres. Denne analyse er en investeringsanalyse Interessekonflikter Jyske Bank har udarbejdet procedurer, der skal forebygge og undgå interessekonflikter, og dermed sikre en objektiv udarbejdelse af analyser. Disse procedurer er indarbejdet i forretningsgangene, der omfatter analyseaktiviteterne i Jyske Markets, der er en forretningsenhed i Jyske Bank. Læs mere om Jyske Banks politik om interessekonflikter: Herudover må analytikere i Jyske Bank ikke have positioner i de papirer, hvor de udarbejder analyser. Dette gælder dog ikke belåning. Jyske Bank kan tillige have positioner og/eller et forretningsmæssigt forhold til de papirer, der analyseres. Analytikerne modtager ikke betaling fra personer med interesse i analysen. Datoen for analysens første offentliggørelse Se forsiden. Alle oplyste kurser er seneste lukkekurser før analysens offentliggørelse, med mindre andet er anført. Finansielle modeller Jyske Bank anvender en eller flere modeller der er baseret på traditionelle økonometriske metoder samt finansielle metoder. Datagrundlaget er udelukkende offentligt tilgængelige data. Risiko Investering kan være behæftet med risiko, hvorfor vurderinger og evt. anbefalinger i denne analyse kan være forbundet med risiko. Se selve analysen for vurdering af evt. risici. Anbefalinger De i analysen vurderede fremtidige og historiske afkast er afkast før omkostninger og skattemæssige forhold, da afkast efter omkostninger og skattemæssige forhold, vil være individuelt afhængig af kunde-, opbevarings-, volumen-, markeds-, valuta- og produktspecifikke vilkår. 8


Indbrudstyv fik en lang næse - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Egedal\nTyverialarmen gik hos Loppegiganten i Egedal Centret i Stenløse natten til tirsdag, da en indbrudstyv skaffede sig adgang til butikken og forgæves forsøgte at finde penge i kasseapparatet, der var tømt. Foto: Kim Rasmussen\nArtiklen: Indbrudstyv fik en lang næse\nIndbrudstyv fik en lang næse\nEgedal - 08. august 2017 kl. 11:21\nKlokken 02.14 natten til tirsdag gik alarmen i butikken Loppegiganten i Egedal Centret i Stenløse, da en tyv begik indbrud, skriver Frederiksborg Amts Avis.\nTyven knuste en rude med en parasol, hvorefter vedkommende åbnede et vindue og kravlede gennem et gitter for at komme ind i butikken. Her forsøgte tyven forgæves at stjæle fra kasseapparatet, der var tømt for penge udenfor åbningstiden, oplyser specialkonsulent Henrik Duus fra Nordsjællands Politi i Frederikssund.\n- Så det var spildt ulejlighed, fastslår Henrik Duus.


Næsby Kirke i billeder\nNæsby Sognegård i billeder\nMusik og bibelord\nGudstjeneste Næsby Hus\nKort og afdelinger\nTakster og regler\nFotos af Næsby Kirkegård\n> Livet begivenheder\nI kan blive gift i Næsby Kirke, hvis I bor i sognet, eller på anden måde har tilknytning til sognet.\nFor at blive gift i folkekirken kræver det, at den ene af jer eller I begge er medlem.\nLav en aftale: I skal ringe eller skrive til kirkekontoret for at aftale en dato for brylluppet. I kan blive gift i Sogneby Kirke, hvis I bor i sognet, eller på anden måde har tilknytning til sognet. For at blive gift i folkekirken kræver det, at den ene af jer eller I begge er medlem. Når I har aftalt en dato for bryllup, vil præsten ringe til jer for at aftale et tidspunkt for en samtale.\nSkaf en prøvelsesattest: I skal have en prøvelsesattest fra kommunen, som I skal aflevere på kirkekontoret. For at få en prøvelsesattest, skal I udfylde og aflevere en ægteskabserklæring.\nVælg navn: Hvis I vil ændre navn i forbindelse med jeres bryllup, skal I ansøge om det. Hvis navneændringen skal gælde fra jeres bryllupsdag, skal I i god tid inden vielsen sende blanketten "Navneændring på bryllupsdagen" til jeres kirkekontor.\nAlle kommende brudepar i Næsby Kirke bliver inviteret til en samtale med præsten.\nSamtalen har to formål: I skal snakke om alt det praktiske i forbindelse med vielsen, vælge salmer, og præsten vil gerne høre jer fortælle lidt om jer selv og jeres forhold, så han kan bruge det i sin tale ved vielsen.\nPræsten ringer til jer for at aftale en samtale, når I har henvendt jer for at blive viet i kirken. Men I er selvfølgelig også altid velkomne til at ringe til ham.\nVielsen starter med at præsten holder en tale til jer som brudepar, mens I står foran alteret.\nBagefter kommer tilspørgslen, hvor I skal svare ja: først til ægteskabet, og så til at ville elske og ære i medgang og modgang indtil døden skiller jer ad.\nEfter vielseshandlingen synger man endnu en salme.\nVielsen slutter med, at I går ud af kirken sammen.\nNæsby Sogns kirkekontor\nTlf. 66 18 01 78\nÅbningstid: mandag-onsdag 10-13, torsdag 12-16.\nMobile Pay i Næsby Kirke\nNæsby Kirke på Facebook\nDu kan kommunikere med din kirke på FACEBOOK\nNæsby Kirke • Bogensevej 94A • 5270 Odense


Dialog er vejen til integration - Socialkonsulent Ahmet Demir\nUdgivet den 4. december 2008 20. februar 2014 af Ahmet Demir\nVelfærdsminister Karen Jespersen (V) var en af de politikere, der hurtigt tog skarp afstand fra brug af dialog, når det kommer til at dæmme op for radikalisering af muslimer, og det er en stor fejl, mener Ahmet Demir.\nEn del politikere, bl.a. velfærdsminister Karen Jespersen (V) og Naser Khader (LA), var hurtigt ude i forbindelse med integrationsminister Birthe Rønn Hornbechs (V) 40 forslag til, hvordan regeringen kan dæmme op for radikalisering af muslimer. Et forslag var dialog med muslimer, som er ekstremister eller i fare for at blive det, et andet var koranstudiegrupper i fængslerne.\nDe to forslag skabte debat, og især Karen og Naser meldte skarpt ud, idet de på ingen måde ville i dialog med muslimer, der kunne blive ekstremister eller terrorister. Det forstår jeg ikke. Især unge fra 15 år og op er rodløse og kan nemt udvikle sig til noget, ingen ønsker. Ekstremisme kan skabe katastrofer både for dem selv og samfundet, f.eks. i form af terrorhandlinger.\nJeg er tilhænger af, at politikere, PET og andre vælger dialog som arbejdsredskab. Via dialog kommer vi i kontakt med forskellige miljøer, også religiøse og ekstreme. Dialog kan føre til fælles bevidsthed om, at vi uanset hudfarve og tro kan være ansvarlige samfundsborgere, som fravælger vold som løsning på kulturel eller religiøs uenighed. Via dialog kan alle med tendens til ekstremisme opnå anerkendelse, og via denne kan vi sammen skabe rammer for os alle.\nNogle muslimer sidder i fængsel. Uden at generalisere er deres viden om islam overfladisk, så de nemt påvirkes til at udvikle ekstreme holdninger. Jeg tror, at denne gruppe under kyndig vejledning kan tilegne sig en viden, som har stor betydning for deres identitet og kultur.\nMagt eller integration\nIsær hos 13-20-årige ser jeg, at rodløshed og uacceptable handlinger kan skyldes, at de ikke ved, hvor de hører til. Hvis vi giver mulighed for, at de i fængslet tilegner sig ny viden, får vi nogle samfundsborgere, som kan stå på egne ben og selv vælge det liv, de vil leve.\nMin erfaring med unge er, at de ikke er interesseret i vold og terrorisme, når vi skaber udviklingsmuligheder for dem.Karen Jespersen og Naser Khader går efter min mening efter magt, idet deres udmeldinger vil give dem stemmer.\nDesværre fjerner vi ikke ekstreme holdninger ved at sige nej til dialog. Udsatte grupper skubbes endnu mere uden for fællesskabet, og konsekvensen kan være en øget tendens til et ‘os og dem-samfund’.Af denne og andre grunde er jeg tilhænger af dialog, som vil mindske radikalisering samt føre til social integration.\nHjem Blog Dialog er vejen til integration


Ny samtaleform letter udskrivelse fra hospice | Sygeplejersken, DSR | Sygeplejersken 2015, nr. 9\nSygeplejersken » Bladarkiv » Ny samtaleform letter udskrivelse fra...\nNy samtaleform letter udskrivelse fra hospice\nPå Hospice Djursland blev 30 patienter udskrevet sidste år, men for mange patienter kommer det som et chok at skulle hjem igen. Derfor har man indført en ny type samtale, som skal sikre, at patient og pårørende er forberedt på udskrivelsen.\nSygeplejersken 2015 ; (9): 30-30. Øvrige artikler\nHelle Dalby Kristensen, souschef for Hospice Djursland i samtale med en patient\nUmiddelbart skulle man tro, at det vil blive opfattet som en rigtig god nyhed for patienterne, at de nu er stabile nok til at blive sendt hjem fra hospice, men for en stor del kommer udskrivelsen som et chok.\nDet samme gælder for deres pårørende.\n”Patienterne har hele tiden set hospice som sidste stop og kan ikke forlige sig med at blive udskrevet fra de trygge omgivelser, de har affundet sig med at dø i,” fortæller Helle Dalby Kristensen, der er souschef for Hospice Djursland. Samtidig kan det være meget svært at begynde forfra med et sygeforløb, man inderst inde troede var ved vejs ende, forklarer hun.\n”For mange af patienterne er det vældig sorgfulgt at tage afsked. Det har været en svær proces at nå til den accept, at man snart skal dø, og så står de pludselig og skal igennem det hele en gang til med al den smerte, der er forbundet med det.”\nPatient og pårørende er ofte så belastede, at selv om det bliver gjort klart ved indlæggelsessamtalen og undervejs i forløbet, at udskrivelse kan komme på tale, så kan de have fortrængt det. Derfor bliver de dybt rystede og meget kede af det, når det for alvor går op for dem, at man tænker på udskrivelse.\n”Vi har set eksempler på patienter, der er blevet så fysisk dårlige over beskeden, at udskrivelsen må udskydes eller helt aflyses,” siger Helle Dalby Kristensen.\nOgså de pårørende reagerer voldsomt på udskrivelsen.\n”Der er ægtefæller, der har oplevet tiden på hospice som en kæmpe aflastning, og som havde håbet, at de kunne nyde den sidste tid sammen med deres kære i trygge rammer, hvor personalet er let tilgængeligt og har kompetencen til at handle på de palliative problemstillinger, der måtte opstå.”\nFire ud af fem udskrives fra hospice\nDe fleste hospicebrugere har en indlæggelsestid på 15 dage eller derunder. Af de patienter, der udskrives fra hospice i live, bliver fire ud af fem udskrevet til eget hjem. Resten kommer på plejehjem eller hospital, viser tal fra Region Midtjylland.\nPatient og pårørendes modstand mod udskrivelse har ofte gjort det svært for personalet at bringe udskrivelse på banen. Derfor blev der sidste år nedsat en arbejdsgruppe, som skulle komme med en løsning på, hvordan Hospice Djursland fremover bedre kan håndtere udskrivelserne for både patient, pårørende og personale.\nResultatet blev en ny type samtale, nemlig forventningssamtalen, der afholdes med patienten og de pårørende ca. fire dage efter patientens indlæggelse.\nDe klare retningslinjer for samtalen har sikret, at der både bliver afstemt forventninger, og at personalet omhyggeligt får gjort det klart, at muligheden for udskrivelse stadig er åben.”\n”De er i en psykisk sårbar situation, som gør det svært for dem at rumme store omvæltninger, men at der tidligt i forløbet bliver sået et lille frø om, at de på et tidspunkt måske skal hjem, har gjort det nemmere for personalet at bringe udskrivelse på banen og nemmere for patienter og pårørende at tage imod beskeden,” fortæller hun.\nDen endelige beslutning om udskrivelse tages på en tværfaglig konference som en måde at aflaste sygeplejerskerne på, fordi man derved fratager sygeplejerskerne følelsen af, at de står med ansvaret og sådanne beslutninger alene, siger Helle Dalby Kristensen.\nFlere patienter forlader hospice i live\nNy samtaleform letter hjemsendelse fra hospice\nDownload pdf (11.53 MB)


