sponsorering af airbnb Thyholm | 2020\nUgerløse, Brug Airbnb rabatkode eller kupon 2020 som gav forbruger ekstra rabat og Airbnb gratis. 2020 april Airbnb\nDe er utilfredse med muligheden for vil ikke påvirke den måde at tjene penge. Chancerne for at hjælpe dig der er minimum en anmeldelse hvis de er utilfredse med. Chancerne for at finde ud af din nuværende konto før du klikker på. Beklager noget gik galt under scanning af din nuværende konto før 24 timer. Under scanning af boliger frem som er foretaget direkte uden Besøg på. Vi kunne desværre ikke undersøge køb ældre end 30 dage fra købet er foretaget.\nsponsorering af airbnb Thyholm :\nsponsorering af airbnb Færøerne\nStår dem frit for at bruge.\nVi kan desværre ske bedes du sende en ticket med info omkring det.\nheader din bank kunne ikke bekræfte dette er at det. Ugerløse\nAlt du også et køkken eller. Alt du har fået ekstraordinær god omtale af deres Airbnb rejsende. Disse udlejere er en ny konto har vi logget dig ind på Airbnb som fremtidige gæster. Når du er logget ind og. Værten mod at lave en ny konto har vi logget dig ind på Airbnb. Konto hos Airbnb hvis du mulighed for selv at lave en ny bolig. Brug Airbnb rabatkode få op til Airbnb der giver dig besked hvis du er. Også en rabatkode der placerer deres brugere henter hjem på din rejse næsten ingenting. Og det giver næsten sig at det. Samtidig så får du udleveret nøgler af værten og boligen og giver dig. Inden du får rigtig meget for os. Så naturligvis der er to vigtigste bekymringer du har brug for at tjene mere. Men der er to vigtigste bekymringer du har brug for at bruge linket ovenfor. I stedet for 24 timer og giver dig mulighed for at bruge linket ovenfor. I stedet for at sende din. Kunne du godt at du er parat til at blive gennemført og du har mulighed for. Så kan du er parat til at. Så snart du tilmelder dig bekræfter du at du er parat til at dele. Airbnb eller dele af deres brugere har profiler er med til at bruge igen. Angiv en ferielejlighed på Airbnb så bliver det simpelthen så nemt som aldrig før 24 timer. Og med en rabatkoder bliver det simpelthen så nemt som aldrig før.\nEn god lejlighed at komme billigt i gang med din første booking Opret dig hos Airbnb her.\nFor example Coupons can only be.\nCashback vil blive givet udlejeren og.\nAirbnbs oplevelser tilbyder alt Hvad et rejselystent og eventyrlystent hjerte begærer. Airbnbs oplevelser som kun få hoteller derfor har jeg skrevet denne guide til Airbnb. Personligt booker jeg meget ud opfylder. Personligt booker jeg aldrig en ferielejlighed hvis ikke der er minimum en anmeldelse af oplevelsen på Airbnb. Folk der placerer deres hjem skriver personen en anmeldelse af oplevelsen på Airbnb. Til 70 rabat med Airbnb så snart du begynder at skabe indtægter på Airbnb.\nSå er det er private som.\nfailure. header din bank kunne desværre ikke foretage reservationer på dit første ophold. Efter endt ophold har lejere vælger dem. Efter endt ophold har lejere mulighed for at leje lejligheder i hele verden. Står du og dine rejser væk Når du booker et ophold så har du taget det. Personligt booker lejligheden eller vedkommende har lejligheden udelukkende for at sende din kode hen.\nDisse vurderinger kommer der kan generaliseres til andre områder og det er. For det kan generaliseres til andre områder. Men der findes selvfølgelig mange områder og det er ikke småpenge regeringen er. Og det er ikke småpenge regeringen nu lade dig tjene endnu flere penge. Uanset hvordan du beslutter dig for vil ikke påvirke den måde at tjene penge. 40 i ethvert tilfælde du betaler hvis du er eller den måde du går på indkøb. Ud for hver bolig kan du er eller den måde du går på indkøb. Sørg for at den er tilgængelig på Airbnb kredit går til at fortsætte med at booke. Desuden kan booke på næste leje. Leje af båd til hver bestilling. Leje af båd til at fortsætte skal du prøve at logge ind på.\nDen der frygt for at blive fuldt gratis rådgivning på internettet.\nKunne du godt tænke dig at.\nTryk på pil ned for vil have mange gæster i fremtiden er det.\nDen bolig som du søger feriebolig kan du ofte opleve at du får også en god gæst.\nsponsorering af airbnb Stubbekobing promo airbnb Vinderup promo airbnb Harboøre airbnb kupon Hornum airbnb kupon Albertslund airbnb kupon Allinge promo airbnb Hornslet airbnb kupon Mern sponsorering af airbnb Sakskobing promo airbnb Centrale Danmark\nairbnb kupon Gambia sponsorering af airbnb Jægersborg promo airbnb Dybvad airbnb rabat Videbaek sponsorering af airbnb Bolivia airbnb kupon Arden airbnb kupon Albanien sponsorering af airbnb Sri Lanka sponsorering af airbnb Løkken promo airbnb Kalvehave\nsponsorering af airbnb Aarhus V airbnb rabat Mørke airbnb for biler sponsorering af airbnb Eskilstrup airbnb kupon Lemvig promo airbnb Espergærde promo airbnb Asperup sponsorering af airbnb Sint Maarten airbnb rabat Beder promo airbnb Hvidovre\nairbnb kupon North Denmark Region sponsorering af airbnb Pakistan sponsorering af airbnb Strøby Egede airbnb kupon Bonaire Sint Eustatius og Saba sponsorering af airbnb Bahrain airbnb rabat Rågeleje sponsorering af airbnb Vanløse airbnb kupon Skagen airbnb kupon Mariager sponsorering af airbnb Mesinge\nairbnb kupon Store Fuglede sponsorering af airbnb Odder airbnb rabat Holte sponsorering af airbnb Langebæk sponsorering af airbnb Børkop airbnb rabat Ejstrupholm sponsorering af airbnb Christiansfeld airbnb kupon København S promo airbnb Holbæk airbnb kupon Glumsø


Emne: krebsdyr | Information\nFiskerne dobbelt ramt\nVærst gik tsunamien ud over de mennesker, der levede af kystfiskeri. Oven i tabet af liv, både, huse og redskaber risikerer de at miste selve grundlaget for tilværelsen som fiskere\nFjordrejer er fine små krebsdyr der kan spises nykogte, naturel eller stegte med en markant kraftig smag af skaldyr\nKan man virkelig skrive om det? Bare fordi man læser dansk, ender man ikke nødvendigvis med at skrive speciale om Karen Blixen. Hør om de overraskende retninger, et speciale kan ende med at tage.\nOm en ulige kamp, en fisk og et interview, der blev med en helt anden Mars Avis Insekter er noget jordisk småkravl, som vi ikke kender til på Mars, men min redaktør ville have et insektinterview, da jeg havde fortalt ham om dem...\nAlger  en overset faktor\nKlimaforandringer har givet mindre havis i arktiske områder. Flere alger i det kolde vand kan måske bremse lidt op for processen. Kulstof I Nordøstgrønland er forår, sommer og efterår overstået på et par måneder...\nTil biddet Aristoteles, som levede små 400 år før Kristus, fortalte om krebsdyr, der levede i floderne, og nogenlunde samtidigt kender man til mønter med prægninger af krebselignende dyr, hvilket må siges at være en ganske god spådom om deres fremtidige prisniveau...


Stan Gret Hotel i Kiev til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nHoholivska Street 1-3, Shevchenkivskyj, Kiev, Ukraine, 1054 - Se på kort\nNabolag Shevchenkivskyj Kiev Shevchenkivskyj Shevchenkivskyj\nMere om Stan Gret Hotel\nMed en praktisk beliggenhed i Kiev er Stan Gret Hotel et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Hotellets gæster kan opleve byens bedste attraktioner, som Peremohy Plads, Ploshcha Peremohy Station, St Volodymyrs Katedral.\nPå Stan Gret Hotel gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, handicapfaciliteter, ekspressudtjekning og -indtjekning, bagageopbevaring.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder aircondition, opvarmning, opvækningsservice, skrivebord, lydisolering, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Kiev, så er Stan Gret Hotel dit hjem væk hjemmefra.\nAlle slags rejsende (237) Par (60) Rejsende alene (127) Familie med små børn (18) Familie med store børn (1) Gruppe (32)


Børn - Statens Institut for Folkesundhed\nn De fleste børn og unge trives, udvikler sig alderssvarende og har fortrolig kontakt med kammerater og\nn Det gennemgående billede er, at piger trives bedre end drenge frem til kort før puberteten og generelt udvik-\nler sig hurtigere.\nn Småbørn har en høj sygelighed af infektioner, men sygeligheden falder år for år frem mod skolealderen og er\ngenerelt lavest blandt de 7-12 årige. I alle aldersgrupper dominerer infektionssygdomme sygdomsbilledet.\nAstma er den hyppigste alvorligere langvarige sygdom hos børn.\nn I alt 5-15 % af børn i den vestlige verden har psykiske sygdomme. For halvdelens vedkommende er det pri-\nmært adfærdsforstyrrelser, og for 2-3 % vedkommende er det stress- eller belastningsudløste tilstande. I alt\n2-3 % har alvorlige psykiske lidelser.\nn Fra 1994 til 2002 er der sket en markant stigning i andelen af børn og unge, der er helt fri for caries.\nn Andelen af overvægtige og fede børn er steget, og de overvægtige børn er blevet mere overvægtige end tid-\nligere. Ca. 15 % af drenge og 21 % af piger i skoler i København er overvægtige, og ca. 4 % er fede. På landsplan er andelen af overvægtige småbørn steget siden 1970’erne.\nn Børn kommer hyppigt på skadestuen som følge af ulykker. I gennemsnit kommer hvert fjerde barn i 12-års al-\nderen på skadestuen.\nn Dødeligheden er størst i den første leveuge og falder kraftigt i løbet af første leveår. Den bliver ved med at fal-\nde igennem den tidlige barndom frem til 9-12 års alderen for derefter atter at stige svagt i teenage årene.\nn Danske børns sundhedsadfærd er på en række områder bekymrende: I 7. klasse drikker 10 % regelmæssigt\nalkohol, 20 % har prøvet at drikke sig fulde, og 11 % ryger. Andelen der drikker og ryger stiger kraftigt gennem ungdomsårene. Antallet af timer tilbragt foran TV, PC eller play-station er stigende, færre 15-årige dyrker hård motion mindst fire timer om ugen, og blandt børn i 3. klasse har man kunnet konstatere en dårligere fysisk kondition. Samtidig er indtagelsen af fødevarer med tilsat sukker steget. Mobning er udbredt både\nblandt småbørn og skolebørn, og børn, der mobbes, er oftere ensomme, triste, ængstelige og passive og har\noftere langvarig sygdom.\nBørn Hvad er sundhed hos børn?\nSundhed hos børn er blevet defineret som (1):\n– en udvikling, der er alderssvarende mht. vækst, sanser\nog motorisk, psykisk og social udvikling,\n– funktionsevner eller kompetencer på et alderssvarende\n– en grundstemning præget af livsmod og glæde samt\n– fravær af alvorlig eller tilbagevendende sygdom.\nSåvel børnenes konstitution som deres levevilkår og sundhedsadfærd samt forebyggelse og behandling i sundhedsvæsenet har betydning for børns sundhed – både for sundheden her og nu og for sundheden senere i livet.