Steam | Gaming Adults – En blog om spil for (næsten) voksne\nMicrosoft lukker vinduet i …\nPosted on 1. november 2012 by vanulla\nDet virker måske mest af alt som en kosmetisk opgradering, når Microsoft nu smider en ny udgave af Windows-styresystemet på banen. Og det er da også det grafiske look Microsoft selv har fremhævet i deres marketing-kampagne, og hvordan den nye flisebaserede brugergrænseflade fungerer sammen med touchbaserede enheder … som eksempelvis de nye Microsoft Surface-tablets naturligvis.\nMen bag kulisserne lurer en ændring, der har et langt større potentiale til at påvirke de spil der i fremtiden vil udkomme, og måske netop ikke vil udkomme, til den nyeste inkarnation af Microsofts verdensomspændende styresystem.\nI gamle dage kunne man se, hvordan Microsofts senere chef, Steve Ballmer, hoppede rundt på scenen som en løssluppen gorilla, mens han råbte om ”DEVELOPERS! DEVELOPERS! DEVELOPERS!”. For Microsoft vidste godt, at det var udviklerne der var med til at gøre Windows til det mest udbredte styresystem i verden. Apple har til alle tider haft et både flottere og mere lettilgængeligt interface. Det har Microsoft aldrig kunnet, eller endog prøvet for alvor at konkurrere mod. Men det Microsoft kunne var, at gøre det så let som overhovedet muligt for udviklerne at udvikle spil, og andre programmer, til deres platform.\nMicrosofts ræson var, at det var programmerne, der gjorde deres platform værdifuld. Naturligvis skulle det også være til at betjene, men hvis netop det eller de programmer, som brugerne efterspurgte, kun var tilgængelige på deres platform – jamen, så var det jo lige meget, hvor lækre ikonerne så ud på MacOS.\nDet kom særligt til at præge udviklingen af spil til personlige computere. For de sidste 20 år har Windows-PC’en været klart den mest dominerende platform. Det har godt nok været lidt en ’hønen og ægget’-situation, fordi Windows-PC’en har været så markedsledende, så man kan jo sige, at spiludviklerne automatisk har vendt sig mod den mest populære platform. Men jeg er ret sikker på, at spiludviklerne også har foretrukket Microsofts platform, fordi den var åben for alle.\nMen det er slut nu. For hvis man vil udgive spil, der også fungerer i det nye flise-baserede UI, så kan det kun ske gennem Microsofts ’me-too’ svar på Apples App Store, den såkaldte Windows Store. Det betyder dermed også, at alle programmerne skal certificeres af Microsoft, før de kan få lov til at blive udbudt på Windows Store. En ’managed experience’, som den slags kaldes.\nDermed gør Microsoft op med den åbenhed, der tillod dem at erobre magten over desktop- og laptop-markedet. Men i takt med at PC-markedet mere og mere minder om en brystsvag anæmiker, efterhånden som tablet-markedet har taget fart, så har Microsoft taget et alvorligt blik på Apples lukkede løsning, og så løbet i den retning.\nMen det er ikke alle spiludviklerne der er glade for udsynet til en Microsoft-kurateret forretning. En af de stærkeste kritikere har været Minecraft-skaberen, Markus ’Notch’ Persson, der direkte har sagt til Micorsoft at de skulle ”holde op med at prøve at ødelægge PC’en som åben platform”, efterfulgt af ligeledes kritiske bemærkninger fra Valves Gabe Newell og Blizzards Rob Prado.\nSærligt i Minecrafts tilfælde giver protesterne mening. For kan man forestille sig, at Microsoft nogensinde ville have godkendt de første fejlbehæftede alpha-udgaver af spillet til udgivelse på Windows Store? Næppe! Og det var netop de alpha-versioner der, hvor fejlbehæftede de end måtte være, spredte sig som en løbeild, og dannede grundlaget for den millionsucces som Minecraft senere blev.\nDigitale distributionstjenester som Steam og Battle.net er også ildeset, idet reglerne for Windows Store ikke tillader konkurrerende ’stores’ med programmer eller spil, som Steam jo er. I det lys giver Valves pludselige interesse for den ellers lidt hengemte linuxplatform noget mere mening.