Alle restauranter i Fairmont Restauranter i nærheden af Heston Farm’s Foxfire Restaurant\nAlle aktiviteter i Fairmont Aktiviteter i nærheden af Heston Farm’s Foxfire Restaurant\nSøg USA›West Virginia (WV)›Fairmont›Restauranter i Fairmont›Heston Farm’s Foxfire Restaurant\n113 anmeldelser Nr. 4 af 68 Restauranter i Fairmont $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 1602 Tulip Ln, Heston Farm, Fairmont, WV 26554-9488 +1 304-366-9463\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Heston Farm’s Foxfire Restaurant Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Heston Farm’s Foxfire Restaurant, kiggede også på\nHar du været i Heston Farm’s Foxfire Restaurant? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nTakeaway, Reservationer, Udendørsservering, Siddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Gratis parkeringsplads, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Vin og øl, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Accepterer Discover, Privat spisested\n1602 Tulip Ln, Heston Farm, Fairmont, WV 26554-9488 Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Heston Farm’s Foxfire Restaurant og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Heston Farm’s Foxfire Restaurant og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Heston Farm’s Foxfire Restaurant Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 105 anmeldelser Heston Farm\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 533 anmeldelser Muriale's Italian Restaurant


Filmfestivaler og filmprisuddelinger skal overholde deres egne regler! – Danske Biografer\nFilmfestivaler og filmprisuddelinger skal overholde deres egne regler!\nby Michael Carving · 20. februar 2019\nI forbindelse med Berlin filmfestivalen og senest under uddelingen BAFTA-awards har der rejst sig voldsom kritik fra biografkredse over at film, som først og fremmest er lavet for visning på streamingtjenester, har fået adgang til festivalerne og prisuddelingerne.\nI reglerne for engelske BAFTA-awards står det tydeligt angivet at ”offentligheden skal have haft mulighed for at se de kvalificerede film og filmene skal derfor være vist i biograferne og markedsført overfor et betalende publikum i England.” og videre står det fastslået i BAFTA’s regler ”at film ikke kan vises i biograferne blot for at kvalificere dem til BAFTA-prisen og filmkomiteen kan afvise film, hvis de ikke skønner at biografudsendelsen har været meningsfuld.”\nDen prisvindende film, først og fremmest lavet for streaming, blev vist i under 1 procent af de engelske biografer.\nFilmen opfylder dermed ikke BAFTA-awards egne kriterier for film i uddelingen.\nNogenlunde samme problematik ses i forbindelse med Berlin Filmfestivalen, som også optog en film i konkurrencen som først og fremmest var produceret med henblik på streaming. I Berlin Filmfestivalens regler står angivet: ”Kun film som er beregnet for biografudsendelse er berettiget til deltage i konkurrence-programmet.”\nDer er ingen planer om at udsende streamingfilmen, som deltog i konkurrencen, i biograferne.\nAltså er filmen ikke kvalificeret til at deltage i konkurrencen under Berlinalen.\nSå der handler i bund og grund om at Filmfestivaler og filmprisuddelinger blot tilskyndes til at overholde deres egne regler.


Tinglysning: Hvordan løses dobbeltsuccessioner? – Lawman\nTinglysning: Hvordan løses dobbeltsuccessioner?\nPosted on August 2, 2017 by Lawman\nDer opstår der jævnligt situationer, hvor der uenighed om, hvem der har købt et hus, bil eller andet formuegode.\nDet kan være svært at afgøre, hvem der har rettighed til godet, da det afhænger af flere forskellige ting.\nDet gode ved lovgivningen er at alle problemer falder i de samme kategorier af problemer, som løses på samme måde.\nFor at gøre lovgivningen så let for dig som muligt, så har vi i artiklen løst de mest klassiske dobbeltsuccessioner.\nHvad er en dobbeltsuccession?\nDobbeltsuccessioner er situationer, hvor overdrageren har overdraget et formuegode (Hus, bil eller lignende) til en erhverver, mens en tredjemand hævder at han har rettighed til formuegodet.\nDobbeltsuccessioner opstår oftest ved salg af brugte biler, både eller andre brugte formuegoder.\nEksempel på dobbeltsuccession:\nSælger A har sat sin båd til salg på den blå avis for 150.000 kr. for båden. Sælger A laver en aftale med køber B om, at han kan købe den for 150.000 kr.\n2 dage efter modtager sælger A et bud fra køber C på 200.000 kr. Sælger A vælger at takke ja til buddet på 200.000 kr., hvorved der opstår en dobbeltsuccession, da sælger A har lavet en aftale med begge personer.\nHovedreglen: Den der kommer først bedst stillet\nHovedreglen, som man bruger til at afgøre sager med dobbeltsuccession er, at den der laver aftalen om at købe først er bedst stillet i rettet. I vores eksempel vil det sige at Køber B er bedst stillet, da han indgik aftalen.\nFor at køber B skal få medhold i sagen, så skal der være nogle betingelser, som er opfyldt.\nSælger A og køber B skal have en gyldig aftale\nEn aftale mellem to parter er først gyldig, når de begge har skrevet under på aftalen. Aftalen skal beskrive at køber B køber båden af sælger A til 150.000 kr.\nKøber C kan kun få medhold, hvis han er i god tro og tingløse først\nKravene til køber C er hårdere end til køber B, hvis han skal have medhold i sagen. For at køber C kan få medhold i sagen, så skal han handle i god tro, hvilket i dette tilfælde betyder, at han skal være uvidende om at sælger A har indgået en aftale med køber B.\nHerudover skal køber C tingløse båden før køber B, hvilket vil stille ham i en bedre position til at få båden. Dette gælder dog ikke, hvis køber B allerede er i besiddelse af båden eller nøglerne til båden.\nFlere faktorer er med til at afgøre sagen\nUdover de overnævnte faktorer, så er der andre betingelser, som kan være med til at afgøre om køber B eller køber C for medhold i sagen. Hvis du gerne vil lære mere om, hvordan lignende sager afgøres og hvordan digital tinglysning har gjort det mere simpelt, så kan du tage på et kursus om digital tinglysning.\n← Sådan bliver du klædt på til et forældrekøb\nGuide til at forstå de mest benyttede lånetyper til boligkøb →


Jordi Cruz, biografi, awards, masterchef\n17-08-2017 René Gabriel J\nJordi Cruz 29 juni, 1978) er en spansk kok. Han studerede madlavning ved School of Hospitality af Manresa, beliggende i Barcelona. I en alder af 14 begyndte han at arbejde i Estany Clar restauranten Cercs, virksomhed, hvor han fik sin første Michelin-stjerne i november 2004, at blive ved 26 den yngste kok i Spanien og den anden i verden til at modtage denne skelnen. Siden da har han betragtes som en fast løfte i den spanske kulinariske scene. Så fik yderligere tre Michelin-stjerner.\nHan blev født i Manresa den 29. juni 1978. Hans første kursus blev nogle grønne bønner med kartofler kogt med sin mor kun 7 år. På det tidspunkt fortalte hans mor ham til at blive en kok. Så forlod han skolen og flyttede til Barcelona for at arbejde. Han passerede flere restauranter og er i øjeblikket regentando ABaC Barcelona restaurant.\nI 31 December, 2013 deltog han i det nye år klokkespil i 1 sammen med Pepe Rodriguez og Anne Igartiburu.\nBlandt de andre priser, han har opnået, følgende er de vigtigste. Det første højdepunkt er Championship Spanien for unge kokke, der vandt i San Sebastian 2002. Efter de fulgte den internationale pris for køkken med olivenolie fra Jaen, opnået i 2003 og mesterskabet Spaniens Award for unge værdier, by Marbella, også vandt i 2003.\nI 2006 forkæmper for den første udgave af Chef of the Year begivenhed er i øjeblikket vicepræsident for juryen blev proklameret. I december 2007 Jordi Cruz forlod Estany Clar og blev manager og kokken i restauranten L'Angle Møn Sant Benet. I november 2008, denne virksomhed vandt også sin første Michelin-stjerne. I maj 2010, sluttede han sig ledelsen af ABAC Restaurant & amp; Hotel, hvor har opnået to stjerner i Michelin-guiden, i alt fire Michelin-stjerner.\nHan er i øjeblikket deltager i programmet Masterchef Spanien er det juryen sammen med Samantha Vallejo-Nájera og Pepe Rodriguez. Dette program har hjulpet ham til berømmelse og blive anerkendt nationalt af den spanske befolkning. Før den spanske version deltog i Masterchef Polen havde sin afslutning i deres køkkener ABaC restaurant.\nForrige artikel Juan de Dios Ibarra\nNæste artikel Jeg sværger jeg elsker dig\nJuan Lamaglia og Ms.