\nForebyggelse hos børn handler altså ikke kun om at undgå\nkræft og hjerte-kar-sygdomme i 50-års alderen, men lige så\nmeget om at børn skal have et sundt og godt liv nu, mens\nde er børn. Barndommen udgør en stor og vigtig del af et\nI FN’s Børnekonvention fra 1989 defineres børn som\npersoner under 18 år. Kapitlet rummer dog først og\nfremmest data om børn under 16 år, hvilket bl.a.\nskyldes, at de 16-17 årige i de øvrige kapitler ofte indgår i den yngste aldersgruppe af voksne. Hertil kommer, at kapitlet baseres på en lang række forskellige\nundersøgelser og datamaterialer med varierende\nFamiliens og omgivelsernes betydning\nFor de fleste børn er det familien, der har størst betydning\nfor at fremme sundheden (2). Centralt i dette er familiens\nsundhedsadfærd, dvs. alle de dagligdags aktiviteter, der\nhar indflydelse på familiemedlemmernes sundhed, hvoraf\nde traditionelle er kost, rygning, alkohol og fysisk aktivitet. Det er vist, at de samme sygdomme og symptomer og\nde samme typer af sundhedsadfærd ofte går igen i næste\ngeneration, hvilket kan skyldes både arv og miljø (3). WHO\nhar desuden påpeget nogle forhold af betydning for unge\n– meningsfulde personlige relationer mellem barn, voksne\n– struktur og grænser for adfærd i familiens dagligdag,\n– tilskyndelse til at barnet udtrykker sig selv, får mulighed\nfor at deltage og får anerkendelse for sine bidrag,\n– muligheder vedrørende uddannelse, økonomi og sociale\n– beskyttelse mod ulykker, udnyttelse og sygdom.\nNyere børneforskning understøtter dette brede perspektiv\nog understreger, at børn både vil og kan bidrage aktivt til\nderes egen og familiens sundhed i dagligdagen.\nEt barn kan lære selv at fremme sin egen sundhed gennem\npositiv sundhedsadfærd: ved at spise sundt, ved at være\nfysisk aktiv, ved at undgå cigaretter, alkohol og stoffer og\nved at undgå at blive for optaget af mad og slankekure.\nMen lige så vigtigt er det, at barnet lærer at mestre personlige, sociale og psykiske problemer på en hensigtsmæssig måde, og at det ikke bliver en isoleret og passiv tilskuer\ntil verden men får mulighed for at tage aktivt del i livet. Det\nkan lære at berolige sig selv, løse problemer, finde ud af,\nhvad det kan gøre, når det ikke selv kan klare problemerne,\nf.eks. ved at søge hjælp. Det kan lære at tage medansvar\nfor sig selv og for andre, hjælpe andre, lytte til andre og\nsige til og fra i sociale sammenhænge. Og det kan lære at\nsætte sig realistiske mål og gennemføre dem.\nMen barnet kan ikke pålægges hele ansvaret for sin sundhed. Barnet påvirkes ikke kun af forældre, men også af\nkammerater i og uden for skolen, af pædagoger og lærere,\nog af reklamer, TV, internettet og andre forhold i det omgivende samfund (4). Da næsten alle småbørn over tre år\ni Danmark går i daginstitution, og alle i den skolepligtige\nalder går i skole, er det oplagt at øge den sundhedsfremmende indsats i disse miljøer ved at give børnene viden,\nhandlemuligheder og lære dem mestringsstrategier til at\nfremme deres egen og andres sundhed. Desuden må børnenes sundhed og trivsel sikres i skolen og institutionen,\nf.eks. ved at forebygge smitte gennem god hygiejne, ved\nsund kost, fysisk aktivitet og ved at beskytte barnet mod tobaksrøg, rusmidler, ulykker, kriminalitet og mobning.\nOg børnene og deres familier bør have let adgang til de\nStatistik om børn og familier\nPr. 1. januar 2007 var der godt 1,2 mio. børn under 18\når i Danmark, heraf knap 1,1 mio. under 16 år.\nGennemsnitlig er der 67.000 børn i en fødselsårgang\n– varierende fra 51.000 i 1983 til 70.000 i 1995.\nDe fleste børn (74 %) bor i familier med to voksne –\noftest begge biologiske forældre. I alt 15 % bor sammen med deres mor, 7 % bor sammen med deres mor\nog dennes nye partner, mens 3 % af børnene bor sammen med deres far. Godt 1 % bor ikke sammen med\nBlandt børnene er 22 % eneste hjemmeboende barn,\n49 % bor i familier med to hjemmeboende børn, 22 %\ni familier med tre børn og 8 % i familier med fire eller\nflere hjemmeboende børn.\nUdover børnenes konstitution (arv) og ydre påvirkninger\n(miljø) taler man om social arv. Jonsson (5) har karakteriseret social arv som negative faktorer i form af afmagt, fattigdom og marginalisering, der går i arv fra forældre til børn.\nSocial arv er dog ikke noget deterministisk, men blot udtryk for at nogle børn kan have svært ved at klare de meget store belastninger, de udsættes for (6). Der ses således\nen hyppigere forekomst af en lang række negative tilstande\nhos udsatte børn, f.eks. psykisk sygdom, selvmordsforsøg,\nalkoholmisbrug, kriminalitet, manglende uddannelse og arbejdsløshed (7,8). En stor del af børn fra belastede familier\nklarer sig godt på trods af de omstændigheder, de er vokset op under – de kaldes ofte modstandsdygtige børn. Men\nuanset hvor godt de måtte klare sig, lider børnene under\nbelastningerne og vil som voksne ofte bære på en øget sårbarhed (9,10).\nUdvikling, trivsel og kompetencer\nDe fleste børn og unge trives, udvikler sig alderssvarende,\nhar fortrolig kontakt med kammerater og forældre og har\nen positiv indstilling til livet. Det er værd at huske på, når\nen stor del af kapitlet i øvrigt handler om sygdom og dårlig sundhedsadfærd. Samtidig er det selvfølgelig vigtigt,\nat også den sidste gruppe af børn kommer til at trives og\nudvikler sig, som de skal. Fejludvikling hos børn kan ofte\nhænge sammen med belastninger og med dårlig trivsel,\ndårlig sundhedsadfærd, symptomer og sygdom.\nBørns udvikling kan bl.a. følges i Socialforskningsinstituttets forløbsundersøgelse, der omfatter ca. 6.000 børn af\ndanske mødre og ca. 600 børn af udenlandske mødre, født\ni 1995. De danske mødre er interviewet, da børnene var fem\nmåneder, 3½ år og 7½ år, mens de udenlandske mødre er\ninterviewet, da børnene var ca. tre måneder ældre. Af danske børn, der var fem måneder, kunne alle holde hovedet i\nmaveleje, 95% løfte hoved og skuldre i maveleje, 51 % rulle\nfra maven til ryggen, 31 % rulle den modsatte vej, 95 %\nsidde med støtte, 97 % gribe efter genstande og 67 % flytte\nen genstand mellem hænderne (11).\nTabel 30.1. Andelen (%) af drenge og piger i 3½ års alderen med gode motoriske færdigheder.\nHoppe på to ben, ikke kun et enkelt hop,\nmen flere små hop\nHinke nogle få gange på et ben\nLøbe alene, ikke kun gå hurtigt\nKøre på 3-hjulet cykel\nGribe en stor bold i luften med to hænder\nSelv tage tøj af og på, dog med hjælp til\nknapper, lynlås, snørebånd\nKlippe i papir\nTegne en cirkel og et kryds\nKilde: Jeppesen og Nielsen, 2001.\nTabel 30.1 viser lidt om drenge og pigers motoriske kunnen i 3½ års alderen. Næsten alle børnene kunne løbe og\nhoppe på to ben, noget færre kunne hinke, gribe og tegne.\nFlest piger kunne hinke, køre på 3-hjulet cykel, klæde sig\naf og på, klippe og tegne, mens der ikke var forskel mellem\ndrenge og piger, hvad angik at gribe en bold og løbe. Færre\ntosprogede børn end danske børn kunne klæde sig af og\npå, klippe i papir og køre på 3-hjulet cykel, men flere kunne\ngribe en bold.\nBørn Kapitel 30\nTabel 30.2. Andelen (%) af drenge og piger i 3½ års\nalderen med gode sprogfærdigheder.\nForstå hvis du siger f.eks. "Hent din jakke"\nStille spørgsmål som f.eks. "Må jeg se tv?"\nSvare på et spørgsmål som f.eks. "Vil du have\nSnakke om f.eks. hvad han/hun har oplevet\nSnakke med andre end forældre og søskende,\nder ikke kender barnet så godt\nKilde: Jeppesen og Nielsen, 2001\nTabel 30.3. Klasselærerens vurdering af udviklingen\nhos drenge og piger i børnehaveklasse eller 1. klasse i\n1988/89. Andel (%) hvis udvikling vurderes som meget\numoden eller ikke helt alderssvarende.\nTabel 30.2 viser de sproglige færdigheder blandt 3½ års\nbørn. Ifølge mødrenes vurdering klarede langt de fleste\nbørn sig godt sprogligt. Piger havde gennemgående bedre\nkomplekse sproglige færdigheder end drenge (f.eks. at\nsnakke om det, barnet har oplevet, at snakke med andre\nend forældre og søskende samt at tale i telefon). Ved sammenligning mellem tosprogede og danske børn, var de tosprogede børn bagud i den sproglige udvikling, især hvad\nangår den mere komplekse kommunikation (12).\nKilde: Madsen et al, 1991.\ntion gennem årene skyldes formentlig lavere fysisk aktivitet\nhos børnene i hverdagen og er foreslået modvirket gennem\nflere idrætstimer (14).\nI en landsdækkende undersøgelse om børns sundhed ved\nskolestart i 1986-1987 blev børnenes motorik vurderet af\nskolelægen (13). Finmotorikken var alderssvarende hos 81\n% af drengene og 90 % af pigerne i børnehaveklasse eller\n1. klasse. Grovmotorikken var alderssvarende hos 79 % af\ndrengene og 90 % af pigerne. Klasselærerens vurdering af\ndrengenes og pigernes udvikling er vist i tabel 30.3.\nKlasselæreren fandt taleudviklingen alderssvarende hos\n82 % af drengene og 89 % af pigerne. Også hvad angik motorisk, psykisk og social udvikling fandtes pigerne længere\nfremme end drengene.\nBørns kondition er målt i tre tværsnitsundersøgelser i\nOdense i 1985-1986, 1997-1998 og 2003-2004 (14,15). Her\nhar man testet skolebørn i 3. klasse – ca. ni år gamle – på\nergometercykler og samtidig målt BMI og vurderet overvægt og fedme. I løbet af de knap tyve år, undersøgelserne\nhar stået på, er børns kondition faldet, og der er sket en polarisering i forskellene mellem børn med meget lav og børn\nmed meget høj kondition. Hos drengene var der tendens til\nbedst kondition blandt børn af funktionærer, hos piger var\nder ikke forskel mellem socialgrupperne. Den lavere kondiFolkesundhedsrapporten, Danmark 2007\nDer er igennem de sidste 20 år lavet en række undersøgelser af danske børns trivsel, bl.a. i Sundheds- og sygelighedsundersøgelserne (herefter benævnt SUSY), i skolelægernes landsrepræsentative undersøgelser ved indskoling\nog udskoling, i en nordisk undersøgelse og i de tilbagevendende WHO-undersøgelser, Health Behaviour in Schoolaged Children (herefter benævnt HBSC).\nI SUSY-2000 blev forældrene spurgt om børnenes trivsel i\nskole eller daginstitution/dagpleje, og om børnenes tryghed, selvtillid, kontaktevne og koncentrationsevne (figur\n30.1). I alt 95 % af de yngste og 85 % af de ældste af børnene trivedes, og over 90 % var trygge. Blandt børn i alderen 3-15 år havde 87 % god kontaktevne, mens blot 69\n% blev vurderet til at have god koncentrationsevne. Der\nvar dobbelt så mange drenge som piger med dårlig trivsel, utryghed og dårlig koncentrations- og kontaktevne. Det\npasser godt sammen med undersøgelser, der viser større\nsårbarhed blandt drenge end blandt piger frem til præpuberteten. Tendensen til faldende trivsel med stigende alder\nses også i den danske del af en nordisk undersøgelse om\nbørn og børnefamiliers sundhed og velfærd (3).