\nEndelig kan man frygte, at med en centralt styret certificerings- og godkendelsesproces, så vil man også udelukke apps der måske kommenterer på Microsoft selv, eller måske simpelthen bare er risikable at håndtere. På samme måde som nyhedsspillet Phone Story, og dets kritiske tilgang til produktionen af smartphones, blev fjernet fra Apples App Store lynhurtigt, fordi det måske kom lidt for tæt på.\nSpiludvikler-veteranen Casey Muratori sammenligner det med et middelalderligt feudalsystem. ”Der er en plantage, som en firma vil oprette og eje, og spiludviklere vil så arbejde der, og de vil så betale hvad end de skal i tiende eller tribut.”\n“Det [som Microsoft og Apple gør] repræsenterer et skift i magtstrukturen omkring skabelsen af software. Der er ikke bare en regelændring; det er ikke bare endnu en ’ting.’”\nAllerede med de eksisterende regler for Windows Store, er der mange, mange spil, der ikke klarer cuttet. Gamasutra har plukket tre af regelsættets mange krav ud, som nok ville gøre det tvivlsom, om eksempelvis et GTA-5 nogensinde ville kunne købes på Windows Store.\nDin app må ikke rumme indhold eller funktionalitet der tilskynder til, faciliterer eller glamouriserer ulovlige aktiviteter.\nDin app må ikke rumme indhold der tilskynder til, faciliterer eller glamouriserer overdreven eller ulovlig brug af alkohol, tobaksprodukter, stoffer eller våben.\nDin app må ikke rumme overdreven eller umotiveret brug af bandeord.\n80 % af biografernes premierefilm, ville ikke kunne overholde ovenstående regler.\nSelvfølgelig vil vi i det første stykke tid ikke mærke så meget til ændringerne, da de ’store’ udgaver af det nye styresystem også indeholder den klassiske desktop-interface, hvor man kan installere programmer, som man altid har gjort. Og alt efter, om det nye flise-UI bliver en succes eller ej, kan hele problematikken vise sig at blive uaktuel af sig selv. Men hvis Microsoft lykkedes med deres planer, er vi vidner til et dramatisk skift. Både i Microsofts strategi i forhold til udviklerne, men også i opbygningen af det digitale landskabs handels- og pengestrømme.\nJeg skal understrege, at jeg faktisk ellers er ret begejstret for Microsofts flise-baserede brugerinterface. Som tidligere indehaver af en Windows Phone var det min oplevelse, at det faktisk var et ret fornuftigt, og måske endda mere moderne, alternativ til Apples iOS-brugerflade.\n– Vladimir Lenin)\nUdgivet i Kommentar\t| Tagget App Store, Minecraft, Notch, Steam, Valve, windows 8, windows RT, Windows Store\t| Skriv et svar\nNår Linux-understøttelse er et markedsføringskneb.\nPosted on 17. juli 2012 by vanulla\nI dag trak Valve så forhænget til side, og afslørede hvad mange allerede havde mistænkt dem for længe. Nemlig at de har et lille internt Linux-team, der arbejder på at portere Steam-klienten til Linux, sammen med Left 4 Dead 2, og andre unavngivne Valve-produkter.\nHvorfor, kan man spørge sig selv. De seneste tal viser, at Linux i april 2012 kun blev brugt på ca.1% & af verdens computere. Langt, langt mindre, end Steams øvrige understøttede operativsystemer, MacOS og Windows, der bruges af hhv. ca. 10 % og ca. 75 %. Der burde ikke være nogen buisines-case i verden, der kan få det til at se ud som en god forretning at supportere en platform, der er 10 gange mindre end MacOS, der i forvejen ligger på grænsen af, hvad der giver mening i forhold til de AAA-spil, som dem Valve producerer.\nMen sandheden er nok, at det ikke er en beslutning der er taget, fordi Valve skal tjene penge på deres Linux-aktiviteter. I mine øjne er der i langt højere grad tale om, at Linux-indsatsen, skal være med til at opretholde Valve og Steams image som de flinke ‘White Hats’, der holder med nørderne, indierne og alle os andre, i modsætning til det restenden computerspilmarked, der domineres af onde kapitalister, der forsøger at vride den sidste krone ud af spillerne med overbetalt DLC og dumme preorder-bonuser.