QNAP QNA-T310G1T Thunderbolt Ethernet Adapter | Dustinhome.dk\nQNAP varenummer QNA-T310G1T\nDustin varenummer 5011130980\nLynhurtig 10GbE-netværkstilslutning med Thunderbolt 3\nQNAP's QNA-serie er en omkostningseffektiv Thunderbolt 3 til 10 GbE-adapter, som giver Mac®- eller Windows®-computere lynhurtig 10 GbE-netværkstilslutning med en Thunderbolt 3 type C-port. Med den bærbare QNA-series adapter kan man oprette et 10 GbE-netværk mellem en Thunderbolt 3-computer og en anden 10 GbE-kompatibel enhed eller NAS for at muliggøre hurtig dataoverførsel og forbedre samarbejde og effektivitet.\nDataoverførsel med 10 GbE, som de medieprofessionelle har brug for\nNår videoopløsningerne går fra 1080p til 4K, 8K osv., kæmper de professionelle med de nødvendige lagrings- og netværkskrav for redigering af enorme multimediefiler. QNA-serien har to modeller. QNA-T310G1T har Thunderbolt 3 til 10GbE Multi-Gigabit-port (10G/5G/2.5G/1G/100M) og QNA-T310G1S har en 10GbE SFP+-port, hvilket gør det muligt at tilføje en 10GbE-tilslutning til alle Thunderbolt 3-enheder. Sammen med en QNAP 10GbE-veksel er det muligt for kreative studier at skabe et budgetvenligt 10GbE-miljø og drage fordel af den enorme hastighed og båndbredde, som 10GbE giver.\nTilslut nemt en QNA-adapter til en Mac- eller Windows-computer med det medfølgende Thunderbolt 3-kabel og tilslut adapteren til en 10GbE-kompatibel veksel eller anden enhed med 10GbE-kabel (RJ45 Cat 5e/Cat 6a-kabel eller bedre eller med en SFP+ DAC).\nSpecifikationer QNA-T310G1T Thunderbolt Ethernet Adapter\n1 x 10GBase-T - RJ-45, 1 x Thunderbolt 3\n1 x Thunderbolt kabel (ekstern) - 50 cm\nApple MacOS 10.13.3 eller nyere, Microsoft Windows 7 64-bit Edition, Windows 10 64-bit Edition\nDataforbindelsesprotokol 10 Gigabit Ethernet, 2.5 Gigabit Ethernet, Gigabit Ethernet


hvordan er strålingen til kræftbehandling ?\nhvordan er strålingen til kræftbehandling ?\nStrålebehandling bruger høje doser af stråling ved at sigte høj energi X-stråler eller partikler med henblik på den nøjagtige placering af dit kræftform . Kræftceller er så udryddet . Hensigten med strålebehandling er at ødelægge celler , før de er i stand til at vokse og dele sig. Strålebehandling anvendes også fordi behandlingen minimerer potentielle skader på din sunde celler .\nIfølge Mayo Clinic , halvdelen af kræftpatienter diagnosticeret med kræft får strålebehandling . Stråling kan gives for en række forskellige årsager. Din læge kan bruge strålebehandling som primær kilde til behandling i håb om at sætte din kræft i remission . Strålebehandling kan også bruges til at skrumpe en kræftsvulst , for at stoppe kræftcellerne i at vokse efter at være undergivet en operation for at fjerne en vækst i samarbejde med kombinationsbehandlinger såsom med kemo , eller at bidrage til at reducere dine symptomer på smerte .\nStråling administreres med en maskine kendt som en lineær accelerator . En lineær accelerator bruger en ekstern stråle af stråling , der er rettet mod dit angrebne område . Forud for proceduren , er du placeret på et bord . Nogle gange vil du blive placeret i en støbeform til at hjælpe dig forblive på plads, da du modtager din behandling . Den lineære accelerator Maskinen bevæger om din krop som den leverer stråling er rettet mod specifikke dele på kroppen . Din læge vil afgøre , hvor meget stråling man modtager afhængigt af sværhedsgraden af din kræft . Hvis du har en mere aggressiv form for kræft , vil strålingsdosis være betydeligt højere .\nIfølge American Cancer Institute , er strålebehandling foretages på en ambulant basis. Behandling kan gives dagligt , fem dage om ugen i op til ti uger. Omfanget af strålebehandlingen er nødvendig for at forhåbentlig give hvad raske celler forbliver i kroppen tid til at komme sig mellem behandlingerne . Hvis du på noget tidspunkt du føler dig utilpas under behandlingen , kan du tale i en lydstik , som er tilsluttet i en nærliggende værelse . Dine medarbejdere kan derefter hjælpe dig til at slappe under dine sessioner .\nunormale pap test & lændesmerter\nPrevious：naturlige strategier for kræftpatienter\nNext：er galdegang kræft behandles ?


Gold Coast Knights live resultater, program og resultat - Fodbold - SofaScore\nGold Coast Knights live resultater, program og resultat - Fodbold\nOm Gold Coast Knights\nGold Coast Knights live resultater (og gratis video streaming på nettet), holdliste med sæsonprogram og resultater. Gold Coast Knights spiller næste kamp på 8. maj 2021 imod Gold Coast United i NPL, Queensland.\nNår kampen starter, vil du kunne følge Gold Coast United v Gold Coast Knights live resultater live resultater, stillinger, minut for minut opdateret live resultat og kamp statistikker. Vi kan have video highlights med mål og nyheder for nogle Gold Coast Knights kampe, men kun hvis de spiller deres kamp i en af de mest populære fodboldligaer. Gold Coast Knights sidste kamp var imod Redlands United i NPL, Queensland, kampen endte med resultatet 2 - 1 (Gold Coast Knights vandt kampen). Gold Coast Knights program fanen viser de sidste 100 Fodbold kampe med statistikker og vundet/uafgjort/tabt ikoner. Der er også alle Gold Coast Knights planlagte kampe som de skal spille i fremtiden.\nGold Coast Knights præstation & form graf er Sofascore Live resultater Fodbold live resultater unik algoritme som vi genererer fra holdets sidste 10 kampe, statistikker, detaljerede analyser og vores egen viden. Denne graf kan måske hjælpe dig med at spille på Gold Coast Knights kampe, men vær opmærksom på at Sofascore ikke tager ansvar for økonomiske eller andre form for tab, direkte eller indirekte, som i forbindelse med handling på denne websides indhold.\nI kampdetaljerne tilbyder vi link til at se direkte Gold Coast United Gold Coast Knights live stream. Hvis denne kamp er dækket af Gold Coast United Gold Coast Knights livestreaming kan du se på din computer eller telefon - iPhone, iPad, Android eller Windows phone. Vær opmærksom på at de intellektuelle rettigheder til at streame begivenheder normalt er eget på nationalt niveau og derfor, afhængigt af din placering, er der muligvis visse begivenheder du ikke kan se grundet sådanne restriktioner.\nNuværende Gold Coast Knights trup består af:\nAngribere: Andrew Barisic, Shannon Brady\nForsvarsspillere: Matt Smith\nDu kan klikke på enhver spiller fra listen til højre og se hans personlige informationer som nationalitet, fødselsdag, højde, fortrukne fod, position, spiller værdi, transfer historie osv. Der er også statistikker for hver spiller i alle konkurrencer med alle spillede og startende kampe, minutter spillet, antal mål, antal kort og meget mere. Gold Coast Knights holdrekorder bliver opdateret under hver kamp.\nSofaScore Fodbold live resultater live resultater er tilgængelig som iPhone og iPad app, Android app i Google Play og Windows mobil app. Du kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle Gold Coast Knights kampe live på din telefon!


Den Korte Avis | De seks marokkanere, der overfaldt ungt par med flaske, er formentlig gemene kriminelle, der giver sig ud for at være asylansøgere\nDe seks marokkanere, der overfaldt ungt par med flaske, er formentlig gemene kriminelle, der giver sig ud for at være asylansøgere\nBanden var på seks mand. De var alle asylansøgere fra Marokko.\nOg de havde ingen hæmninger.\nDet fandt den unge dansker ud af, da han nægtede at afleveret sit ur. Banden havde omringet ham og hans kæreste ved Christiansborg sent fredag aften.\nDe havnede begge på hospitalet. Den unge mand med flænger i hovedet efter en knust flaske. Også han kæreste fik en hård medfart.\nPolitiet anholdt asylbanden kort tid efter. De blev alle løsladt efter endt afhøring og sendt tilbage til det asylcenter ved Gribskov, hvor de bor.\nDe ved godt, at de ikke har en chance for at få asyl\nDanmark giver ikke asyl til indbyggere fra de tre nordafrikanske lande, Marokko, Algeriet og Tunesien.\nOg det kan asylansøgerne fra de tre lande ikke undgå at have opdaget.\nI realiteten er der ikke tale om asylansøgere, men om asylbander.\nDen Korte Avis har været i statistikbanken hos Danmarks Statistik og fundet tallene frem for asylansøgere fra de tre lande. Samt tallene for, hvor mange, der har fået asyl.\nSiden 1. januar 2015 og til og med første kvartal i år har i alt 1.018 personer fra de tre nordafrikanske lande søgt asyl.\nI den samme periode har kun tre af dem fået asyl.\nLangt de fleste kommer fra Marokko\nLangt hovedparten af de nordafrikanske såkaldte asylansøgere kommer fra Marokko.\nI 2015 drejede det sig om 187 personer, i 2016 om 353 og endelig i første kvartal i år dukkede der otte op fra Marokko.\nI alt i alt 621 asylansøgere fra Marokko siden 1. januar 2015. Af dem har ikke én eneste fået asyl.\nFra Algeriet kom der i 2015 i alt 103 asylansøgere. I 2016 steg antallet til 164 og er foreløbig på 18 her i årets første kvartal.\nAltså i alt 285 asylansøgere fra Algeriet siden 1. januar 2015. Af dem har blot én fået asyl i andet kvartal 2016.\nI bunden ligger Tunesien med 52 asylansøgere i 2015, medens 54 søgte asyl i 2016 og endelig seks første kvartal i år.\nAf dem har hele to fået asyl. Den ene i fjerde kvartal 2015 og den anden i ligeledes fjerde kvartal i 2016.\nLægger ikke skjul på det: ”Vi kommer for pengenes skyld”\nInden Østrig lukkede sine grænser for asylansøgere, besøgte Ekstra Bladet i januar 2016 teltlejr for asylansøgere i Østrig.\nHer vurderede Muhbm Khleta, der er tolk for Røde Kors, at en del af de unge mænd fra Marokko og Algeriet udelukkende kommer til Europa for at ernære sig ved kriminalitet.\nDet bekræftes af den 19-årige marokkaner, Hamza Btaini. Han siger den 14. januar til Ekstra Bladet:\n”Selvfølgelig, mand. Selvfølgelig rejser vi for pengenes skyld.”\nPeter Skaarup: Selvfølgelig skal de smides ud af landet\nEpisoden med den marokkanske asylansøgerbande, der overfaldt det unge kærestepar, kommer ikke bag Dansk Folkepartis Peter Skaarup, som også er formand for Folketingets Retsudvalg.\n”Det er vores helt klare holdning i Dansk Folkeparti, at asylansøgere, der gribes i kriminalitet skal have deres asylbehandling afbrudt og udvises på stedet,” siger Peter Skaarup til Den Korte Avis og understreger:\n”Og selvfølgelig skulle de seks marokkanere fra i fredags udvises og ikke sendes tilbage til et asylcenter. Men det er altså hvad et flertal i Folketinget har ønsket.”\nPeter Skaarup henviser her til, at Dansk Folkeparti så sent som fredag den 5. maj havde fremsat et beslutningsforslag om, at kriminelle asylansøgere, der bliver taget på fersk gerning, skal udvises på stedet.\nSamtlige partier afviste forslaget.\n”Og så længe vi har et folketingsflertal, der holder hånden over typer som de seks marokkanere fra i fredags, må danskerne desværre fortsat blive nødt til at finde sig i røveriske overfald,” konstaterer Peter Skaarup.\nHan oplyser, at han nu vil bede justitsminister Søren Pape Poulsen (KF) og integrationsminister Inger Støjberg (V) forholde sig til det faktum, at ud af lidt over tusinde nordafrikanske asylansøgere har kun tre opnået asyl.\n”Det burde give stof til eftertanke. Også hvad angår Dansk Folkepartis forslag om at afvise asylansøgere ved grænsen. Et forslag, der også blev nedstemt,” siger Peter Skaarup til Den Korte Avis\nDu kan læse mere om Dansk folkepartis beslutningsforslag, der også ville have ramt de seks marokkanere, her:\nOg her kan du læse mere om overfaldet i fredags:\nHer kan du se, hvem der gennem årene har søgt asyl i Danmark\nOg her kan du se, hvem der fik asyl\nEmner: Asylansøgere Marokkanere Nordafrikanere top Vold