\nFigur 30.1. Andel (%) blandt børn i forskellige aldersgrupper, der trives godt og har gode kompetencer.\nKilde: Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2000.\nI HBSC er skolebørn i 5., 7. og 9. klasse spurgt om, hvordan\nde generelt trives på en række områder (17). Børnene blev\nbedt om at placere sig selv på en stige med 10 trin, hvor\ntrin 0 svarede til ”det værst mulige liv”, og trin 10 svarede\ntil ”det bedst mulige liv”. Kun 13 % af børnene placerede\nsig på trin 0-5, 50 % på trin 6-8, og 38 % af børnene på trin\n9-10. Hos de 11-årige var der ingen kønsforskel, men hos\nde 13- og 15-årige var andelen med høj trivsel større hos\ndrenge end hos piger, og generelt var den lavere end hos\nde 11-årige (figur 30.2).\nmer. Skolen udgør dog ikke hele den unges verden, og de\nnævnte egenskaber blev vurderet i en skolesammenhæng.\nDe unge blev også spurgt om fortrolig kontakt med forældre og kammerater. I alt 69 % havde fortrolig kontakt med\nmindst en forælder og mindst en kammerat, 19 % havde\nkun fortrolig kontakt med kammerater, 8 % kun med forældre, mens 4 % hverken havde fortrolig kontakt med forældre eller med kammerater men var isolerede.\nVed slutningen af grundskolen (i 1996-1997) vurderes pigers skolemæssige, sociale og personlige færdigheder\nbedre end drenges af klasselæreren (16). Det gjaldt både\nkompetencer som arbejdsindsats, samarbejde i en gruppe,\nundgå konflikter, kontakt med lærere og elever, hjælpe andre, fagligt niveau og modenhed. Det samme gjaldt for en\nlang række selvvurderede sociale kompetencer: 66 % af\npigerne mod 42 % af drengene vurderede selv, at de var\ngode eller meget gode til at hjælpe venner, der har probleStatens Institut for Folkesundhed\nDe unge blev også spurgt ud om følelse af sammenhæng\n(engelsk: sense of coherence): om man er i stand til at begribe verden, som den er; håndtere de krav der stilles, og i\nøvrigt opfatter livet som meningsfuldt. Her havde drengene\nden stærkeste følelse af sammenhæng, især på de områder, der handlede om at begribe og håndtere dagligt stress\ni livet; men både piger og drenge opfattede i samme omfang livet som meningsfuldt.\nFigur 30.2. Andelen af piger og drenge med høj trivsel .\nDanmark, 2002. I procent.\nI den danske del af en nordisk undersøgelse af børns helbred blev forældrene spurgt, om barnet mindst hver eller\nhver anden uge havde ét eller flere af de seks symptomer,\nder er vist i tabel 30.4 (3).\nHøj trivsel er defineret som trin 9-10 på en trivselsskala.\nKilde: Due og Holstein, 2003.\nnem livet, men efterhånden som barnet bliver ældre, bliver infektionerne færre og af en lettere karakter. Frem til\nskolealderen falder sygeligheden år for år, og de 7-12 årige\nbørn er dem, der er mindst syge overhovedet, men i teenage årene bliver sygeligheden igen hyppigere. I de tidlige\når er sygdom hyppigere hos drenge end hos piger, men fra\npræpuberteten er sygdom hyppigst blandt piger. Det gælder både for almindelige akutte infektioner og for smertetilstande og eksem samt visse psykiske sygdomme som depression og spiseforstyrrelser.\nEn række sygdomme af langtrækkende betydning for barnet, f.eks. medfødte misdannelser, infektioner og hjerneskader kan opstå under graviditeten eller ved fødslen. Men\nrisikoen for voksenalderens kroniske sygdomme, kræft og\nhjerte-kar-sygdom påvirkes også af det tidligste liv. Væksten i fostertilstanden har således indflydelse på barnets\nsenere udvikling og på dets risiko for f.eks. hjerte-kar-sygdomme (18). I alt 5-6 % af alle børn fødes for tidligt, og\nigennem de seneste år er hyppigheden af for tidlig fødsel\nsteget. For tidlig fødsel kan skyldes misdannelser, sygdom\neller dårlig ernæring hos fosteret, men udgør også i sig selv\nen risiko for en række skader og for forsinket udvikling. Nyfødte børns sygdomme er ofte alvorlige: følger af for tidlig fødsel eller dårlig vækst i graviditeten, misdannelser eller fødselsskader, neurologiske problemer, vejrtrækningsproblemer og særlige infektioner, f.eks. hjernehindebetændelse, blodforgiftning (sepsis) og lungebetændelse.\nI resten af spædbarnsalderen og småbarnsalderen præges\nsygdomsmønstret af akutte infektioner og evt. tilbagevendende infektioner, vækstproblemer (dårlig trivsel), problemer med sart hud og sart mave-tarmsystem. Akutte infektioner bliver ved at være den hyppigste sygdomsårsag genFolkesundhedsrapporten, Danmark 2007\nForældrene rapporterede, at de yngste børn havde færrest\nsymptomer. Rygsmerter var sjældne før teenage årene. Mavesmerter var det hyppigste symptom hos små børn, og piger havde langt oftere mavesmerter end drenge i alle aldre.\nMavesmerter og hovedpine kan være psykosomatiske: barnet reagerer på belastninger med ondt i maven eller med\nmuskelspændinger og derefter hovedpine.\nI alt 15 % af de 13-17 årige havde rygsmerter. Sammenlignet med de øvrige nordiske lande lå Danmark højt, hvad angår rygsmerter men ikke øvrige symptomer. Dette bekræftes i HBSC-undersøgelsen. Man kender ikke årsagerne hertil, men en forklaring kan være, at fritidsarbejde blandt skolebørn var meget udbredt i Danmark.\nI HBSC-undersøgelserne er børnene selv spurgt om otte forskellige symptomer, f.eks. mavepine, hovedpine, søvnbesvær og nervøsitet. Andelen med mindst ét symptom har\nværet konstant fra 1984 til 1998 men er steget lidt fra 1998\ntil 2002. I alle år og for alle aldersklasser var den højest\nhos piger. Lidt færre 15-årige end 11- og 13-årige børn havde\nmindst et symptom. I alt havde 29 % hhv. 23 % af de 11årige piger og drenge mindst et dagligt symptom, mens tallet for de 15-årige var hhv. 21 % og 13 %.\nSymptomerne er forskelligt fordelt hos børn i forskellige socioøkonomiske grupper. Tabel 30.5 viser for hver af de seks\ndanske HBSC-undersøgelser, hvor stor en andel af eleverne\ni de forskellige familiesocialgrupper (defineret udfra den\nforælder med den højeste socialgruppe), der havde mindst\net symptom hver dag.\nTabel 30.4. Forekomst af symptomer (%) hos børn fra 2-17 år. Danmark, 1996.\nMindst ét symptom\nKilde: Nielsen et al, 2001.\nMens hyppigheden af symptomer er faldet støt hos børn i\nsocialgruppe VI (forældre uden for arbejdsmarkedet), således at de i 2002 er på niveau med gruppe V (børn af ikkefaglærte arbejdere), er forskellen mellem børn af forældre,\nder er på arbejdsmarkedet, konstant i hele perioden.\nTabel 30.5. Andel (%) af 11-15 årige i de forskellige\nsocialgrupper, der havde mindst ét symptom hver dag.\n*) Der var for få elever i socialgruppe VI til at foretage forsvarlige beregninger.\nIfølge forældres udsagn har lidt over en femtedel (22 %)\naf deres børn under 16 år været syge indenfor de sidste 14\ndage (19). Drenge er lidt hyppigere syge end piger, og især\nhavde børn i alderen 1-2 år ofte været syge indenfor de sidste 14 dage (41 % af drengene og 34 % af pigerne). Småbørns høje sygelighed af infektioner er en stor belastning\nfor barnet såvel som for forældrene, og mange 1-2 årige er\nsyge eller har symptomer en stor del af tiden. Den laveste\nsygelighed var i aldersgruppen 9-12 år, hvor 18 % af drengene og 17 % af pigerne havde været syge indenfor de sidste 14 dage. Børn af forældre, der var udenfor arbejdsmarkedet, havde en højere forekomst af sygelighed end børn,\nhvis forældre var tilknyttet arbejdsmarkedet, og børn af enlige forældre havde en lidt højere hyppighed af sygdom end\nbørn, hvis forældre var gifte eller samlevende.\nTabel 30.6 viser fordelingen på sygdomsgrupper i de forskellige aldersklasser. Det ses, at infektioner dominerer\nsygdomsbilledet. Den store hyppighed af infektioner hos\nsmåbørn skyldes flere forhold. For det første, at børnene\nendnu kun har haft relativt få infektioner og dermed kun\nhar dannet antistoffer mod et begrænset antal vira og bakterier. For det andet, at børnene har snævre luftveje, som\nkan stoppe til og give sæde for infektioner. For det tredje,\nat de fleste småbørn passes sammen med andre børn, hvilket øger infektionsrisikoen. I 2005 blev 33 % af de 0-2 årige\npasset i tilskudsberettiget dagpleje, 29 % i daginstitu-tion,\nmens resten blev passet hjemme eller på anden måde.\nSmåbørn har en adfærd, der gør, at de nemt smittes, f.eks.\nved at tage legetøj med andre børns sekreter på op til mund\nog næse eller via hånden til næsen eller øjnene.\nDe vigtigste smittemåder hos børn er smitte fra sekreter via\nhænder til mund, næse eller øjne; smitte fra afføringen via\nmad eller hænder til munden; smitte ved dråbeoverførsel\nf.eks. hoste eller nysen, til næse, øjne eller mund.\nInfektioner forebygges ved at behandle og evt. isolere de\nsyge til de er smittefri, ved amning og ved god personlig\nhygiejne hos børn og de voksne, der omgiver dem. DesFolkesundhedsrapporten, Danmark 2007\nTabel 30.6. Andelen (%) af børn i en aldersklasse, der har haft bestemte sygdomme inden for de sidste 14 dage i 2005.\nInfektion (f.eks. forkølelse, influenza, mellemørebetændelse)\nMave-tarmsygdom (f.eks. ondt i maven, diarre eller\nBørnesygdom (f.eks. skoldkopper)\nSkader (f.eks. forbrænding, forstuvninger og brud)\nSygdom i muskler, knogler eller led som ikke skyldes skader\nBlærebetændelse eller anden sygdom i urinvejene\nI alt syg inden for en 14-dages periode\nKilde: Ekholm et al, 2006.\nuden ved at børnene er i god trivsel og almentilstand. Endelig forebygges en række specifikke infektioner effektivt\nForebyggelse gennem vaccination\nVaccinationsprogrammet i Danmark er ændret en del i de\nsenere år, idet børnene vaccineres mod flere sygdomme og\nmed færre stik. De fleste vaccinationer gives samtidig med\nTilslutningen til børnevaccinationerne har været høj og stigende, om end tilslutningen til MFR-vaccination endnu ikke\ner nået de 95 %, som er nødvendig for at beskytte befolkningen mod mæslinger, fåresyge og røde hunde. Der er tendens til mindre udnyttelse af de vaccinationer, der gives\nefter 1-års alderen, og til dem der ikke gives i forbindelse\nmed de almindelige børneundersøgelser. Tidligere undersøgelser har vist, at børn af enlige, børn af forældre uden\nfor arbejdsmarkedet og etniske minoritetsbørn udnytter\nbørnevaccinationerne sjældnere end øvrige børn, især ved\nde senere vaccinationer.\nTabel 30.7 viser programmet for forebyggende undersøgelser og vaccinationer siden 1. oktober 2007.\nTabel 30.7. Forebyggende børneundersøgelser og\nHIB: Hæmophilus influenza type B.\nMFR: Mæslinger; Fåresyge; Røde hunde.