\nEn af mine twitter-kontakter tweetede idag sin undren, da han i forbindelse med Linux-annoncering fra Valve skrev:\n“Det er så latterligt. EA er ikke de fedeste, men hadet mod dem er så grotesk overdrevet”\nMin pointe er, at hadet mod EA netop er så stort, fordi Valve, gang på gang, formår at profilere sig som spilmediets sande forsvarere. De virker måske som harmløse nørder, men hvis man spørger mig, så har de gang i noget af det mest velorkestrerede brand-pleje jeg nogensinde har set inden for spilbranchen. EA derimod har ikke forstået, at brandpleje ikke kun handler om tv-reklamer, gode anmeldelser og gode spil.\nEA’s problem er, at de stadig står på den modsatte side af disken. De er sælgeren, vi er køberen, og vi står i modsætningsforhold til dem. Valve derimod er vores ven som forstår hvad vi tænker, som står på samme side af disken som os. Vi giver dem penge, fordi vi er venner, og fordi de giver os et godt tilbud, vi ikke kan afslå.\n…..Nå ja, og så fordi de er så nørd-seje at de understøtter Linux.\nSom jeg også tidligere har skrevet om, så har Valve en indtjening pr. ansat der overgår både Google og Apples. Så det er ikke fordi at det er en altruistisk forretning Gabe Newell driver. Tro mig – hvis den biks blev drevet med computerspillernes bedste for øje, så havde vi fået Episode 3 for længst.\nUdgivet i Kommentar, Marketing\t| Tagget EA, Linux, Origin, Steam, Valve\t| Skriv et svar\nSteam er mere profitabelt end Apple (Men hvorfor hører vi ikke mere om det?)\nPosted on 20. februar 2012 by vanulla\nApple er et af de største erhvevsmæssige vidundere de seneste 10 år. Med både indtjening, markedsandel og aktiekurser, der rent grafisk mest af alt minder om højdekurven af de ledeste af de lede Tour de France-stigninger uden for kategori. I finansåret 2010 afslørede Apples regnskaber et overskud på 14 milliarder dollars.\nMen hvad nu, hvis jeg kan fortælle at der er et ganske velkendt selskab, der formår at generere større indtjening pr. ansat end Apple. Væsentligt mere end de 280.000 dollars, som hver eneste Apple-ansat hiver hjem til firmaet hvert år. Et firma, som ellers ikke plejer at poppe op, når de seneste vidundere inden for teknologi-firmaerne bliver fremhævet i diverse finansielle analyser.\nSandheden er at Valve, i høj grad i kraft af deres digitale downloadtjeneste Steam, i 2010 formåede at hive flere penge hjem pr. ansat end selveste Apple (og Google for den sags skyld). Nuvel, der er ikke helt så mange ansatte i Valve, så det endelige resultat havner et godt stykke fra de 14 mia. dollars. Men det er alligevel sigende, at de formår at være mere profitable end firmaet, der ellers har stået som ledestjernen for teknologiske baserede virksomheder.\nMen hvorfor hører vi så ikke mere om, hvor fantastisk Steam klarer sig, og hvorfor popper de ikke automatisk op, når man tænker på højtscorende pengemaskiner?\nMit bud er, at Valve selv gør alt hvad de kan for at ikke fremstå som den toptunede indtjeningsmaskine, som de reelt er. For et af Steams absolut stærkeste kort i den fremtidige kamp om de digitale spilkøbere, og i lige så høj grad kampen om de spiludviklere og distributører der skal vælge hvilke platforme de skal udsende deres produkter på, er den ‘indie-goodwill’, som Steam har oparbejdet gennem årene.