Hjem/Danmark/Egenbetaling kan holde mange unge fra at gå til psykolog\nRedaktionen11. oktober 2021\n57 2 minutter om at læse\nSeks ud af ti vil fravælge at gå til psykolog og hver fjerde vil gå til færre konsultationer. Det er virkeligheden hvis unge mellem 18 og 29 år selv skal betale for at gå til psykolog.\nPresset på de danske psykologer stiger stødt, og mange danskere søger hjælp til det mentale helbred gennem både det offentlige system og den private sundhedsforsikring. Ventetiden til at få hjælp med tilskud eller på det offentliges regning er flere steder desværre lang, og det kan holde mange danskere fra at få den nødvendige hjælp, hvis de skal betale for at komme foran i køen.\nCa. hver fjerde dansker har gået til psykolog indenfor de seneste fem år, og blandt de 18-29-årige er det hele hver tredje, der har et psykologforløb bag sig. Men mange ville fravælge samtalerne med en psykolog, hvis de selv skal betale. Det viser en ny undersøgelse, som Kantar Gallup har lavet for Gjensidige.\n“Gennem årene er mentalt helbred heldigvis kommet mere i fokus, og det er ikke længere lige så tabubelagt, at man har brug for hjælp fra en psykolog. Det er i sig selv positivt, at så mange har søgt hjælp. Men at det er afgørende for de unge, at de ikke selv skal have pengene op af lommen viser både at vi stadig har arbejde foran os, og at det er vigtigt, at vi har nogle gode tilbud, som unge danskere kan benytte sig af, så de kan få den nødvendige støtte,” siger Louise Brix, fagchef i sundhed i Gjensidige.\nUnge kræver generelt lidt længere behandlingsforløb\nHvor kun en af 25 blandt de 18- til 29-årige svarer, at de ville tage så mange samtaler med psykologen som nødvendigt, selvom de selv skal betale, så gælder det tilsvarende for en ud af seks blandt de +30-årige. Skadedata fra Gjensidige viser tilmed, at de behandlingsforløb unge gennemgår ofte er længere end andre aldersgrupper.\n“Jo ældre man er, des mindre er chancen for, at man fravælger psykologen, hvis man selv skal betale. Det er rigtig ærgerligt, og det er et problem, som kan vokse sig større med årene. For hvis de unge mennesker, der har brug for hjælp, ikke får den pga. ventetid eller egenbetaling, så kan selv milde gener vokse sig værre med tiden. For uden hjælp kan stress udvikle sig til at blive angst og depression, så det er vigtigt, at man får taget sig af sit mentale helbred tidligt,” siger Louise Brix.\nUndersøgelsen er foretaget af Kantar Gallup for Gjensidige i september 2021 blandt 1066 repræsentativt udvalgte danskere.\nHar du eller anden person i din husstand gået til psykolog inden for de seneste fem år? (total/18-29/+30)\nJa, jeg har 18% / 29 % / 15 %\nJa, min partner har 7% / 11 % / 6 %\nJa, mit barn har 5% / 0 % / 6 %\nNej 71% / 59 % / 74 %\nVed ikke / Ønsker ikke at svare 2% / 3 % 3 %\nHvordan fik du/I adgang til psykologhjælp? (total/18-29 /+30) 226\nGennem henvisning fra egen læge 56 % / 59 % / 55%\nGennem psykiatrien 14 % / 22 % / 11%\nVia egen privat sundhedsforsikring 21 % / 11 % / 25%\nKontaktede selv psykolog – Betalte selv 18 % / 17 % / 19%\nVed ikke / Ønsker ikke at svare 4 % / 2 % / 5%\nHvilken betydning ville det have for dig, om du selv skulle betale mellem 800 og 1000 kr. per psykologkonsultation? (total/18-29/+30)\nJeg ville fravælge at gå til psykolog 53% / 65 % / 49 %\nJeg ville gå til færre konsultationer 27% / 28 % / 28 %\nDet ville ikke gøre nogen forskel, jeg ville tage så mange konsultationer, som var nødvendigt 12% / 4 % / 16 %\nVed ikke / Ønsker ikke at svare 8% / 3 % / 9 %\nGjenside psykologer unge\nSpanien er i fare – Rejsebranchen forventer regional rejsevejledning\nRos til ny privat leverandør


Alle restauranter i Hollister Restauranter i nærheden af Country Rose Cafe\nAlle aktiviteter i Hollister Aktiviteter i nærheden af Country Rose Cafe\nUSA Californien Hollister Restauranter i Hollister Country Rose Cafe\nNr. 2 af 64 Restauranter i Hollister $$ - $$$\nAmerikansk, Café 756 San Benito St, Hollister, CA 95023-3957+1 831-635-0252Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 82 anmeldelserFremragende68 %Rigtig god21 %Gennemsnitlig8 %Dårlig2 %Frygtelig1 %Åben nu7:00 am - 2:00 pmsø - lø7:00 am - 2:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Café PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 756 San Benito St, Hollister, CA 95023-3957Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til forretningsmiddage?Ja Nej Ved ikke Er dette et billigt spisested?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant barnestole?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (82)Medlemsvurdering Fremragende40Rigtig god11Gennemsnitlig5Dårlig1Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (57)Engelsk (82)Sprog Dansk (57)Engelsk (82)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 57 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejhonestfun2017Hollister, Californien13Anmeldt 2 juni 2017 Perfekt centrum morgenmad sted!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejHRC1970Hollister, Californien62Anmeldt 22 maj 2017 Bedste morgenmad!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejchgotrvlr71Chicago, IL, USA212140Anmeldt 2 april 2017 fra mobile enheder Udmærket spisested billetHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGeorge A. J13827Anmeldt 19 marts 2017 En Gastronomisk Perle brystet på hovedgaden!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLana WGrenada, Californien4015Anmeldt 16 februar 2017 Forfærdelig madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdmnhartzellDel Norte, Colorado31Anmeldt 12 februar 2017 Spis herHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjazzyonehurstHollister, Californien2Anmeldt 18 januar 2017 Altid GodHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCaroleBier3Anmeldt 17 januar 2017 fra mobile enheder Land Rose til morgenmad eller frokostHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCADreaminFelton, Californien184162Anmeldt 31 december 2016 Fantastisk til morgenmad!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRemy87Monterey, Californien4225Anmeldt 30 december 2016 fra mobile enheder Fantastisk morgenmadHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123456Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenRunning Rooster109 anmeldelser 0,07 km væk The Heavenly Bakery34 anmeldelser 0,19 km væk Fisher's Delicatessen20 anmeldelser 0,12 km væk Seværdigheder i nærhedenSan Benito Stage Company9 anmeldelser 0,36 km væk Dunne Park5 anmeldelser 0,35 km væk Premiere Cinema6 anmeldelser 0,58 km væk San Benito Bene7 anmeldelser 0,17 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Country Rose Cafe.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n756 San Benito St, Hollister, CA 95023-3957 Placering:


KARAKTERBOG: Brighton hiver vigtigt point i land mod Liverpool | PLBOLD.DK\nKARAKTERBOG: Brighton hiver vigtigt point i land mod Liverpool\nVi har givet karakterer til spillerne i kampen mellem Brighton og Liverpool.\nBrighton 1 - 1 Liverpool (0-0)\n0-1: Jota (60')\n1-1: Gross (93')\nRyan: 6 - Den australske keeper kunne ikke gøre det store ved Liverpools mål til 0-1, men virkede rimelig sikker i sine indgreb.\nGross: 6 - Scorede udligningen på straffespark og var solid i flere af opspillene.\nMarch: 4 - Var decideret ringe i flere af sine offensive aktioner\nConnolly: 6 - Skulle have scoret på sin enorme chance, men gjorde ellers et fortrinligt stykke arbejde.\nMaupay: 2 - Brændte straffespark efter 20 minutters spil og blev derefter flået ud. Derfor denne lave karakter.\nWelbeck: 6 - Udmærket på Brightons omstillinger, men havde ikke det store at arbejde med.\nTrossard: 6 - Var en mærkbar forbedring i forhold til den udskiftede Maupay.\nAlisson: 7 - Havde ikke det store at se til, men agerede på fint vis på det, der var.\nSalah: 5 - Egypteren var ikke tilfreds, da han blev skiftet ud. Om det var utilfredshed over egen præstation eller over den manglende spilletid, skal vi lade være usagt. Han kom dog aldrig helt op i gear.\nJota: 7 - Var anderledes anonym i forhold til sine tidligere optrædener for The Reds. Lukkede munden på sine kritikere ved målet til 1-0, hvor han drev bolden ind fra venstre, tog et træk, kom fri og afsluttede på fornem vis.\nHenderson: 7 - Var en sublim og nødvendig tilføjelse til Liverpools kønsløse indsats i første halvleg. Han organiserede og orkestrerede spillet på flot manér.


Risikerer Rusland at miste VM 2018?\nBy Redaktionen on\t 15. december 2015 Nyheder\nMens korruptionsskandalen i FIFA fortsat ruller, så har der gennem længere tid florerede rygterne, om at eventuelle beviser på magtmisbrug i forbindelse med tildelingen af slutrunden i 2018 kunne koste russerne værtskabet.\nAllerede i 2010 var der stærke indikationer på, at ufine metoder var taget i brug, men uden klare beviser har russerne indtil videre undgået konsekvens, og på trods af mistanken, så tegner intet da heller til, at Rusland mister deres slutrunde.\nFørst og fremmest vil det ikke ske før en ny FIFA-præsident er valgt, hvilket på nuværende tidspunkt er sat til 26. februar 2016. Til den tid vil der være under 2½ år til at slutrunden fløjtes i gang, og de færreste lande vil være i stand til at sætte en slutrunde op så kort tid.\nDerudover vil de økonomiske konsekvenser ved at tage værtskabet fra russerne være katastrofale. Ikke blot for russerne, men i lige så høj grad for FIFA, der vil blive mødt af et sagsanlæg i milliardklassen.\nRisikoen må derfor siges at være ganske lille, selv hvis klare beviser skulle opstå. Tværtimod ser VM i Qatar 2022 ikke ud til at være lukket endnu. Ud over den ekstremt upopulære beslutning om at lægge slutrunden i vintermånederne, så er tildelelsen ligeledes indhyllet i anklager om korruption.\nEngland har sågar været ude og erklære sig klar til at overtage, hvis Qatar-slutrunden ruller til hjørne. Så det bliver interessant at se, hvad der sker, når Sepp Blatters afløser er fundet.