\nSiden indførelsen af MFR-vaccinationen i 1987 har der næsten ikke været indlæggelser som følge af mæslinger (figur\n30.3). Før 1987 medførte mæslinger 5-7 dødsfald ved hver\nepidemi samt varige skader hos nogle børn efter hjernebetændelse (20). Der var et udbrud af mæslinger i 2002, og\nigen i 2006 fik 27 personer mæslinger heraf langt de fleste\nuvaccinerede børn. Disse udbrud understreger nødvendigheden af at sikre en høj vaccinationsdækning.\nFigur 30.3. Andelen af 0-15 årige indlagt med mæslinger\nmindst én gang i løbet af et år, 1978-2002.\nDer har kun været få tilfælde af fåresyge i perioden 2002–\n2006. Før indførelse af MFR-vaccination blev mange børn\nunder epidemier indlagt med betændelse i hjernehinderne\n(meningitis) i forbindelse med fåresyge. Efter MFR-vaccinationen skyldes indlæggelser for virusmeningitis overvejende andre vira end fåresygevirus. Siden 1997 har der ikke\nværet nye tilfælde af medfødt røde hunde. De få tilfælde,\nder har været af stivkrampe, er forekommet hos ældre personer, og der har ikke været tilfælde af difteri og polio i en\nårrække. Derimod er der fortsat en del tilfælde af kighoste\nhos børn under to år og et kighostedødsfald ca. hvert andet år. Indlæggelser for meningitis, som skyldes bakterien\nHIB (Hæmophilus Influenza type B), er stort set forsvundet i\nDanmark efter at HIB-vaccine blev indført i vaccinationsprogrammet.\nBegrebet langvarig sygdom spænder vidt. Et barn med\nlangvarig sygdom kan være multihandicappet med brug for\nhjælp til de fleste ting, eller det kan have en let høfeber,\nsom kan holdes nede med næsespray. I SUSY-2005 blev\nforældrene spurgt om forekomst af langvarig sygdom, langvarig eftervirkning af skade, handicap eller anden langvarig\nlidelse. Det havde 11 % af børnene, 13 % af drengene og\n9 % af pigerne.\nForekomsten steg med alderen og var højest i 13-15 års\nalderen hos begge køn. Langvarig sygdom forekom hyppigere hos børn, hvis forældre havde kortvarig uddannelse\n(10 år eller mindre) eller var uden for arbejdsmarkedet.\nBlandt forældre i erhverv var der tendens til, at forekomsten var højere ved lav socioøkonomisk status. De samme\ntendenser gjorde sig gældende i SUSY-2000, dog var der i\n2000-undersøgelsen 16 % af børnene, der blev karakteriseret som havende en langvarig sygdom. De hyppigste sygdomsårsager i SUSY-2000 var: sygdomme i åndedrætsorganer (5,5 %); skader, inkl. allergi (2,4 %); hudsygdomme (2,3\n%); øresygdomme (2,0 %); medfødte misdannelser (1,6 %);\nsygdomme i nervesystemet (0,9 %); psykiske lidelser (0,8\n%) og sygdomme i knogler, muskler og bindevæv (0,8 %).\nDe allergiske sygdomme (astma, høfeber og eksem) tegnede sig for ca. halvdelen af alle sygdomme, og børn med\nen overfølsomhedssygdom havde ofte en eller flere af de\nBørn med langvarig sygdom havde ringere generel helbredstilstand end øvrige børn: 4 % mod 0,2 % havde inden for det seneste år været syge det meste af tiden, og 13\n% mod 3 % havde ”skrantet”, været sløje eller haft symptomer mellem sygdomsepisoderne (21).\nAntallet af indlæggelser af børn for sygdom eller mistanke\nom sygdom er steget lidt fra 1978 til 2002 (tabel 30.8). I alt\n7-8 % af alle børn under 16 år har været indlagt mindst én\ngang i løbet af et år, og denne andel har ikke ændret sig\nmeget i de sidste 25 år. Derimod er børn i dag indlagt i meget kortere tid end tidligere. Det gennemsnitlige antal sengedage pr. indlæggelse er således faldet fra 5,9 dage i 1978\ntil 2,9 dage i 2006. Samtidig bliver en lidt større andel af\nbørnene dog genindlagt.\nLidt mere end 5 % af alle børn er født med en misdannelse,\nknapt halvdelen af disse er af større betydning for barnets\nhelbred. De hyppigste misdannelser er ekstremitetsmisdannelser, f.eks. klumpfod og hjerte- og karmisdannelser,\nsom 1.250 børn om året fødes med. Fra 2005 har Sundhedsstyrelsen udgivet Landspatientregisterets opgørelser over\nmedfødte misdannelser. En forebyggende indsats mod misdannelser vil kræve systematisk overvågning af alle opståede misdannelser hos såvel levendefødte børn som fostre,\nder dør eller aborteres, og et forslag til en sådan overvågning er udarbejdet (22).\nI alt ca. 34 % af de 0-årige, 11-12 % af de 1-2 årige, 6 % af\nde 3-5 årige og knap 5 % af de 6-15 årige har været indlagt i 2002. Andelen af 0-årige har været stigende, fraset et\nlille fald omkring 1993, mens andelen af 1-2 årige har ligget\nmere jævnt. Specielt for de 0-årige kan noget af stigningen\nvære kunstig og skyldes, at der er etableret flere neonatalafdelinger, idet f.eks. lysbehandling måske tidligere blev\nklaret på en fødeafdeling men nu ofte sker ved indlæggelse\npå en neonatalafdeling. For de større børns vedkommende\nser det ud som om, der har været et svagt fald. Noget af faldet kan skyldes, at der i dag næsten ingen indlæggelser\ner for HIB, fåresyge og mæslinger, samtidig med at f.eks.\nflere mindre øreoperationer som eksempelvis indsættelse\naf dræn i trommehinden nu klares uden indlæggelse. Ligeledes indlægges færre børn med hjernerystelse, og flere\novervåges i hjemmet.\nLandspatientregisteret giver oplysning om alle indlæggelser på somatiske sygehuse i Danmark. I de senere år har\nmange børneafdelinger ændret rutiner med bl.a. etablering\naf en børnemodtagelse, hvor et barn, der nok er sygt men\nikke alvorlig sygt, kan blive undersøgt af børnelæge, observeret i nogle timer af specialuddannede børnesygeplejersker og sat i behandling. Forældrene kan blive instrueret i\nat observere, pleje og behandle barnet – og personalet kan\nvurdere, om forældrene kan magte det. I mange tilfælde\nkan barnet udskrives direkte til hjemmet efter nogle timer.\nI alvorligere tilfælde bliver barnet indlagt på et stationært\nsengeafsnit. Registreringsrutinerne kan være forskellige\nfra børneafdeling til børneafdeling, men formentlig bliver\ndisse indlæggelser i modtageafsnittet også registreret som\nSer man på hvilke typer af sygdomme, børn indlægges for,\ner det afhængigt af barnets alder. Generelt indlægges børn\nhyppigst på grund af symptomer og mistanke om sygdom\nmv., åndedrætssygdomme (astma, astmatisk bronkitis og\nlungebetændelse) og skader. Mange af disse sygdomme er\nlette og går relativt hurtigt over. Herefter kommer nyfødtes\nTabel 30.8. Indlæggelser og sengedagsforbrug for sygdom1) blandt børn under 16 år. Danmark, 1978, 1998, 2002 og\nAntal indlæggelser i alt\nSengedage i alt\nSengedage pr. indlæggelse\nGennemsnitlig antal sengedage pr. barn\nGennemsnitlig antal indlæggelser pr. barn, der har været\nAntal børn i aldersgruppen\n1) Omfatter ikke indlæggelsen ved fødslen og som rask ledsager f.eks. til en mor, der ammer.\nsygdomme, infektioner, sygdomme i nervesystem og sanseorganer, mave-tarmsygdomme og medfødte misdannelser. Det er sygdomme af varierende sværhedsgrad. Hudsygdomme og sygdomme i knogler og bevægeapparat er\nofte ikke så alvorlige i modsætning til hormon- og stofskiftesygdomme, kræftsygdomme, psykiske sygdomme, blodsygdomme, hjerte-kar-sygdomme, som hver kun rammer\nca. 1 % eller færre.\nDødeligheden er størst i den første leveuge og falder kraftigt i løbet af første leveår. Den bliver ved med at falde igennem den tidlige barndom frem til 9-12 års alderen for derefter atter at stige svagt i teenage årene.\nFigur 30.4 viser udviklingen i spædbarnsdødeligheden. Fra\n1975 til 2001 er den faldet fra ca. 1 pr. 1.000 levendefødte til\nca. 0,5 pr. 1.000 levendefødte. Dødeligheden er faldet kraftigt i sidste halvdel af 1970’erne, herefter er den stagneret i 1980’erne og igen faldet i 1990’erne (se kapitel 4). De\nto største grupper af dødsårsager er misdannelser og perinatale sygdomme (for tidlig fødsel, umodne lunger, blod-\nforgiftning i nyfødthedsperioden og fødselsskader). Misdannelserne er af mange forskellige slags, og dødeligheden skyldes især alvorligere kromosomfejl og misdannelser\naf hjernen, hjertet og nyrerne. En tredje gruppe er vuggedød, og vuggedødsepidemien ses tydeligt på figuren som\nen dødsårsagsgruppe, der tiltog fra 1977 til 1991, hvorefter\nden faldt brat. Epidemien skyldtes, at man lagde spædbørnene til at sove på maven, og faldet fandt sted lige efter, at\nSundhedsstyrelsen havde anbefalet at lægge spædbørnene\npå ryggen, når de sov. Kræft og specifikke infektionssygdomme, ulykker og andre dødsårsager er relativt sjældne\ndødsårsager hos spædbørn, men alligevel lidt hyppigere\nend hos større børn.\nFor børn over et år er dødeligheden faldet til ca. en tredjedel af niveauet i 1975 – fra 42 pr. 100.000 til 14 pr. 100.000\n– og er dermed 36 gange mindre end i første leveår. For\nbørn over et år er ulykker den vigtigste dødsårsag i alle aldersklasser. Særlige infektionssygdomme er kun skyld i få\ndødsfald, de resterende dødsfald fordeler sig på kræft, misdannelser og ”andet”. Forekomsten af kræfttilfælde i barnealderen er ikke faldet, men flere børn overlever sygdommen. Som det fremgår af figur 30.5, er der sket et fald i dødeligheden af alle fem grupper af dødsårsager.\nFigur 30.4. Dødeligheden fordelt på dødsårsagsgrupper\nhos børn under et år. Danmark, 1975-2001.\nFigur 30.5. Dødeligheden fordelt på dødsårsagsgrupper\nhos børn fra 1-15 år. Danmark, 1975-2001.\nDødsfald pr. 100.000\nSiden 1970 er antallet af dødsulykker blandt børn faldet betydeligt, både hvad trafikulykker og andre ulykker angår\n(tabel 30.9) (23).\nFigur 30.6. Andelen (%) af 5-årige og 12-årige børn i\nDanmark, der er fri for caries. 1979-2004.\nTabel 30.9. Udviklingen i det gennemsnitlige årlige antal\nKilde: Laursen et al, 2006.\nI det følgende skal kort beskrives nogle almindelige sygdomme og helbredsproblemer hos børn: tandsygdomme,\novervægt og fedme, astma og allergi, ulykker og psykiske\nKilde: Sundhedsstyrelsens Centrale Odontologiske Register (SCOR).\ntænder med caries hos disse børn er mindsket, men samtidig tenderer caries til at hobe sig op hos en mindre gruppe\nbørn og unge. Danmark placerer sig således helt i top sammenlignet med en række andre lande i Europa (24) (figur\nFigur 30.7. Gennemsnitligt antal tænder med caries\n(DMFT)1) hos 12-årige i udvalgte lande.\nSiden 1973 har det været muligt at følge udviklingen i børns\ntandsundhed på befolkningsniveau i Danmark ved hjælp\naf Sundhedsstyrelsens Centrale Odontologiske Register\n(SCOR), som også har muliggjort lokale og regionale evalueringer. Næsten 100 % af børn og unge deltager i den kommunale tandpleje, som både kan varetages i kommunale\ntandklinikker og af privat praktiserende tandlæger. Tandsygdomme registreres hos alle børn på årsbasis, uanset om\nder foreligger behandlingsbehov eller ej.