Ærø - Læs på Rundt i Danmark om øen i det Sydfynske øhav\nFakta om Ærø Ærø ligger i det Sydfynske øhav. Øen har ca. 6000 øboere og har et areal på 88 km². Ærø er 30 km lang og 8 km på det bredeste sted. Øen er sin egen kommune, og har en meget vel fungerede website: VisitÆrø. Ærø kalder sig Danmarks bryllups-ø!\nÆrø er en moræneø på 88 km².\nDen ligger ved den sydlige indgang til Lillebælt.\nDen er omgivet af Fyn (nord), Langeland (øst), Als (vest) og Tyskland (syd).\nHer bor ca. 6000 mennesker, og det er derved en af Danmarks mindste ø-kommuner.\nKommunen er en del af Region Syddanmark.\nÆrø er 30 km lang og 8 km det bredeste sted.\nTil Ærø hører:\nBirkholm, Drejø, Store Egholm, Lilleø Lille Egholm, Nyland, Halmø, Langholm, Langholmshoved og Lindholm.\nMarstal er Ærøs største by med ca. 2100 indbyggere, dernæst kommer Ærøskøbing og Søby.\nFaaborg – Søby\nSøby – Fynshav (Als)\nÆrø er et populært sted for lystbådesejlere.\nHavnene er velfungerende med alt det man skal bruge.\nAdresse: Søby Havn 12, Ærø\nÆrøskøbing Havn og Marina\nAdresse: Havnevejen, Ærøskøbing\nAdresse: Klevenvej 5, Marstal\nAdresse: Auktionskajen 5, Strandby\nÆrø Kommune – om Ærøs havne\nPå Ærø er der flg. overnatningsmuligheder:\nVisitÆrø har gjort det nemt!\nDer er supermarkeder i alle stor byerne.\n– Dagli´Brugsen, Søby\n– Netto, Ærøskøbing\n– Superbrugsen, Marstal\n– Letkøb, Marstal\nPå Ærø er der flg. spisemuligheder:\nSpecialiteter; is, Røgeri, Bryggeri, Pandekager, Konfekt.\n– Ærøskøbing, Ærøskøbing Havn 4.\n– Marstal, Marstal bibliotek (Ærøs Folkebibliotek)\nDer findes utrolig mange foldere og informationer om Ærø, læs bla. her:\nØ-pas stempler på Ærø\nDu kan flere steder finde stemplet til dit øpas.\n– Ombord på alle færger til og fra Ærø\n– Søby, ved havnekontoret, Havnen 6, Søby\n– I Ærøskøbing, Foran Turistkontoret, Ærøskøbing Havn 4, Ærøskøbing\n– I Marstal Marina, Sejlerkøkkenet, Sejlmagervej 1, Marstal\n– Marstal Havnekontor, Søndre Værft 3, Marstal\n– Ærø FolkeBibliotek, Prinsensgade 21, Marstal\n– ÆrøXpressen, Havnepladsen 8b, Marstal\nDette pas er sjovt for børn og barnlige sjæle.\nDer kan læses om øerne, samt samle skrabe silhuetter af de danske øer i det.\nI Ø-passet er der oplysninger om hver enkel ø, sejltiden og afstanden, antal beboere, øens størrelse, samt en lille beskrivelse af evt. oplevelser på øen du kan på øen.\nPasset har en QR-kode. Brug din mobil til at scanne dig direkte til øens hjemmeside.\nØ-passer har en Facebook side, her kan du dele dine oplevelser med fotos og video.\nStrande med blå flag:\n– Eriks Hale i Marstal\n– Vestre Strand i Ærøskøbing\n– Søby Strand\n– Risemark strand\n– Strandbyen Havn\n– Gåtur til Frederiksøen og Kalkovnen\n– Voderup Klint\n– Vandretur ved voldene og Vester Mølle\nDer er 150 km cykelveje på Ærø.\nDer mange ruter, bla. Ærø Rundt, Cykelrute N8, 91 og 92.\nPå Ærø er der gratis busser hele året rundt.\nSå det er nemt at komme mellem byerne.\n– Ved Ærøskøbing Marina\n– Ved Marstal Marina\n– Ved Søby Havn\n– Ved Bregninge\nDer er massere af gode fiskesteder på Ærø.\n– Vitsø Mølle\n– Ærøs Hale\n– Vejsnæs Nakke\n– Voderup Klint, Skredskrænterne\n– Rundt om Vitsø og Vorbjerg skov\n– Drejsskoven ved Gråsten Nor\n– Borgnæs Skov\n– Lille Rise Skov\n– Egehovedskov ved Marstal\n– til Birkholm\n– Little Ellen (indre Ærø farvande)\n– Skonnerten Fylla (sejlads i det fynske øhav)\n– Smakkejollen *Lotsen*\nÆrø har masser af romantisk idyl, og derfor er det populært at sige *JA* til hinanden her.\nAdresse: Søndergade 28a, Ærøskøbing\n– Kajak og SUP ture\n– Ærø Rideklub\n– Ærø Bowlingcenter\n– Minigolf Marstal & Ærøskøbing\n– Ærø Tennisklub\n– Havkajak-kravlegård på Ærø\n– Fastelavn og Helligtrekonger på Ærø\n– Rundvisning hos Ærø Cigar\n– Vægterture i Ærøskøbing\n– Grollefest i Marstal\n– Ærøskøbing Grand Prix\n– Ærø Jazz Festival\n– Julemarked i Ærøskøbing\n– Stentur på Eriks Hale\n– Tuk-tuk træf på Ærø\n– Byvandring i Ærøskøbing\n– Torvemarked i Ærøskøbing\n– Gademarked i Marstal\n– Det Gamle Værft (Ærøskøbing)\n– Marstal Søfartsmuseum\n– Hammerichs Hus (Ærøskøbing)\n– FlaskePeters Samling (Ærøskøbing)\n– Ærø Museum (Ærøskøbing)\nGallerier & Værksteder\n– Galleri Naja Abelsen\n– Galleri Ao Khai\n– Galleri Rita Lund Malerier\n– Galleri Maria Fynsk Norup\n– Billedkunstner Stine Hedegaard Andersen\nog mange flere:\n– Ommel Kirke\n– Marstal Kirke\n– Sankt Alberts Kirke\n– Tranderup Kirke\n– Ærøskøbing Kirke, opført 1756-58\n– Rise Kirke\n– Bregninge Kirke\n– Søby Kirke, blev indviet 1745.\n– Badehusene i Ærøskøbing\n– Badehusene i Marstal\n– Motorfabrikken Marstal\n– Skjoldnæs Fyr\n– Ærø Museum\n– Ærø Kunsthal\n– Ærøskøbing Bymølle\n– Kogehuset, Ærøskøbing Havn\n– Priors Hus, Ærøskøbing\n– Søby Mølle\n– Vester Mølle, syd for Søby\nHunde i vinduerne\n2 hunde i vinduet symboliserer efter traditionen troskab & tryghed.\nDet er altid et par, som sidder på deres bagdel.\nKigger de ud af vinduet, hvilket betyder at manden er på havet.\nKigger de ind mod stuen, er manden hjemme.\nDer er på havnen i Nordby står en skulptur med hundene.\nByen ligger på Ærøs nordside og dens havn er beskyttet af Dejrø og Urehoved tange.\nÆrøskøbing har ca. 940 indbyggere og er Danmarks mindste købstad.\nDen er hovedsæde for Ærø Kommune.\nByens erhvervsliv er mange servicevirksomheder og håndværksfirmaer.\nÆrøskøbing er formentlig grundlagt omkring 1250 af markgreverne af Brandenburg der ejede Ærø.\nMan kan stadig finde spor i det velbevarede bybillede fra markgrevernes epoke, som arkitektur, bemalinger og udskæringer.\nByen har stadig præg fra dens grundlæggelse i middelalderen.\nDen er på mange måder som dengang, og indre by står som stort set uændret fra 1800-tallet.\nHusene er velbevarede, har charme og stemning. Den kaldes af mange *Eventyrbyen*.\nÆrøskøbing fik formentlig tildelt købstadsprivilegier omkring slutningen af 1400 tallet, derfor *Kjøbing* i bynavnet, og fordi den var Ærøs eneste købstad, kom navnet Ærøskøbing.\nI 2000 fejrede byen 750 års jubilæum.\nI 2002 fik byen Europa Nostra Prisen, for bevaring af den europæiske kulturarv.\nÆrøs største by, med ca. 2100 indbyggere.\nTilbage i 1500-tallet var byen et lille fiskeleje, hvorefter den udviklede sig fra 1700-tallet til en betydningsfuld søfartsby.\nNavnet er fra ordet *hestestald*.\nMarstal er Ærøs vigtigste handels- og søfartsby.\nHer er mange forretninger og en navigationsskole, der gennem mere end hundrede år har uddannet navigatører til den danske handelsflåde.\nHer er bla. Danmarks største coasterflåde med ca. 50 fragtskibe.\nHer er flere rederier, træ- og stålskibsværfter, fiskerihavn, samt bådforbindelse til Birkholm.\nDet er den nordligste by på Ærø. Der er ca. 440 indbyggere.\nSøby er en aktiv med værft og fiskeri, samt et handelsliv, færgedrift og erhvervshavn.\nHer er dagligere færgeforbindelser til Fynshav på Als og Faaborg på Fyn.\nSøby ligger ca 15 km fra Ærøskøbing og 23 km fra Marstal.\nSøby blev nævnt for første gang i 1277 som Seboy.\nForleddet er navneordet sæ, og betyder sø.\nEfterleddet er by, hvilket betyder landsby.\nGodset Søby bliver omtalt i 1277, da det var i Brandenburgernes besiddelse.\nI 1722 var der kun fæstegårde i Søby, efter at Søbygård blev udstykket steg bebyggelsen med sømænd og fiskere.\nDer er ikke meget skov tilbage på Ærø. Det skyldes skibsværfterne i 1600-tallet byggede træskibe i hundrede tal.\nYderligere brænde mange skove under svenskekrigen i 1658-59.\nTilbage i 1980érne opkøbte Miljøministeriet arealer på Ærø, for at skabe et bedre levested for dyr og planter.\nI dag er der plantet skov, som giver skjul og føde til mange dyr, samtidigt med at beboerne på Ærø får bedre friluft muligheder. På Voderup Klint afgræsser der kreaturer til stor gavn for vilde blomster.\nI dag er der 8 skove på Ærø, i 1981 blev Egehoved skov plantet, og i 1993 Toftegårdsskoven nær Marstal. Derudover er Lille Rise Skov, Borgnæs Skov og Vorbjerg Skov er unge skove. Her er plante- og dyrelivet på vej op.\nMange dyr som ræve og rådyr lever efterhånden i de skove, men skovbunden er stadig præget af at der har været marker i årtier.\nDyre- og plantelivet er særlig godt ved Voderup Klint, Vitsø og Gråsten Nor.\nVed Voderup Klint græsser der kreaturer.\nNede på jordoverfladen lever der også markfirben, snoge og stålorm og mange insekter.\nDer er ingen hugorme på Ærø.\nVed gadekæret i Voderup og Klint, samt andre vandhuller, kan man være heldig at finde klokkefrøer.\nDe kendes på orange tegninger på undersiden af frøen. Denne farve skal advare fjenden om at den er giftig.\nNavnet på frøen kommer sig af de lyder der kommer fra dem, de lyder som kirkeklokker.\nI maj og juni kan man høre dem.\nI 2017 blev der etableret flere vandhuller på Ærø.\nDisse skal forhåbentlig give gode levesteder for strandtudse, grønbroget tudse og stor vandsalamander.\nStendynger sikrer padderne overvintring og nye levesteder for det sjældne markfirben.\nI Voderup Klint findes der billen – *stor guldløber*.\nDet er en 2-2,5 cm lang løbebille med metalgrøn overside og gyldne dækvinger.\nBestanden er på ca. 250 biller, og den stammer formentlig fra en varmere tidsperiode, hvor store guldløber levede andre steder i Danmark.\nI dag lever de kun syd for Danmark.\nYderligere findes den sorte oliebille lever i klinten om foråret. Denne lægger æg i jorden og larverne kravler op på planter og hægter sig på insekter. Larven kommer med en jordboende bi hjem, hvor den spiser biens larver og forråd. Efter puppestadiet er der massere af oliebiller om foråret.\nVitsø og Vorbjerg skov er fugleområder.\nHer er bla. et fugletårn for enden af søen, lige ved Vorbjerg skov. Her er bygget 3 fugleøer i Vitsø, hvor fugle kan raste og yngle.\nMange trækfugle tager sidste stop her, inden de flyver sydpå. Ynglende fugle kan være grågæs, ænder og vadefugle, og rovfugle som rørhøgen. Der ses også nogen havørne i luften over Vitsø.\nPå engene er der viber, samt chance for at se rødben, dobbeltbekkasin, gul vipstjert og engpiber.\nVoderup Klint er et kalkholdigt overdrev. Her lever der mange vilde blomster, da det vender sydvest.\nHer kan bla. findes håret viol, knoldranunkel, knoldet mjødurt, vild hør, og almindelig mælkeurt.\nPå klinten kan man se fx engkabbeleje og orkidéen majgøgeurt. Foruden lav tidsel, hjertegræs, dunet havre, seglblad og tandbælg, vårstar, bredbladet timian mfl.\nVorbjerg skov og Vitsø er rigt blomstrede enge, som holdes nede af græssende kreaturer.\nVed inddæmningen Gråsten Nor, bag Drejskoven er der store arealer med eng og strandenge. Her findes mange majgøgeurt orkideer.