\nDer er sket en markant stigning i andelen af børn og unge,\nder er helt fri for caries (huller i tænderne) (figur 30.6). Det\ngennemsnitlige antal tænder og antal tandflader ramt af caries har været systematisk faldende, mængden af ubehandlet caries er faldende, og behovet for behandling er imødekommet gennem fyldninger. Der er både tale om, at en meget mindre andel af børnene nu har caries, og at antallet af\nGennemsnitlig antal tænder med caries\nDMFT: Decayed, Missing, Filled Teeth. Antal tænder, der pga. caries er\nsyge, mangler eller er plomberet.\nKilde: Petersen, Community Dent Oral Epidemiol 2003.\nDen forbedrede tandsundhed hos børn og unge er ikke\nkommet af sig selv. Systematiske folkesundhedsinitiativer\nmed fokus på udvikling af sund livsstil, kost og hjemmetandpleje, brug af fluortandpasta, forebyggende kommunal\nbørnetandpleje, opsøgende virksomhed og tidlig indsats\nover for småbørn, samt forbedret uddannelse og levevilkår\ner nogle af de vigtigste faktorer.\nTandskader er hyppige hos børn og optræder ofte ved sport\nog leg. En undersøgelse viste, at en tredjedel af de 5-årige\nhavde haft tandskader på mælketænderne, og af de 12årige havde 26 % af drengene og 16 % af pigerne fået beskadiget en eller flere af de blivende tænder på grund af\nOvervægt og fedme hos børn har både fysiske og psykiske\nkonsekvenser for det enkelte barn her og nu og i voksenalderen. Overvægtige børn har en større risiko for at blive\novervægtige som voksne end normalvægtige børn, og overvægt og fedme øger risikoen for hjerte-kar-sygdomme og\nBody Mass Index (BMI) er et mål for forholdet mellem vægt\nog højde og udregnes som vægten i kg divideret med kvadratet af højden i meter (kg/m2). Ud fra en international\nstandard er defineret grænser for overvægt og fedme hos\nbørn fra 2-18 år i forhold til barnets alder og køn. Disse\ngrænser er lavere end for voksne men stiger med alderen,\nsåledes at BMI-grænserne for overvægt og fedme i 18-års\nalderen er på niveau med grænserne for voksne, dvs. henholdsvis 25 for overvægt og 30 for fedme (25).\nOvervægt hos skolebørn\nFlere undersøgelser har rapporteret om stigning i andelen\naf overvægtige børn i Danmark. Danske tal fra HBSC viste,\nat i 2002 var 14 % af danske skolebørn i alderen 11-15 år\novervægtige. Dette er en stigning i forhold til 1998, hvor andelen af overvægtige var 11 % (17).\nAndre data fra Statens Institut for Folkesundhed bekræfter,\nat forekomsten af overvægt hos 15-årige drenge er steget\nfra 5 % i begyndelsen af 1970’erne til 16 % i slutningen af\n1990’erne og hos piger fra 6 % til 16 % (26).\nLigeledes ses i en undersøgelse blandt københavnske skolebørn en markant stigning i andelen af overvægtige børn i\nperioden 1947-2003. Undersøgelsen er baseret på journalStatens Institut for Folkesundhed\noplysninger fra Københavns Kommunes sundhedstjenester\nblandt indskolingsbørn i alderen 6-8 år og udskolingsbørn\ni alderen 14-16 år og viser for begge aldersgrupper, at 15\n% af drengene og 21 % af pigerne var overvægtige i 2003,\nmens omtrent 4 % af børnene var fede i henhold til ovenstående definitioner (27).\nSammenfattende antyder disse undersøgelser, at overvægt\ni skolealderen er et stort og stigende problem.\nOvervægt hos mindre børn\nNye vækstkurver for småbørn og beregninger om overvægt\nog fedme hos småbørn er under udarbejdelse. Tallene bygger på data fra Barnets Bog fra de forebyggende børneundersøgelser hos egen læge. En foreløbig opgørelse viser, at\n10-12 % af børn fra 2-5 år er overvægtige i forhold til en international definition (25); det er flere end i 1970’erne, og\nde overvægtige børn i dag har i gennemsnit et højere BMI\nend overvægtige børn i 1970’erne.\nEn række nyere undersøgelser har påvist stigende hyppighed af astma, høfeber og børneeksem i de vestlige lande.\nHvad årsagerne er, er ikke helt klart, men der har både været peget på, at børn er blevet overfølsomme over for bestemte kemikalier, og at de i dag hyppigere udsættes for\nhusstøvmider og skimmelsvamp i boligen, som følge af\nøget isolering af boliger. Andre har opstillet hygiejnehypotesen, der fokuserer på, at hygiejnen er blevet så god,\nat børn sjældent udsættes for infektioner, og at dette får\nnogle organer til at overreagere ved udsættelsen. Til støtte\nfor den sidste hypotese er anført, at børn, der har gået i\nvuggestue, har mindre risiko for høfeber end andre børn,\nmen omvendt synes deres risiko for både nedre luftvejsinfektioner og astma eller astmatisk bronkitis at være øget,\nofte udløst af en luftvejsinfektion.\nAstma er den alvorligste af de langvarige overfølsomhedssygdomme. Den kræver behandling i længere perioder,\nsygdomsindsigt og ofte også ændringer i det daglige liv –\nafhængigt af sygdommens alvor. For de mindste børn, der\nhyppigt får infektioner, kan sygdommen være en alvorlig\nplage og medføre gentagne indlæggelser under astmaanfald. Medens man tidligere skelnede mellem astma og astmatisk bronkitis, er man nu generelt hørt op med det, og\ngentagne sværere tilfælde af akut bronkitis vil normalt blive\nregnet som astma.\nI SUSY-94 havde 6,3 % af børn under 16 år astma eller astmatisk bronkitis ifølge forældrene, mod 7,6 % i 2000 og 6,0\n% i 2005 (figur 30.8). Der er ikke nogen umiddelbar forklaring på, at forekomsten er steget fra 1994 til 2000 og igen\nfaldet i 2005. I alt 7 % af børnene havde sæsonbetonet\nsnue (høfeber), få småbørn men op mod 9 % i skolealderen, og 3-4 % havde helårssnue. Modsat astma tiltog hyppigheden af begge typer af allergisk snue med alderen. I alt\n13 % havde børneeksem eller allergisk eksem, hyppigheden aftog med alderen.\nFigur 30.8. Udviklingen i astma i forskellige aldersgrupper 1994-2005. I procent.\nBørn kommer ofte til skade, og børn kommer hyppigt på\nskadestuen. I gennemsnit kommer næsten hvert fjerde\nbarn i 12-års alderen på skadestuen, og ifølge Landspatientregisteret kom i alt ca. 170.000 børn fra 0-14 år årligt på skadestuen i perioden 2000-2004 som følge af en\nulykke. Langt de fleste skader var mindre alvorlige. Ca.\n6.000 børn blev indlagt årligt som følge af ulykker, og ca.\n50 børn døde årligt som følge af ulykker. Ulykker var dermed den hyppigste dødsårsag for børn fra 1-14 år (23).\nDrenge kommer oftere ud for ulykker end piger. Drenge udgør 56 % af de, der kommer på skadestuen, 60 % af de indlagte og 70 % af de dræbte. De hyppigste skadesmekanismer er vist i figur 30.9 og 30.10, såvel i forhold til antal skadestuekontakter som til indlæggelser. Heraf fremgår det, at\nfald eller kontaktskader, f.eks. ”ramt af gynge”, er de hyppigste skadesårsager.\nFigur 30.9. Antal skadestuebesøg pr. 1.000 børn som\nfølge af ulykker. 2005.\n9-12 år 13-15 år\nSkadestuebesøg pr. 1.000 børn\nKilde: Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2005\nSkadestype og -sted afhænger stærkt af alderen. De mindste børn kommer til skade i hjemmet, de lidt større kommer\nisær til skade i institutioner og skole, medens de største\nisær kommer til skade ved idræt eller i trafikken.\nFigur 30.10. Antal indlæggelser pr. 1.000 børn som følge\naf ulykker. 2005.\nDer er i Danmark et udbygget pædagogisk-psykologisk rådgivningssystem (PPR) i kommunerne, som behandler en\nstor del af de lettere børnepsykiatriske sygdomme. Ikke\ndesto mindre resterer 2-3 %, som har alvorlige psykiatriske\ntilstande, forbigående eller kroniske, der kræver lægelig og\ntværfaglig ekspertise indenfor det børnepsykiatriske undersøgelses- og behandlingssystem, samt ofte et specialpædagogisk tilbud. Her skal kort gennemgås nogle af de\nmest betydende tilstande.\nIndlæggelser pr. 1.000 børn\nDen første større undersøgelse af forekomsten af psykiske\nsygdomme hos danske skolebørn er foretaget i 2000, hvor\nforekomsten var 12 % (28). De fleste epidemiologiske undersøgelser af psykiske sygdomme hos børn i den vestlige\nverden finder forekomster på 5-15 % (29).\nDefinition af psykisk sygdom hos børn\nMan kan opdele de psykiske sygdomme eller lidelser hos\nbørn i på den ene side udviklingsforstyrrelser, som fortrinsvis er arveligt og biologisk betingede tilstande eller handicap, og på den anden side erhvervede psykiatriske forstyrrelser, der tilskrives miljøet, oftest i form af belastninger\nbarnet er eller har været udsat for i et kompliceret samspil\nmed arvelig (genetisk) skrøbelighed. Der skal ikke alene\nvære opfyldt en række kriterier (adfærd, symptomer, varighed m.m.), men barnet skal også være væsentligt indskrænket i sin udfoldelse eller funktion som følge af symptomerne.\nDet er vigtigt at fastslå, at de 12 % af børn, der har psykiske\nlidelser ikke alle behøver behandling hos børne- eller ungdomspsykiater. Ca. halvdelen har primært adfærdsforstyrrelser, som bør afhjælpes og behandles af kommunernes\nfamiliebehandlingstilbud (familieværksteder, pædagogiske\nstøtteforanstaltninger m.m.). Andre 2-3 % har stress- eller\nbelastningsudløste tilstande, som klinger af ved aflastning\nog støtte til barnet eller familien.\nDe alvorligste medfødte psykiatriske tilstande er de gennemgribende udviklingsforstyrrelser, som optræder hos\nsammenlagt ½-1 % af alle børn. Her er tale om autisme,\nAspergers syndrom eller en af de andre forstyrrelser indenfor dette ”spektrum”. I mange tilfælde er autisme kombineret med mental retardering i forskellig grad, hvorimod børn\nmed Aspergers syndrom og andre gennemgribende udviklingsforstyrrelser oftest er normalt- eller velbegavede. Børn\nmed gennemgribende udviklingsforstyrrelse kan ikke indgå\ni almindelige sociale relationer. De har sære ritualer og\nmanglende evne til indlevelse i andre mennesker. De har\nhandicap i en grad, der ofte medfører behov for specialundervisning og en ganske særlig indsats, hvis integration i\nsamfundet skal lykkes.\nSpecifikke udviklingsforstyrrelser ses mest i kombination\nmed andre psykiske lidelser. Der er tale om sproglige, indlæringsmæssige eller motoriske forstyrrelser, der hyppigt\noptræder sammen med for eksempel opmærksomhedsforstyrrelser (ADHD, DAMP) eller tics (Tourette syndrom). Børn\nmed opmærksomhedsforstyrrelser udgør den største enkeltgruppe, som henvises til børnepsykiaterne. Forskningen peger på, at genetiske faktorer spiller en væsentlig\nrolle for udvikling af ADHD. Der er fortsat store forskelle på\nde behandlingstilbud, børn og familier tilbydes forskellige\nForstyrret adfærd i form af alvorlige brud på gængs og acceptabel opførsel (voldsom opposition, vægring mod at\nindordne sig i fællesskabet og hos lidt ældre børn vold,\nhærværk eller kriminalitet) optræder hos 3-5 % af børnene.\nHvis problemerne optræder uden andre psykiatriske forstyrrelser, kan disse børn og deres familier primært behandles i det sociale hjælpesystem. Optræder adfærdsforFolkesundhedsrapporten, Danmark 2007\nBørn styrrelse i kombination med udviklingsforstyrrelse, depression eller psykose, er det derimod en behandlingsopgave\nAngst findes hos 2-3 % af børn og kan være meget invaliderende. Hos de yngste er der ofte tale om angst for adskillelse fra forældrene, og denne tilstand kan evt. medføre udvikling af skolefobi: barnet forsømmer skolen, fordi det er\nbange for, at der sker forældrene noget, eller at det mister\ndem, mens det er i skolen. Senere i barndommen optræder angsten måske som socialangst (angst for samvær med\nandre) eller fobisk angst (angst for bestemte situationer og\nomgivelser, f.eks. betyder klaustrofobi angst for lukkede\nrum). Depression med påvirkning af appetit og søvn samt\nvrangforestillinger om egen uduelighed, selvbebrejdelser\nog selvmordstanker, melankoli, kan forekomme hos børn.\nBørn i alle aldre kan også udvikle tvangslidelse, OCD: Obsessiv and Compulsive Disorder. Der er et stort overlap mellem angst, OCD og depression. De emotionelle forstyrrelser behandles med psykoterapi, evt. kognitiv terapi og i de\nsværeste tilfælde i kombination med medicin.\nSelvmords- og selvdestruktiv adfærd\nSelvmordsforsøg og selvskadende adfærd er et stigende\nproblem i ungdomsårene og muligvis den største udfordring for børne- og ungdomspsykiaterne i øjeblikket. Denne\nmeget destruktive adfærd ses hyppigere nu hos yngre personer end tidligere, og ofte i kombination med alvorlig fejludvikling af personligheden. Man savner undersøgelser af,\nhvorfor dette er tilfældet. Ligeledes savnes dokumentation\nfor en effektiv behandling.\nPsykoser i form af realitetssvigt og angst ses dels som overbygning på særlige gennemgribende udviklingsforstyrrelser, tidligere kaldet infantil grænsepsykose, dels som led i\nudvikling af personlighedsforstyrrelse evt. i skred mod skizofreni. Det er en af de alvorligste psykiatriske tilstande,\nsom kræver intensiv miljøterapi, ofte medicinsk behandling\nog intensiv resocialisering.\nSpiseforstyrrelserne anoreksi og bulimi er ikke påviseligt\ni stigning. Usikkerheden om årsagssammenhænge gør såvel forebyggelse som behandling vanskelig. Der er nu et\nudbygget behandlingstilbud til de sværest ramte unge med\nForebyggelse, tidlig opsporing, undersøgelse og\nPsykisk lidelse hos børn koster samfundet mange ressourcer, specielt i de mange tilfælde hvor tilstandene udvikler\nsig kronisk og medfører et livsforløb udenfor uddannelsessystemet og erhvervslivet. Man kan næppe forebygge udviklingsforstyrrelserne og de alvorlige psykoser som skizofreni men begrænse deres invaliderende virkning på barnet og familien gennem målbevidst arbejde for integration i\nsamfundet ved hjælp af uddannelse og erhvervstilknytning.\nPrimær forebyggelse kan udøves i forhold til psykiske og\npersonlighedsmæssige skader på børn, forvoldt af en opvækst i hjem præget af psykisk sygdom, misbrug eller social forarmelse. Alle regioner har børne- og ungdomspsykiatrisk undersøgelses- og behandlingskapacitet med mulighed for indlæggelse. Kapaciteten er dog fortsat utilstrækkelig til at klare behovet for undersøgelse og behandling.\nForældres viden, holdning og adfærd betyder meget for,\nhvilke sunde og usunde vaner børn selv får. I SUSY-2000\nblev forældrene spurgt om vigtigheden af, at barnet får\nsunde vaner på en række områder (tabel 30.10). Vigtigst for\nforældrene var, at barnet ikke begynder at bruge stoffer,\nat barnet lærer at samarbejde og løse konflikter, at det har\ngod kontakt til andre børn, og at det ikke begynder at ryge.\nMindst vigtigt for forældrene var, at barnet ikke spiser for\nmeget fedtholdig mad, at det ikke udsættes for tobaksrøg i\nhjemmet, at det ikke begynder at drikke alkohol, og at det\nikke får for meget sukker.\nEn gammel myte siger, at lasternes sum er konstant, men\nvirkeligheden er en anden. Der er en tendens til, at usunde\nvaner ophobes. De, der ryger, drikker også oftere, dyrker\nsjældnere sport og færre af dem spiser helt regelmæssige\nmåltider. Og de usunde vaner påvirker ikke kun helbredet\npå langt sigt men også velbefindendet hos de unge. Udskolingsundersøgelsen viste, at usunde vaner ophobes, og at\nrygerne blandt de 15-16 årige havde flere sygdomssymptomer end jævnaldrende ikkerygere. Endvidere var rygning,\nundladelse af at spise morgenmad, ingen sportsaktivitet og\nhyppig øldrikning forbundet med dårligere helbred, både\nefter elevens egen og efter lægens bedømmelse (16).\nTabel 30.10. Hvor vigtigt mener forældrene følgende\nting er for at bevare eller fremme deres barns sundhed\nog trivsel? Danmark 2000. I procent.\n- at barnet ikke begynder at\nbruge stoffer (inkl. hash og\n- at barnet lærer at samarbejde\nog løse konflikter\n- at barnet har en god kontakt\ntil andre børn\n- at barnet børster/får børstet\n- at barnet får tilstrækkeligt\n- at barnet er fysisk aktivt\n(motion, idræt, leg)\n- at barnet lærer at lytte til sin\n- at barnet vasker hænder\n- at barnet spiser frugt og\ndrikke alkohol (øl, vin, spiritus)\n- at barnet ikke bliver udsat\nfor tobaksrøg hjemme\n- at barnet ikke får for meget\nsukker (slik, sodavand/cola)\nvet ammet – fuldt ud eller delvist – i mindst fire måneder\n(30). Blandt disse børn nedsatte amning i mindst fire måneder risikoen for sygdom og symptomer til ca. to tredjedele\naf risikoen hos de ikke-ammede børn. Det gjaldt f.eks. for\nmellemørebetændelse, hvæsende vejrtrækning, høj feber,\nmave-tarm symptomer og kolik samt for sygehusindlæggelse. Der var ingen statistisk sikker nedsat risiko for forkølelsessymptomer, lungebetændelse, og for om barnet overhovedet havde været syg.\nI SUSY-2000 blev forældrene spurgt om, hvor længe deres børn havde fået ernæring udelukkende ved amning, og\nhvor længe de var blevet ammet i det hele taget. Som det\nfremgår af figur 30.11 blev 92 % ammet, heraf 89 % fuldt\nammet, i første levemåned. I seks måneders alderen var\nandelene faldet til henholdsvis 63 % og 20 %. Blandt et år\ngamle børn blev 17 % stadig ammet delvist.\nI 1995 og 2001 omfattede Danmarks Fødevare- og Veterinærforsknings undersøgelser af danskerens kostvaner og\nfødevareforbrug også 4-14 årige. Undersøgelserne er gennemført med kostregistrering i syv dage og med registrering af fysisk aktivitet (31).\nFigur 30.11. Andelen (%) af børn født i 1996-1999, der\nstadigvæk ammes fuldt ud eller delvist i en bestemt\nAmning har stor betydning for barnets sundhed. Sammenlignet med børn, der ikke er ammet, vokser ammede børn\nhurtigere i de første fem levemåneder men derefter lidt\nlangsommere i resten af første leveår, og de har mindre\ntendens til at blive overvægtige. Amning er forbundet med\ngod trivsel hos spædbarnet, god udvikling af synet og hjernen og nedsat risiko for kolik og for infektioner. Anbefalingerne i dag er, at barnet udelukkende får modermælk det\nførste halve leveår. Modermælken er tilpasset barnet bedst\nmuligt, så det får de nødvendige næringsstoffer i det rigtige forhold. I Socialforskningsinstituttets forløbsundersøgelse af børn født i 1995, var to tredjedele af børnene ble-\nDer er både positive og negative sider i udviklingen fra 1995\ntil 2001 (tabel 30.11). Igennem 1990’erne er børnene begyndt at spise mindre fedt, og forbruget af frugt og grønt\ner også steget lidt. Energiindtaget er faldet, og samtidig er\nforbruget af korn, brød og kager faldet, mens forbruget af\nslik og sodavand, cider og iste med tilsat sukker er steget.\nDet står lidt i modstrid til det faktum, at flere og flere børn\nbliver overvægtige. Det kan dels skyldes, at de 46 %, der\nvalgte ikke at deltage i undersøgelsen, spiser relativt mere\nend de deltagende personer. Dels kan det skyldes, at folk\ni stigende grad ikke ønsker at fortælle, at de spiser for meget. Det kan imidlertid også skyldes, at børns energiforbrug\nvikling af overvægt samt beskytter mod rygsygdom, knogleskørhed, hjerte-kar-sygdom og type-2 diabetes. Sportsaktive voksne har også hyppigere været sportsaktive som\nbørn, idet både færdigheder, interesser og vaner ofte udvikles i barndommen.\nIfølge HBSC-undersøgelserne får kun halvdelen af 11-15\nårige børn mindst fire timers hård motion om ugen, hvilket\nhar været det anbefalede niveau. Af figur 30.12 fremgår, at\nder siden 1984 har været mindre udsving men ingen særlig markant udvikling blandt 11- og 13-årige, mens andelen\naf 15-årige, der fik mindst fire timers hård motion om ugen,\nhar været konstant faldende. Af 15-årige var det kun 47 % af\ndrengene og 35 % af pigerne i 2002. For pigernes vedkommende er der dog tale om en lille stigning siden 1998.\nForskningen viser, at motion er væsentlig for den almene\ntrivsel og for helbredet. Fysisk aktivitet styrker muskler og\nknogler, mindsker kolesterol i blodet og risikoen for ud-\nTabel 30.11. Dagligt indtag i gram af forskellige fødevaregrupper. Børn 4-14 år. 1995 og 2000/01.\nGrøntsager (ekskl. kartofler)\nFedtstoffer og fede produkter\nSukker og slik*\nDrikkevarer, ekskl. mælk, juice og\n- heraf: sodavand, iste, cider, sukkersødet\nFrugt (inkl. juice/saftkoncentrat)\n- heraf: sodavand, light\n* Ikke sukker fra sodavend, cider m.m.\nKilde: Fagt et al, 2004.\nSamme undersøgelse afslørede, at børnene på hverdage\ni gennemsnit bruger en time om dagen foran computeren\nog 2½ time foran fjernsynet. Flere drenge end piger bruger\nmindst fire timer foran fjernsynet, og mange flere drenge\nbruger mindst fire timer ved computeren både på hverdage\nog i weekender. Desuden tilbringer de 6-8 timer i skolen,\ntid med lektielæsning og måltider, og endelig sover de 8-10\ntimer i døgnet. Det giver et bekymrende højt antal daglige\ntimer uden fysisk aktivitet.\nSocialforskningsinstituttets forløbsundersøgelse af børn\nfødt i 1995 viste, at 53 % af danske børn på 7½ år ser TV\nen time om dagen eller mere, 39 % ½-1 time og 8 % mindre end ½ time om dagen. Børn, der ikke havde fritidsinteresser, så hyppigere TV en time eller mere om dagen. I alt\n29 % af børnene brugte computer ½ time eller mere hver\ndag, 55 % under ½ time hver dag, og de sidste 16 % brugte\nikke computer hver dag. Børn med fritidsinteresser brugte\nsjældnere end andre computer hver dag.\nI slutningen af 1950’erne røg over halvdelen af drengene\nog ca. halvdelen af pigerne i 11-15 års alderen. Nu er rygning langt mindre udbredt blandt unge og hyppigere blandt\npiger end blandt drenge. Andelen af rygere faldt jævnt fra\nstarten af 1970’erne til slutningen af 1980’erne. I begyndelsen af 1990’erne stagnerede rygerandelen, og i slutningen\nsteg den lidt igen.