\nSydfyns vigtigste rastelokalitet for vadefugle er Storeholm med rev. Her holder der mange ryler til, samt hvis du er heldig kobbersnepper, regnspover og sandløbere.\nDet sydfynske øhav er Danmarks største oversvømmede istidslandskab.\nÆrø er en lang drumlin, som er formet af dødis, der ikke kunne få morænejorden slæbt helt med sig.\nDette har efterladt lange bakkedrag med samme retning som isens bevægelsesstand.\nVoderup Klint er 33 m høj med flere km lange trappeformede skredterrasser. Disse er som kæmpemæssige trappetrin og forbinder havet med den høje ø.\nDenne terrassedannelse skyldes udskridninger, som er forårsaget af klintens opbygning med den specielle blågrønne cyprina ler. Navnet er efter de molboøsters, der er efterladt i leret. Disse blev aflejret i det hav, der for 100.000 år siden dækkede Danmark – i perioden mellem den næstsidste og sidste istid.\nPå Ærø er der mange krumodder. Fx. ved Marstal, her er den 1,5 km lange Ærø Hale.\nDette område består af strandvolde, sandrevler og krumodder, pga. havets påvirkning.\nSandbankerne fortsætter via Langholm og Storeholm og helt til Langeland ved Ristinge Hale, hvor der også er en krumodde.\nMellem Ærø og Langeland ligger et undersøisk sandrev. I stille vejr, er det muligt at vade gennem vandet fra Ristinge Hale over til Storeholm, og herfra videre til holmene Lindholm, Langholmshoved og Langholm.\nMan kan spore Ærøs historie tusinder af år tilbage.\nDer er fundet rester af 3.800 år gamle bosættelser.\nRundt på Ærø er der mange velbevarede fortidsminder, som langdysser, kæmpehøje og en jættestue.\nTilbage fra middelalderens begyndelse havde danske konger omfattende godsbesiddelser på Ærø.\nÆrøs og Sønderjyllands historie var i århundreder tæt knyttet.\nÆrø var opdelt i slesvigske, alsiske og holstenske hertuger gennem arv, pantsætninger og forleninger.\nOp igennem middelalderen udvikles det kongelige gods, og først i midten af 1700-tallet tilbagekøbte den danske konge Ærøs jorde, hvorpå der fulgte en udstykning af kronens gods.\nÆrø hørte stadig til Slesvig og efter nederlaget til Østrig og Preussen i 1864, var det en tilfældighed, at Ærø ikke blev en del af Preussen, sammen med Sønderjylland.\nÆrø blev overført til Kongeriget Danmark i bytte for de kongerigske enklaver.\nVed lov fra 1866 bliver Ærø forenet med Kongeriget Danmark den 1. april 1867.\nI 1872 blev Marstal og Ærøskøbing ramt af stormflod.\nSkibene sejlede op i gaderne i Marstal, samt ødelagde klinten ved Ærøskøbing.\nPå øen Store Egholms boede der to familier, de forlod den total oversvømmet ø og siden har den ikke været beboet.\nÆrøs handelsflåde kulminerede i 1890´erne.\nBare i Marstal i året 1893, var der 341 enheder, hvilket i Danmark kun var overgået af København.\nI Marstal var der på samme tid 8 nybygningsværfter.\nÆrø mistede 53 søfolk og 42 skibe i 1. verdenskrig.\nI mellemkrigstiden var det svært at overleve.\nDamskibene vandt ind og kun Newfoundlandsfarten var urentabel for dampskibene.\nDer sejlede en stor del af de tre-og tomastede ærøske skonnerter med fiskeladninger ud fra den vidtstrakte Labradorkyst og Newfoundland.\nI 2. verdenskrig kostede det 80 af øens søfarende livet.\nÆrø har et uofficielt flag for Ærø. Det trefarvet i ni striber – guldgul, søgrøn og livfarve (den røde farve).\nFlaget ses ofte ved siden af Dannebrog.\nDet siges at fanen blev skabt mellem 1622 og 1633 af hertug Hans den Yngres ældste søn hertug Christian af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Ærø, som arvede Ærø ved faderens død i 1622.\nHertug Christian er den eneste af Ærøs hertuger, hvis hertugdømme omfattede hele Ærø.\nHan efterlod ved sin død fanen på herregården Graasten, der lå ved Drejet på vejen til Marstal.\nBoet blev efter hans død i 1633 omhyggeligt og nøjagtigt registreret og beskrevet. Herfra kendes landsfanen.\nDer findes en anden fane på Ærø, der før den nye historiske udredning blev foretaget, blev betragtet som Ærøs fane.\nDet var trefarvet med farverne gul, grøn og rød. Samme udseende som Litauens flag.\nHistorikerne har påvist, at farverne på denne fane skyldtes en fejlfortolkning af de gamle beskrivelser fra Hertug Christians boopgørelse.\nByen har et middelalderligt gadeforløb. Her er et stor antal gamle huse. Bla. Hammerichshus der var billedhuggeren Gunnar Hammerichs hjem.\nEt velbevaret 1700-tals hus med en samling antikviteter og hollandske kakler.\nGunnar Hammerich boede også i Vestergade nr. 44, der i dag er fredet og er et pensionat.\nByens tidligere fattighus huser Flaske-Peters samling.\nPeter Jacobsen (1873-1960) byggede flaskeskibe helt frem til sin død, mere 1.700 flaskeskibe og 50 store modelskibe blev det til.\nVed havnemolen er Kogehuset fra 1810. Dette fungerede i gamle dage som kogested for sejlskibene i havn.\nI omkring 1860 ophørte kogehuset som madkogningssted.\nFra 2001 benyttes det renoverede *Kogehus* af gæstesejlere, her kunne de stå indendørs i tørvejr og tilberede aftensmaden.\nTilbage i 1500-tallet var Marstal et lille fiskerleje. Herfra udviklede den sig til en betydningsfuld søfartsby.\nMarstal Søfartsmuseum råder over fire bygninger med blandt andet ca. 200 skibsmodeller, ca. 130 flaskeskibe og flere hundrede skibsportrætter.\nSøbygård rummer stadig bygningsdele tilbage fra 1580’erne.\nGården er restaureret. I hovedbygningen er der skiftende udstillinger og museum. I en af gårdens længer er der en sal til brug for lokale aktiviteter.\nSøbygård er et samlingssted for øens beboere.\nSøby Volde er et forsvarsanlæg i bunden af det dengang sejlbare Vitsø Nor, dette var antagelig opført af kongemagten i 1100-tallet.\nÆrøskøbing Bymølle er en original hollandsk vindmølle fra 1848. Møllen var i drift til 1957.\nSøby Mølle er en stråtækt hollandsk mølle fra 1881.\nNord for Søby Volde ligger Vester Mølle som er en hollandsk vindmølle opført i 1824.\nVitsø Mølle øst for dæmningen er en hollandsk pumpemølle fra 1800-tallet, denne blev fredet i 1958.\nDette fejres af Ærøs vestlige del.\nHer bliver man udklædt fra top til tå, og går rundt på besøg i hinandens huse med historier fortalt med forvrænget stemme.\nDer serveres kirsebærvin, men pga. maske bruges der sugerør for ikke at tage masken af og afsløre sin identitet.\nI Bregninge, Leby, Skovby, Tværby og Søby, og i Bregninge Kirke afholdes Hellig tre Kongers gudstjeneste med besøg af forskellige maskeklædte folk.\nPå Ærø er fastelavn særpræget.\nSkoleeleverne har fri hele fastelavnsmandag, og om morgenen vækkes de voksne af børn, der slår på grydelåg og råber på fastelavnsboller.\nGaderne fyldes i alle byer og landsbyer øen langs af udklædte børn, der rasler fastelavn.\nFlere steder slås der katten af tønden i løbet af dagen. Når mørket falder, er det de voksnes tur til at gå fastelavn.\nI Marstal, Ærøskøbing og byerne derimellem går maskeklædte folk rundt til de huse, som har meldt, at de holder åbent hus.\nHvert sted drikker med sugerør, da de ikke må genkendes.\nSenere på aftenen er der maskebal, her smider folk maskerne, og der uddeles præmier til de bedst udklædte.\nÆg på stranden påskelørdag\nPå Ærø er der en tradition med at koge og spise æg på stranden påskelørdag. Denne stammer sandsynligvis fra omkring 1870. Her gik børnene rundt til gårdene midt på øen, de sang for beboerne og fik æg, som de tog med til stranden og kogte i havvand.\nIdag samles deltagerne, i små og store grupper omkring bålet. Der koges æg i saltvand over åben ild, ristes pølser og snobrød, som skylles ned med øl eller sodavand.\nI 1995-96 blev resterne af Sankt Alberts Kirke udgravet, af Langelands Museum.\nVed udgravningen opdagede man, at stedet havde været befæstet med en høj jordvold og en voldgrav siden 700-tallet.\nRundt om kirken fandt man ca. 50 grave, hvoraf mange var børnegrave.\nYderligere fandt man et stort antal mønter, der daterer kirkens anvendelsestid.\nAlfred og jeg på dagstur til Ærø – Sommer 2020\nVi tog færgen fra Svendborg til Ærøskøbing.\nAftenen inden havde vi helt tilfældigt fundet ud af at vores gode venner havde lagt deres båd til i havnen i Marstal (total ukoordineret – hvor heldig kan man være!).\nSå da vi lagde til kaj i Ærøskøbing tog vi gratis bussen herfra til Marstal – super nemt!\nVi kørte gennem landskabet mod sydøst og stod af bussen ved Marstal Havn.\nVi var virkelig heldige med vejret, sol og lidt skyer og omkring 20 grader (jo næsten godt dansk sommervejr!).\nVi havde fået bro nummer og plads, så det var nemt at finde dem – Fie, Camilla og Thomas.\nDe bød på kaffe, så vi sad lige og snakkede om sommerens begivenheder indtil nu.\nAlfred og Fie fik prøvet havnens legeplads, de var 8 og 10 år, og havde en fest!\nDerfra gik vi ud mod Eriks hale. Virkelig skønne og smukke badehuse, i forskellige farver og udseende – Jeg var helt solgt!\nVi gik ind til Marstal by, Ærø var en første gangs oplevelse for os alle, så blev lidt overrasket.\nHer var virkelig god stemning i den fine by, med flere farvede og velholdte huse – Total ø-idyl, med liv og glade dage – folk sad ved udendørs restauranter og shoppede!\nVi sad lidt ved torvet, inden vi fandt bussen som kunne køre os alle tilbage til Ærøskøbing.\nVi stod af bussen ved havnen, og gik ind i Ærøskøbings smalle fine gader. Igen total ø-idyl, flotte farvede og velholdte huse.\nPå torvet inde i midten var der live musik, her satte vi os i solen og nød endnu en gang ø-stemningen på Ærø.\nVi gik ned til havnen og helt ud til Kabys, eller hvad det fine hvide hus ude på molen hedder.\nSamtidigt kom færgen fra Svendborg ind i havnen, heldigvis først den næste Alfred og jeg skulle med.\nÆrøskøbings Bypark ligger lige ved havnen, så der smuttede vi også lige forbi.\nVi gik over på den anden side af færgelejet hvor den gamle havn er, her var der ret mange sejlende gæster, samt en god legeplads, hvor Alfred og Fie lige hyggede sig!\nEndnu en færge ankom, vores færge – så turen gik tilbage til Svendborg efter en al for hurtig dag!\nÆrø kan besøges fra 1 dag til mange flere dage – der er massere at lave, massere af ø-idyl og smuk natur!\nÆrø - Danmarks Bryllups-ø\nÆrøs badehuse ved Marstal\nKabys i Ærøskøbing\nBadehus ved Marstal / Eriks Hale\nTrappe boder på Ærø\nMarstal kirke & Ærøskøbing Kirke\nMarstal hygge & Ærøs flag\nSkilt på Ærø\nBogkasse og Vejviser i Ærøskøbing\nPorte i Ærøskøbing\nÆrø tradition - Kigger hundene ud, er manden på havet.\nÆrøskøbings fine huse\nHop i Ærøskøbingsgade\nGade i Ærøskøbing\nKunst og hygge på Ærø\nStrand ved Marstal\nBadehus på Ærø\nLæs mere om strandhusene ved Ærøs / Eriks Hale i Marstal