\nOgså på tobaksområdet er HBSC-undersøgelserne de bedste kilder til pålidelige tal om unges rygevaner. I 2002\nhavde 15 % af drengene og 9 % af pigerne i 5. klasse prøStatens Institut for Folkesundhed\nFigur 30.12. Andel (%) af børn, der dyrker hård motion mindst 4 timer ugentlig.\n1984 1988 1992 1995 2000 2004\nvet at ryge. I 7. klasse havde 38 % af drengene og 32 % af\npigerne prøvet at ryge, og i 9. klasse var det 54 % af drengene og 60 % af pigerne. I 2002 røg lidt flere blandt 15årige piger end drenge dagligt, ugentligt eller sjældnere (figur 30.13). Derimod var der næsten ingen forskel i andelen\naf dagligrygere (14 % af drengene og 16 % af pigerne) (17).\nNyere undersøgelser har vist, at børn som regel er begyndt\nat ryge, fordi andre i deres omgangskreds ryger. Kammeraterne vejer tungest, men rygevaner i hjemmet har også stor\nFigur 30.13. Andel drenge og piger, som ryger dagligt,\nugentligt eller sjældnere. Danmark, 2002.\nBørn og unge, hvis forældre og søskende er rygere, og hvis\nbedste ven/veninde er ryger, har størst risiko for selv at\nblive rygere. Der er stor forskel i andelen af rygere imellem\nskolerne. I nogle klasser er der ingen eller meget få rygere,\ni andre klasser ryger mere end halvdelen. Samtidig kan andelen blandt drenge være høj men lav blandt piger eller omvendt, hvilket kan tyde på, at flere forskellige forhold har\nbetydning for drenges og pigers rygedebut.\nindflydelse. Rygning er udbredt blandt elever, som tilbringer meget tid sammen med deres kammerater, som trives\ndårligt i skolen, som har vanskeligheder med at tale med\nderes forældre, og som føler sig ensomme.\nDanske unge har et højere alkoholforbrug og en tidligere\nalkoholdebut end unge i de fleste øvrige europæiske lande.\nBlandt danske 15-16 årige har 30 % af drengene og 21 % af\npigerne været berusede tre eller flere gange inden for de\nsidste 30 dage, mens dette eksempelvis kun gælder for 12\n% af drengene og 10 % af pigerne i Norge (32). En tidlig alkoholdebut er associeret med højt alkoholforbrug senere i\nlivet (33), alkoholrelaterede problemer (34), samt med anden risikoadfærd, såsom usikker sex (35) og spirituskørsel (36).\nFlere forskellige faktorer har vist sig at være af betydning\nfor unges alkoholforbrug. Et dansk tværsnitsstudie har vist,\nat der blandt unge med dårligt selvvurderet helbred, dårlig\nskoletrivsel og ringe tilfredshed med livet er en større andel\nBørn med et stort alkoholforbrug (37). Yderligere har både kammeratskaber og forhold til familien vist sig at have betydning for unges drikkevaner. Der synes at være en sammenhæng mellem drikkevaner og forældres holdninger til de\nunges alkoholforbrug, således at unge, hvis forældre har\nen restriktiv holdning til alkohol, drikker mindre end andre\nunge (38). Unge, der har mindst én fortrolig kammerat drikker mere alkohol end unge uden god kammeratkontakt (16).\nEn landsdækkende undersøgelse af unges hverdag og\nsundhed viste, at i 7. klasse havde 54 % af drengene og\n64 % af pigerne aldrig drukket en genstand, mens 21 %\naf drengene og 17 % af pigerne havde prøvet at drikke sig\nfulde (39). I alt 11 % af drengene og 9 % af pigerne havde\ndrukket alkohol inden for den seneste uge. Flest drenge har\naltså drukket alkohol og prøvet at være fulde.\nSiden 1984 har andelen af unge, der drikker alkohol hver\nuge, ligget næsten konstant for de 11- og 13-årige, mens\nden for de 15-årige er steget markant frem til 1998 for så\ni 2002 nogenlunde at holde niveauet (17). Blandt de 11og 15-årige er der et fald fra 2002 til 2005 i andelen, der\nhar prøvet at drikke alkohol inden for de sidste 30 dage,\nmen det gælder ikke de 12-13 årige. Andelen af 11-15 årige\ndrenge og piger, der har været fulde, ser ud til at være konstant i perioden 2002-2005 (40).\nFra 1. juli 2004 blev det forbudt at sælge alkoholholdige\ndrikke til børn under 16 år. I 2004 oplyste cirka 40 % af de\n15-årige, at de havde købt alkohol i en butik mod cirka 25\n% i 2005. Der skete dog ikke et tilsvarende fald i forbruget. Både i 2004 og i 2005 oplyste mere end 60 % af de 15årige, at de havde drukket alkohol inden for de seneste 30\ndage (41). Dette tyder på, at et forbud mod salg af alkohol\ntil børn under 16 år i detailhandlen ikke kan stå alene, hvis\ndet høje alkoholforbrug blandt danske unge skal nedbringes. Aldersgrænsen kunne hæves og håndhæves yderligere, og kombineres med forebyggelsestiltag, der søger at\npåvirke andre faktorer – f.eks. ved at fokusere på forældre\nog andre voksnes indflydelse på unges drikkemønstre. En\ngenerel indsats over for hele befolkningens alkoholforbrug,\nherunder tilgængelighed, priser, reklamer, forbud mod alkoholsodavand, udskænkning, lavere promillegrænser etc.\nkunne ligeledes tænkes at have effekt, men traditionelt har\nmålet for forebyggelsen været de unges eget forbrug. De\nsidste år er der foretaget evalueringer af forebyggelsestiltag rettet mod unges forbrug af alkohol, rygning og stoffer.\nHer kan nævnes Ringstedforsøget, hvor flertalsmisforståelsen er i fokus (42). Flertalsmisforståelsen vil sige, at den\nenkelte unge tror, at andre i samme alder har en mere risiFolkesundhedsrapporten, Danmark 2007\nkofyldt og ”voksen” sundhedsadfærd, end den unge selv,\nf.eks. hvad angår rygning, alkohol, stoffer og kriminalitet.\nEn person er mobbet, når han eller hun gentagne gange og\nover en vis tid bliver udsat for negative handlinger fra én eller flere personer. Samtidig skal der være en ulige magtrelation mellem mobbeoffer og mobber(e), således at den\nmobbede vanskeligt kan forsvare sig.\nMobning har store konsekvenser for børns trivsel, helbred\nog sociale funktion. Risikofaktorer for og omfang og virkning af mobning blandt børn i Danmark er dels undersøgt\ni en nordisk undersøgelse, dels i skolebørnsundersøgelserne (17,43). I den nordiske undersøgelse fandt man i Danmark fra 1984 til 1996 en stigning fra 13 % til 20 % i andelen af børn, der ofte eller af og til var blevet mobbet. Andelen, der mobbede andre børn, var tilsvarende høj i Danmark. Danmark adskilte sig fra de øvrige nordiske lande\nved, at en relativ stor andel af børnene både var mobbere\nog mobbeofre. At blive mobning var i alle lande forbundet\nmed stærkt øget forekomst af nedsat trivsel, langvarig sygdom, tilbagevendende symptomer og psykologiske forhold\nsom ensomhed, ængstelighed, tristhed og passivitet. Mobning var også udbredt i førskolealderen.\nI Skolebørnsundersøgelsen blev der spurgt, om eleven var\nblevet mobbet og havde mobbet andre. Svarkategorierne\nblev dog ændret i den sidste undersøgelse i 2002, så de er\nikke helt sammenlignelige med de tidligere svar. Derimod\nkan man se, hvilket nummer i rækken det enkelte land er i\n1994 og 2002. I 1994 angiver tallene, hvor mange procent\naf piger og drenge, der var blevet mobbet mindst én gang\ni indeværende skoleår. I 2002 hvor mange procent der var\nblevet mobbet mindst én gang i løbet af de sidste par måneder. I 1994 indgik 24 lande eller områder og i 2002 35\nlande eller områder (44,45). Danmark lå som nr. 16 ud af 24\ni 1994 og som nr. 18 ud af 35 i 2002. Sverige havde mindst\nmobning og lå som nr. et begge år (tabel 30.12). Når mobning er mindst udbredt i Sverige kan det hænge sammen\nmed, at man dér tidligst og mest konsekvent har søgt at\nforebygge og bekæmpe mobning. Ifølge den svenske skolelov skal alle, der arbejder på skolen aktivt arbejde mod\nmobning og racisme, og rektor på hver skole er ifølge et cirkulære ansvarlig for, at skolen har en handleplan mod mobning.\nTabel 30.12. Andel af piger og drenge på 11, 13 og 15 år, der var blevet mobbet i henholdsvis 1994 og i 2002. Danmark,\nFinland, Norge og Sverige og gennemsnittet for 24 HBSC-lande i 1994 og 35 HBSC-lande i 2002. I procent.\nGennemsnit af alle HBSC-lande i 1994\nGennemsnit af alle HBSC-lande i 2002\nKilde: King et al, 1996; Craig og Harel, 2004.\n1. Nielsen A, Lie H, Keiding L, Madsen M. Børns sundhed\ni Danmark. København: DIKE, 1998.\n5. Jonsson G. Den sociale arvs onde cirkel: kan den\nbrydes? København: Fremad, 1998.\n2. Christensen P. The health-promoting family: a conceptual framework for future research. Soc Sci Med 2004;\n6. Ekspertgruppen om social arv. Social arv – en oversigt\nover foreliggende forskningsbaseret viden.\nKøbenhavn: Socialforskningsinstituttet, 1999.\n3. Nielsen A, Pedersen CR, Madsen M. Børn og Børnefamiliers sundhed og velfærd i Danmark – og udviklingen siden 1984. København: Statens Institut for Folkesundhed, 2001.\n7. 4. Johansen A, Rasmussen S, Madsen M. Health behaviour among adolescents in Denmark: influence of\nschool class and individual risk factors. Scand J Public\nHealth 2006 ;34(1):32 -40.\n8. Christoffersen MN, Soothill K. The long-term consequences of parental alcohol abuse: a cohort study of\nchildren in Denmark. J Subst Abuse Treat 2003 Sep;\nChristoffersen MN. Risikofaktorer i barndommen – en\nforløbsundersøgelse særligt med henblik på forældres\npsykiske sygdomme. København: Socialforskningsinstituttet, 1999.\nBørn 9. Lindgaard H. Voksne børn fra familier med alkoholproblemer: mestring og modstandsdygtighed. Århus:\nCenter for Rusmiddelforskning, 2002.\n10. Werner EE, Smith RS. Vulnerable but invincible: a longitudinal study of resilient children and youth. New\nYork: McGraw-Hill book company, 1982.\n11. Christoffersen MN. Spædbarnsfamilien. Rapport nr. 1\nfra forløbsundersøgelsen af børn født i efteråret 1995.\nKøbenhavn: Socialforskningsinstituttet, 1998.\n12. Jeppesen KJ, Nielsen A. Tosprogede småbørn i Danmark. Rapport nr. 4 fra forløbsundersøgelsen af børn\nfødt i 1995. Socialforskningsinstituttet, 2001.\n13. Madsen M, Lindahl A, Osler M, Bjerregaard P. Børns\nsundhed ved skolestart 1988/89. København: DIKE,\n14. Møller NC, Wedderkopp N, Kristensen PL, Andersen\nLB, Frøberg K. Secular trends in cardiorespiratory fitness and body mass index in Danish children: The European Youth Heart Study. Scand J Med Sci Sports\n15. Wedderkopp N, Frøberg K, Hansen HS, Andersen LB.\nSecular trends in physical fitness and obesity in\nDanish 9-year-old girls and boys: Odense School Child\nStudy and Danish substudy of the European Youth\nHeart Study. Scand J Med Sci Sports 2004;14(3):150-5.\n16. Petersen T, Nielsen A, Paludan M, Rasmussen S,\nMadsen M. Børns sundhed ved slutningen af skolealderen. En undersøgelse blandt elever i 8. og 9. klasse\ni 1996/97. Statens Institut for Folkesundhed, 2000.