Sygehuslæger skal følge patienter hele vejen - Mandag Morgen - Uafhængigt innovationshus. Analyser og ny viden.\nAf Jens Reiermann | 18. juni 2016 kl. 22:00 | Print\nHer kommer en oplysning, der ikke burde være en nyhed: Fra og med nytår kan kræftpatienter, diabetikere og en række andre patientgrupper se frem til, at læger får ansvaret for den del af patienternes behandlingsforløb, der ligger på et eller flere sygehuse. Sådan lyder det i denne måneds aftale mellem sygehusejerne i Danske Regioner og regeringen om budgettet for 2017.\nSelv om det umiddelbart kan lyde paradoksalt, så er det nyt, at lægerne skal påtage sig ansvaret for de forløb, der tilsammen udgør en behandling for en patient.\nI dag har ingen ansvaret for det, patienten opfatter som det samlede behandlingsforløb. Lægerne har godt nok ansvaret for deres egen behandling, men de har ikke ansvaret for, hvordan patienten kommer videre i sit forløb, når behandlingen hos den enkelte læge er færdig.\n”Vi oplever desværre rigtig mange gange, at patienter ikke oplever et tilfredsstillende forløb, selv om den enkelte læge udfører en god behandling på sit område,” siger formanden for Danske Patienter, Camilla Hersom.\nPatienter tror ikke på lægernes samarbejde\nKun 23 pct. af patienterne tror på, at behandlingen vil fungere tilfredsstillende, hvis flere sygehuse skal involveres. Den nye aftale om at etablere patientansvarlige læger fra 2017 handler kun om forløb internt på sygehuse og mellem sygehuse. Samarbejdet mellem sygehuse, kommuner og praktiserende læger er ikke omfattet af aftalen. Det gælder, selv om patienter heller ikke her tror på et tilfredsstillende samarbejde.\nKilde: “Sundhedsvæsenet ifølge danskerne”, TrygFonden og Mandag Morgen, 2016.\nSundhedsvæsenet bliver hele tiden mere specialiseret, og derfor bidrager læger fra flere specialer til mange patienters samlede behandling. Og det er i det samlede forløb, altså når patientens behandling overgår fra en specialist til en anden, at problemer typisk opstår. Det kan være et lille problem, som f.eks. at patienten må gentage de samme oplysninger over for den nye specialist, som han eller hun ellers allerede har afleveret en gang. Men det kan også være mere alvorlige problemer, hvor mangelfulde informationer fører til en forkert eller lige så mangelfuld behandling.\nSamlet set er problemet ret stort.\nKun én ud af tre patienter tror ’i høj’ eller ’i meget høj grad’ på, at behandlingen vil være tilfredsstillende, hvis flere afdelinger på det samme sygehus skal bidrage. Og tiltroen falder endnu et hak, hvis mere end et sygehus skal bidrage til behandlingen. I sådanne tilfælde er vi nede på hver fjerde patient. Sådan lyder to af de opsigtsvækkende resultater fra TrygFonden og Mandag Morgens undersøgelse af ”Sundhedsvæsenet – ifølge danskerne”. Se figur 1.\nSå hvor paradoksalt det end kan lyde, er det altså en nyhed, at lægerne skal have ansvaret ikke bare for behandlingen, men også for patienten og hans eller hendes samlede forløb.\nDet paradoks står desværre ikke alene, for her kommer et til.\nParadoks nummer to er, at det langt fra er første gang, at en undersøgelse kan påvise patienternes manglende tiltro til samarbejdet i sundhedsvæsenet. For mere end ti år siden beskrev journalisten Knud Esmann fra Morgenavisen Jyllands-Posten det patientforløb, som hans kone havde oplevet.\nI disse dage gør embedsmændene i Sundheds- og Ældreministeriet sig klar til at fremsætte et lovforslag, der ophæver patienternes ret til at få udpeget en kontaktperson. Der er tale om en lov indført tilbage i 2009 for at sikre bedre koordinering af behandlingsforløb på mere end to dage, som mange patienter også dengang oplevede som fragmenterede og usammenhængende.\nLoven har imidlertid aldrig fået den ønskede effekt. En evaluering fra efteråret 2015 påviste, at ordningen i store træk kun fungerede på papiret. Mange hospitalsafdelinger noterer omhyggeligt et navn på en kontaktperson, udleverer navnet til patienten, som bare aldrig kommer til at se den pågældende kontaktperson.\nKontaktpersonen var en del af kvalitetsmodellen og det akkrediteringssystem, som hospitaler og afdelinger løbende skulle rapportere data til. Afdelingerne blev således målt på, om der forelå retningslinjer, der beskrev kontaktpersonens funktioner, opgaver og ansvar, og om der var sat navn på kontaktpersonen.\nEvalueringen fra 2015 byggede bl.a. på en række interview med sygeplejersker. De sagde bl.a. om ordningen:\n”Et klassisk eksempel på, at det udadtil ser fint ud, men at det ikke har ændret noget i praksis.”\n”En skal-opgave, som vi har løst ved at udlevere kortet ved modtagelsen og registrere det, for så får vi audit (resultater, red.) med 95 pct. (målopfyldelse, red.).”\n”Man kunne lige så godt skrive Anders And (som kontaktperson, red.).”\nMens der blev målt på, om sygeplejerskerne tildelte patienterne en kontaktperson, og om de udleverede navnet til patienten, forsømte man at spørge patienterne, om de så også havde talt med deres kontaktperson, og om hvordan de oplevede ordningen.\nLoven om kontaktpersoner bliver efter den nye aftale mellem regionerne og regeringen erstattet af en aftale om den patientansvarlige læge fra 1. januar 2017.\nKilde: ”Styringsreview på hospitalsområdet – Forslag til procedure- og regelforenkling”, KORA, 2015.\nGennem mere end to år blev hun blev sendt fra det ene sygehus til det andet, og næsten hver gang blev hun behandlet af læger, der af den ene eller den anden grund ikke satte sig ind i hendes journal og derfor heller ikke kunne give hende den nødvendige og rigtige behandling. En læge ordinerede f.eks. en bestemt type medicin, selv om der i journalen tydeligt stod, at hun ikke kunne tåle den. Efter de to år blev hans kone tilkendt erstatning for varige men, svie og smerte.\nKnud Esmanns historie satte for alvor problemet med den manglende sammenhæng i patienters behandlingsforløb på dagsordenen. Problemet kunne ganske enkelt ikke bortforklares. Reaktionen blev bl.a. en lov, der fra og med 2009 sikrede alle patienter med et behandlingsforløb på mere end to dage en fast kontaktperson med ansvar for koordination og tilrettelæggelse af det samlede forløb.\nI dag, syv år efter, er de fleste aktører enige om, at den ordning aldrig kom til at fungere. Se tekstboks.\nDet gode spørgsmål er derfor, om aftalen om den patientansvarlige læge for alvor kan rette op på de problemer, som 2009-loven tydeligvis ikke kunne løse.\nDer er desværre gode og meget tungtvejende grunde til, at 2009-loven aldrig kom til at fungere.\n”Den offentlige sektor har et funktionelt og fagligt fokus. Det har store faglige fordele, fordi medarbejdere eller afdelinger på sygehuse kan specialisere sig og derfor tilbyde patienterne en behandling af høj faglig kvalitet. Men det stærke funktionelle og faglige fokus betyder også, at hensynet til det, der skal ske på tværs, meget nemt kan blive taberen. Det er ganske enkelt ikke den enkelte leders ansvar,” siger Per Nikolaj Bukh, der er professor i økonomistyring ved Institut for Økonomi og Ledelse ved Aalborg Universitet.\nSer vi på sundhedsvæsenets organisering, kan man med god ret spørge sig selv, om der i virkeligheden er tale om ét ’væsen’ og ikke om en række mindre ’væsener’, der består af adskilte organisatoriske enheder som f.eks. afdelingerne på et sygehus, et enkelt sygehus over for et andet sygehus eller et sygehus over for den praktiserende læge eller den kommunale sundhedspleje.\n”Det er meget afgørende at få samarbejdet til at fungere, men det er også meget kompliceret, når sundhedsvæsenet er så opdelt, som det er. Der er mange organisationer, og de har hver sit budget og hver sin leder, der først og fremmest har ansvaret for at overholde sit budget,” siger Per Nikolaj Bukh.\nNår man taler om den gode sammenhæng, er man derfor på forhånd bagud på point. Organiseringen og den økonomiske styring af sundhedsvæsenet peger i den gale retning.\n”Hvis den enkelte leder skal få sammenhængen til at virke, og det kommer til at koste på hans eller hendes budget, mens resultaterne kan ses på et andet budget et helt andet sted i systemet, så kan man aftale alt muligt om det tværfaglige samarbejde. Budgetstyringen er jernhård og i sidste ende ofte den stærkeste,” siger Per Nikolaj Bukh, som, hvis han skal forenkle antallet af styringsredskaber, kommer ned på to.\nDer er den hårde styring, som handler om økonomi og penge, og så er der den bløde styring, der handler om aftaler og koordinering. Hvis ikke den hårde styring indrettes, så den understøtter den bløde styring, fungerer den som det, professoren kalder et ”negativt incitament”.\nDen hårde styring – den med fokus på kroner og ører – kan med andre ord trække i en helt anden retning end den bløde med de pæne ord og aftaler om det tværfaglige.\nDanskerne dumper samarbejdet i sundhedsvæsenet\nKun 12 pct. af danskerne ligger i den grønne zone, hvor samarbejdet i sundhedsvæsenet fungerer meget tilfredsstillende. Omvendt ligger 61 pct. i den kritiske, røde zone. Trækkes de røde svar fra de grønne, den såkaldte Net Promoter Score, havner sundhedsvæsenet på en score på -49.