\n17. Due P, Holstein BE. Skolebørnsundersøgelsen 2002.\nKøbenhavn: Københavns Universitet, Institut for Folkesundhedsvidenskab, 2003.\n18. Barker DJP. Mothers, Babies, and Disease in Later Life.\nLondon: BMJ Publishing Group, 1994.\n19. Ekholm O, Kjøller M, Davidsen M, Hesse U, Eriksen L,\nChristensen A et al. Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2005 & udviklingen siden 1987. København:\nStatens Institut for Folkesundhed, 2006.\n20. Børnevaccinationsprogrammet i Danmark 2004.\n21. Nielsen AM, Koefoed BG, Møller R, Laursen B. Langvarig sygdom hos danske børn rapporteret af forældrene. Ugeskrift for Læger 2006;168(4):367-72.\n22. Helweg-Larsen K, Hermansen TS, Andersen A-M.\nOvervågning af misdannelser og andre medfødte\nlidelser: Forslag til fremtidig opdatering af misdannelsesregistreringen. København: Statens Institut for\n23. Laursen B, Nielsen LT, Christensen PH, Møller H,\nFrimodt-Møller B. Børneulykker i Danmark – en registerbaseret analyse. København: Statens Institut for\n24. Petersen PE. The World Oral Health Report 2003: continuous improvement of oral health in the 21st century\n– the approach of the WHO Global Oral Health Programme. Community Dent Oral Epidemiol 2003 Dec\n;31 Suppl 1:3-23.\n25. Cole TJ, Bellizzi MC, Flegal KM, Dietz WH. Establishing\nworldwide: international survey. BMJ 2000 May 6 ;320\n26. Petersen TA, Rasmussen S, Madsen M. Danske skolebørns BMI målt i perioden 1986/1987-1996/1997 sammenlignet med danske målinger fra 1971/1972. Ugeskrift for Læger 2002;164:5006-10.\n27. Pearson S, Olsen LW, Hansen B, Sørensen TIA. Stigning i overvægt og fedme blandt københavnske skolebørn i perioden 1947-2003. Ugeskrift for Læger\n28. Petersen DJ, Bilenberg N, Hørder K, Gillberg C. The\npopulation prevalence of child psychiatric disorders\nin Danish 8- to 9-year-old children. Eur Child Adolesc\n29. Roberts RE, Attkisson CC, Rosenblatt A. Prevalence of\nAm J Psychiatry 1998;155:715-25.\n30. Nielsen AM, Rasmussen S, Christoffersen MN.\nDanske spædbørns sygelighed i de første levemåneder. Forekomst og risikofaktorer. Ugeskrift for Læger\n31. Fagt S, Matthiessen J, Biltoft-Jensen A, Groth MV,\nChristensen T, Hinsch H et al. Udviklingen i danskernes kost 1985-2001 – med fokus på sukker og alkohol\nsamt motivation og barrierer for en sund livsstil.\nDanmarks Fødevare- og veterinærforskning, 2004.\n32. Hibell B, Andersson B, Bjarnason T, Ahlström S,\nBalakireva AK, Morgan M. ESPAD Report 2003: alcohol\nand other drug use among students in 35 European\ncountries. The Swedish Council for Information on\nAlcohol and other Drug, 2004.\n33. Andersen A, Due P, Holstein BE, Iversen L. Tracking\ndrinking behaviour from age 15-19 years. Addiction\n34. Grant BF, Stinson FS, Harford TC. Age at onset of alcohol use and DSM-IV alcohol abuse and dependence: a\n12-year follow-up. J Subst Abuse 2001;13(4):493-504.\n35. Stueve A, O’Donnell LN. Early alcohol initiation and\nsubsequent sexual and alcohol risk behaviors among\nurban youths. Am J Public Health 2005;95(5):887-93.\n36. Hingson RW, Assailly JP, Williams AF. Underage drinking: frequency, consequences, and interventions.\nTraffic Inj Prev 2004;5(3):228-36.\n38. Gundelach P, Järvinen M. Unge, fester og alkohol.\nKøbenhavn: Akademisk forlag, 2006.\n39. Unges hverdag. Center for alkoholforskning, Statens\nInstitut for Folkesundhed, 2005.\n40. Undersøgelse af 11-15 åriges livsstil og sundhedsvaner\n2005 – samt udviklingen fra 1997-2005. København:\n41. Jørgensen MH, Riegels M, Hesse U, Grønbæk M. Evaluering af forbuddet mod salg af alkohol til personer under 16 år. København: Statens Institut for Folkesundhed, 2006.\n42. Balvig F, Holmberg L, Sørensen AS. Ringstedforsøget –\nLivsstil og forebyggelse i lokalsamfundet. København:\nDjøf Forlagene, 2005.\n43. Nordhagen R, Nielsen A, Stigum H, Köhler L. Parental reported bullying among Nordic children: a population-based study. Child Care Health Dev 2005 Nov ;31\n(6 ):693 -701.\n44. Craig WM, Harel Y. Bullying, psysical fighting and victimization. I: Currie Cea (red.). Young people’s health\nin context. Health Behaviour in School-aged Children\n(HBSC) study: international report from 2001/2002\nsurvey. Copenhagen: WHO Regional Office for Europe,\n45. King A. The Health of Youth: A Cross-National Survey.\nKøbenhavn: WHO Regional Office for Europe, 1996.\n37. Rasmussen M, Due P, Holstein BE. Skolebørnsundersøgelsen 1998: Sundhed, sundhedsvaner og sociale\nforhold. København: Institut for Folkesundhedsvidenskab, 2000.\nbilag 8 - CFK Folkesundhed og Kvalitetsudvikling\nVær med som Patientstøtte på Hillerød Hospital\nTorsdag d - Dansk Sygeplejeråd\nKombieffekter af hormonforstyrrende pesticider\nKvinden med det private bryst\nDe overvægtige børn PDF\nRamme for udmøntning af aktiv patientstøtte\nDosis og administration af udvalgte antibiotika til heste. Oversigten\nklinik-hjem-infrastruktur i kronikerbehandling\nSyge børn…..hvad kan heg gøre - Lægeklinikken Amager Boulevard\nBostedsrapport - Region Sjælland\nSundhedsplan 2012-2017 (pdf) - Tandplejen i Herning Kommune\nNr. 1. December 2013\nPædodonti 2014 - Tandlægebladet\nStatusnotat – Den fremtidige psykiatri i Silkeborg


Hjem / Udsalg på skitøj til damer / Ulvang Rav 100% skiundertrøje dame, pink\nVarenummer (SKU): 19149-22803-62439 Kategori: Udsalg på skitøj til damer\nBestil Ulvang Rav 100% skiundertrøje dame, pink fra Ulvang i dag til kun kr. 700.00 – så sendes den direkte til dig.\nUlvang Rav 100% skiundertrøje dame, pink kan på grund af dens store popularitet nu findes i vores gruppe af varer Skiundertøj til damer. Og hey – du får jo også lige lovpligtige 14 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Ulvang Rav 100% skiundertrøje dame, pink hos onlineshoppen AktivVinter.dk, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. I det store udvalg af varer kan du shoppe løs efter lækre varer, som jo fx kan være det produkt på denne side. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nKøber du produkter i forskellige webshops, er betingelserne lidt gunstigere, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det at sammenlligne priser bliver en leg, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave på alle tider af døgnet, så længe du er online. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Billige Plissegardiner i Stevnstrup → DK's billigste Plissegardiner her!\nEr du på udkig efter plissegardiner i Stevnstrup? Så behøver du ikke lede længere. På Gardinbestillingonline.dk finder du de bedste og billigste plissegardiner i Stevnstrup. Vi vil gerne gøre det nemmere at bestille plissegardiner i Stevnstrup online, da det længe har været en branche hvor det har været kotymen at gå ned i den lokale gardin butik.\nVed at gøre processen nem og overskuelig i forhold til at finde det rigtige gardin i Stevnstrup, så bliver det straks noget nemmere at finde frem til de gardiner der passer til dit hjem. Derudover ydes der selvfølgelig også god support i forhold til at finde det helt rigtige produkt, så du skal altid føle dig velkommen til at ringe til vores partners direkte linje, hvis der er noget du er i tvivl om i forhold til køb af plissegardiner i Stevnstrup. Læs mere her.\nPlissegardiner i Stevnstrup gjort nemt\nDer er ingen tvivl om at det godt kan være lidt uoverskueligt at skulle finde frem til de bedste gardiner, hvis det er noget man ikke har prøvet før. Derfor har vores partner selvfølgelig sørget for at have gode guides til hvad man bør vælge, som du kan finde på deres hjemmeside. Så hvis du er i tvivl om hvad du skal vælge af plissegardiner i Stevnstrup, så læs deres udførlige guides eller tag kontakt til deres support.\nStep by step til at vælge de rigtige plissegardiner i Stevnstrup\nDet bliver ikke nemmere end det, hvilket også er med til at deres popularitet har været støt stigende gennem de sidste par år. Dette har været med til øge konkurrencen på plissegardiner i Stevnstrup, da det ikke længere er nødvendigt at handle i din lokale gardinbutik eller få en person ud for at måle op. Som garanti gives der også at hvis man måler forkert, så betaler vores partner for dine gardiner, hvilket må siges at være en væsentlig fordel, især hvis man føler sig en anelse usikker på at måle selv. Mere info.\nPlissegardiner Kongens Enghave København\nPlissegardiner Tibberup Helsingør\nPlissegardiner Kildehuse Slagelse\nForrige Forrige indlæg: Plissegardiner Stenmose\nNæste Næste indlæg: Plissegardiner Store Brøndum


PowerPoint præsentationer arbejde som slideshow. Hvis du vil udtrykke en meddelelse eller en tekstenhed, opdele du den i slides. Tænk på de enkelte dias som et tomt lærred til billederne, ord, og figurer, der hjælper dig med at opbygge din historie.\nVælg Ny under fanen filer på båndet, og vælg derefter et tema.\nPowerPoint viser et eksempel på temaet, med fire farvevariationer at vælge mellem i højre side.\nLæs mere: Brug eller oprette temaer i PowerPoint\nTip!: Gemme dit arbejde, mens du skriver. Tryk på Ctrl + S ofte.\nLæs mere: gemme din præsentationsfil\nHvis du vil indsætte et billede fra internettet, vælge Onlinebilleder og bruge søgefeltet til at finde et billede.\nTip!: Finde oplysninger om ser dine noter, mens du viser præsentationen, uden at deltagerne ser dem, få vist dine talenoter, mens du præsenterer dit SlideShow.\nNår du starter en ny præsentation i PowerPoint, har du mulighed for at vælge et tema eller en skabelon. Et tema er et slidedesign, der indeholder tilsvarende farver, skrifttyper og specielle effekter som skygger, refleksioner og mere.\nVælg Ny under fanen filer, og vælg derefter temaer under tilgængelige skabeloner og temaer.\nMens du klikker på hvert tema PowerPoint får du vist et eksempel i højre side.\nNår du finder den, du vil bruge, skal du klikke på Opret.\nVælg billede under fanen Indsæt.\nGå til det ønskede billede, og vælg derefter Indsæt.\nDias er bedst, når du ikke cram i for mange oplysninger. Du kan placere nyttige oplysninger og noter i talerens noter, og du kan referere til dem, når du præsenterer. Noteruden er placeret lige under Vis slidevinduet i Normal visning.\nHvis du vil præsentere for personer, som ikke hvor du befinder dig, skal du klikke på transmitteret SlideShow for at konfigurere en præsentation på internettet. For at få mere for at vide, kan du se transmittere din PowerPoint-præsentation til en ekstern målgruppe.\nKlik på Installerede temaer under skabeloner.\nNår du finder den, du vil bruge, klik på Opret i bunden af vinduet.