\nKilde: “Sundhedsvæsenet ifølge danskerne”, TrygFonden og Mandag Morgen, 2016, samt Net Promoter Score.\nSpørger man imidlertid danskerne, er de ikke i tvivl. De hårde styringsredskaber har vundet. På en skala fra 0 til 10, hvor 10 er bedst, giver kun 12 pct. i ”Sundhedsvæsenet – ifølge danskerne” en af de to højeste karakterer for samarbejdet. Se figur 2.\nLægernes urimelige arbejdsvilkår\nPå Sygehus Lillebælt, der dækker de store byer i Trekantsområdet, Vejle, Kolding og Fredericia, er den administrerende direktør, Dorthe Gylling Crüger, ikke i tvivl. Med den patientansvarlige læge flytter en opgave af de helt store ind på direktionsgangen.\n”De praktiserende læger har altid været patientansvarlige, men for lægerne på sygehusene er det en helt ny måde at være læge på,” siger hun.\nPå linje med Per Nikolaj Bukh peger hun på den udstrakte organisering efter funktioner og specialer, og ikke efter patienters behov som et af de helt store problemer.\n”Den ene dag kan en læge være i ambulatoriet og den anden på operationsgangen. Det kan godt stå i vejen for også at have fokus på patientens forløb,” siger hun.\nDer kan være gode grunde til at organisere lægernes arbejde efter deres forskellige funktioner. Men det betyder på den anden side, at patienter møder den første læge i ambulatoriet, den næste læge ved operationsbordet, mens en tredje læge kommer ind i forløbet på stuen efter operationen.\n”Det er faktisk ikke rimeligt at sende vores læger ind for at møde et menneske, som de ikke kender. De spilder meget tid på hele tiden at skulle sætte sig ind i nye patienter for at kunne følge op på, hvad andre læger er nået frem til,” siger Dorthe Gylling Crüger.\nOg så er det, at direktøren for det hele kommer på arbejde. Skal den patientansvarlige læge komme til sin ret, skal hele organisationen på et sygehus tænkes forfra.\n”Vi skal tilrettelægge arbejdet på en helt ny måde, og det er en stor opgave, fordi den måde, vi organiserer os på i dag, gennemsyrer dagligdagen helt ned til den enkelte læges vagtplan. Men jeg tror, at det bliver sjovere at være læge, hvis vi kan lykkes med det. Det er vildt tilfredsstillende, hvis en læge selv kan følge op på sin operation og se, hvordan det er gået,” siger hun.\nSygeplejersken taler ud\nI Dansk Sygeplejeråd håber formand Grete Christensen, at Dorthe Gylling Crüger og hendes kolleger får succes med at knække den organisatoriske nød.\n”Patienterne efterspørger igen og igen, at de ser den samme læge flere gange, så de oplever, at nogen kender dem som person og ikke bare ser på deres data i en journal. Men jeg er spændt på at se, hvordan man organiserer sig ud af det her,” siger hun.\nGrete Christensen blev første gang valgt som formand for Dansk Sygeplejeråd i 2009, dvs. det år, hvor Folketinget vedtog loven om kontaktpersonen.\n”Kontaktpersonen blev bare et navn på et stykke papir og ikke meget andet. Der skal en stærk ledelse til for at skabe en ny praksis, hvor man lytter til patienterne og hjælper dem til at se og opleve en sammenhæng i behandlingen,” siger hun.\nLedelsen på de enkelte sygehuse skal med andre ord til at rykke ganske hårdt. Lægerne skal have ansvar for patienterne, men selv om det træk skulle lykkes, så er det ikke nok. Grete Christensen håber også, at den patientansvarlige læge vil blive bakket op af et lille team, der sammensættes efter den enkelte patients behov.\n”Vi skal skabe sammenhænge og helheder for patienterne. Derfor kan den patientansvarlige læge ikke stå alene – i stedet skal vi også tænke sygeplejerskerne og andre fagprofessionelle ind i de forskellige teams,” siger hun.\nMed det rører Grete Christensen ved et af de mest ømtålelige problemer i diskussionen af, hvordan organiseringen af den patientansvarlige læge skal se ud. Skal sygehusene udpege en læge til hver patient, eller skal ansvaret ligge hos et team af læger, og skal teamet udvides med andre fagprofessionelle som f.eks. sygeplejersker?\n”Hvis en enkelt læge skal have ansvaret for en patient, er det i praksis nærmest umuligt. Lægerne er ikke på arbejde 24 timer i døgnet, og så kan der pludselig komme en anden læge ind i den enkelte patients forløb,” siger Kjeld Møller Pedersen, der er professor i sundhedsøkonomi ved Syddansk Universitet.\nDer er med andre ord gode, praktiske grunde til, at patienter ikke udelukkende kan have kontakt med en enkelt læge under hele forløbet. Det problem tumler læger på Aarhus Universitetshospital med lige nu. På afdelingen for Kvindesygdomme og Fødsler har en lille gruppe af kræftlæger i snart 20 år arbejdet med en patientansvarlig læge. I de første mange år havde hver enkelt læge ansvaret for sine ”egne” patienter, men besparelser og omlægninger af vagtplaner har bl.a. betydet, at ansvaret er blevet flyttet fra den enkelte læge og over til et team af læger.\n”Det er et dilemma. Vi skal følge tidsplanerne i kræftpakkerne og udnytte vores operationsstuer så effektivt som muligt. Planlægningen er meget stram, tidsplanen skal overholdes, og så kan vi desværre ikke samtidig honorere, at patienterne altid kommer til at møde den samme læge,” siger Jannie Dalby Salvig, der er ledende overlæge for kræftlægerne på afdelingen for Kvindesygdomme og Fødsler.\nHver sjette oplever, at ansvaret falder mellem to stole\nHver sjette patient har ikke en oplevelse af, at en eller flere sygehus- ansatte har ansvar for deres forløb eller indlæggelse.\nKilde: LUP 2015, udgivet marts 2016.\nEt kræftforløb på hendes afdeling kan f.eks. tage 24 dage fra det tidspunkt, hvor en patient bliver henvist til undersøgelse og udredt, til patienten har gennemgået en operation. I dag har et lægeteam på i alt syv ansvaret for den enkelte patients lange forløb, og det kan betyde, at patienten undervejs møder en læge, der kun kender vedkommende fra beskrivelsen i journalen. Det giver erfaringsmæssigt langt fra den samme sikkerhed eller dybde i kendskabet som den personlige relation.\nDet oplever lægerne på afdelingen som et problem.\n”Vi har ikke mulighed for at knytte en læge til hver eneste patient og hele tiden have et forhold 1:1, men det kan godt være, at vi skal reducere teamet til tre læger,” siger Jannie Dalby Salvig.\nSå er spørgsmålet bare, hvordan patienterne oplever den måde, afdelingen nu placerer ansvaret på.\nHer kan den Landsdækkende Undersøgelse af Patientoplevelser (LUP) give et øjebliksbillede. Fra og med 2015 er patienter over hele landet blevet spurgt, om de oplever, at en eller flere har ansvar for det samlede forløb af deres indlæggelser eller besøg. Langt de fleste af de patienter, der har gennemført et forløb, svarer ’i høj grad’ eller ’i meget høj grad’ ja til spørgsmålet, men tilbage står en gruppe på 18 pct., der ikke har oplevet, at en eller flere har haft ansvaret for deres indlæggelse eller besøg på sygehuset. De 18 pct. svarer til næsten hver sjette patient. Se figur 3.\nSelv om Jannie Dalby Salvig og hendes læger igennem adskillelige år har ladet et team stå for ansvaret af den enkelte patient, udgør den kritiske gruppe 14 pct. hos hende.\nEt team bag ansvaret\nDer kan være endda meget store forskelle på den enkelte patients behov. Region Nordjylland afprøver lige nu en række forskellige modeller for, hvordan arbejdet som patientsansvarlig læge kan organiseres.\n”Vi skal kunne sætte navn på den læge, der har ansvaret for patienterne, men vi må også være klar med en plan for, hvem denne læge kan overgive ansvaret til, når han eller hun ikke er på arbejde,” siger Jan Mainz, professor, ph.d. og vicedirektør med ansvar for forløb og kvalitet i Psykiatrien i Region Nordjylland.\nDen enkelte læge skal med andre ord arbejde ganske tæt sammen med flere kolleger og hele tiden på en måde, så det er tydeligt for den enkelte patient, hvem der har ansvaret.\n”Vi arbejder meget hårdt på at få det her til at virke, og vi kan se, at det udfordrer mange traditioner og rutiner på den enkelte afdeling,” siger han.\nDertil kommer, at psykiaterne arbejder sammen med en række andre fagprofessionelle i det enkelte team. Det kan både være sygeplejersker på afdelingerne eller nogle af kommunens eksperter. Undervejs i forløbet kan ansvaret skifte fra en læge til en anden, alt efter hvor patienten er i behandlingen.\n”Jeg tror, at vi har fat i noget af det rigtige,” siger Jan Mainz.\n”Det afgørende er tillid og sikkerhed for, at man som patient ikke bliver tabt i de mange overgange fra specialist til specialist. Der skal både være reel og patientoplevet koordination i behandlingsforløbene,” siger Camilla Hersom, formand for Danske Patienter.\nAlle regioner afprøver nu helt som Region Nordjylland modeller for, hvordan de kan organisere arbejdet med den patientansvarlige læge. Til efteråret skal de mange forsøg evalueres, og til nytår vil patienter på sygehusene møde en patientansvarlig læge. Lykkes det, vil det afhjælpe problemer i koordineringen på sygehusene. Næste skridt må være et tilsvarende fokus på koordinering mellem sygehusene og de andre aktører i en patients forløb.\nForrige artikel Ønsker til fremtidens sundhedsvæsen Næste artikel Globalt erhvervstopmøde signalerer grønt paradigmeskifte