\nSteam fremstår i de fleste øjne som den flinke fyr i klassen, fordi de 1) Har langt lettere adgangsforhold til deres platform end de mere lukkede download-platforme på konsollerne 2) i forhold til de fleste andre digitale distributionstjenester tilbyder en indtægtsfordeling, der faktisk er i udviklernes favør (rygterne peger på en fordeling omkring 30/70, med de 70% til spiludvikleren eller distributøren)\nJeg tror faktisk på den historie Steam fortæller om dem selv, for jeg tror vitterlig på, at de har været med til at bryde det jerngreb omkring spilmarkedet, som de store giganter tilkæmpede sig med konsolideringer og opkøb gennem de seneste 10 år. Og jeg tror faktisk også på, at de tilbyder en bedre ‘deal’ til udviklerene end mange andre (hvilket bla. Ron Carmel fra 2D Boy også bekræfter). Jeg tror på at Steam, på samme måde som Apples app-store, har demokratiseret spiludgivelsen og, i hvert fald for en tid, har skubbet magten længere over på udviklernes side, end den har været længe.\nMen Valve ved, at spilfans er nogen af de mest hysteriske kællinger på denne side af internettet. Og logik er ikke altid gangbar valuta, når man skal forhandle med spiltosserne på foraerne om, hvad der er virkelighed og hvad der er spin. Jeg er overbevist om, at Valve derfor bevidst underspiller, hvor profitable de egentlig er. For de vil for alt i verden beholde indie-trøjen på, ikke mindst når de nu skal i gang med at kæmpe med deres hidtil største udfordring, EA’s Steam-killer Origin, der med et par stærke eksklusiver og en solid reklamekampagne allerede har rundet de 9 millioner medlemmer. I øjeblikket er der en latent tendens til at tage Steams parti, når de skal sammenlignes med Origin, fordi de netop har sat sig så hårdt på rollen som de hvidhat-klædte ‘good guys’. Og det har en større værdi end selv den dyreste reklamekampagne.\nAnyway – tjek de imponerende stats for Steam her nedenfor. (credit til videogamedesignschools.org)\nUdgivet i Distributører, Indie, Kommentar\t| Tagget Apple, EA, Origin, Steam, Valve\t| 2 svar\nTitanernes kamp om den digitale download – Hvem ejer spilleren?\nPosted on 28. juli 2011 by vanulla\nDer er ingen tvivl om at vi i disse år er vidner til et paradigmeskift computerspilsbranchen. Fra at være en lidt ynkelig ting, der kun var for folk der ikke kunne få en “rigtig” distributør til deres spil, er den digitale distribution af spillene på vej til at blive en yderst levedygtig konkurrent til den klassiske “DVD-skive i plasticboks”-model.\nUdover at fundamentalt ændre på grundvilkårerne for små og mellemstore spiludviklere, og dermed muliggøre en sand eksplosion af indiespil, er den digitale distribution nu ved at være nået så langt, at den er et reelt alternativ også for distribution af AAA-titler. Nethastigheder og harddiskstørrelser er oppe i en størrelsesorden, hvor det giver mening at hente og installere spil på 5-10 Gb via nettet.\nMen det betyder også, at det er gået op for flere af de store distributører, at det der digital distribution – det er ikke bare en nebengechäft der kan stå og passe sig selv. Det er højst sandsynligt her, deres fremtidige kerneforretning kommer til at befinde sig. Allerede nu er den digitale distribution dominerende på PC platformen.\nDerfor er det kun logisk, at der nu er lagt op til en titanernes kamp mellem den øjeblikkelige markedsleder Steam, og den distributør med de største digitale ambitioner EA. Men hvor debatten pt. går på, hvilke kontraktdetaljer det er der bliver overtrådt, og om det er EA eller Steam som er de slemme, vil jeg vove at påstå at der er en helt central vinkel der bliver overset i denne kamp. For sandheden er, at det ikke i første omgang drejer sig om at sælge spil. Det drejer sig om, hvem der kommer til at eje brugeren og dennes tid og opmærksomhed.\nFra mit arbejde kender jeg en del til detaljerne om, hvordan såkaldte groupon-tjenester virker. Kender du dem? Det er dem der reklamerer med forskellige specialtilbud – et nyt hver dag. Hvor man kan spare over 50% på sushi, havemøbler, rejser eller hvad ved jeg. Men som med digital distribution, er det faktisk ikke det enkelte salg der er værdifuldt. Det er derimod kunderekrutteringen der er det vigtige. For det enkelte salg giver kun penge en gang, hvorimod adgang til brugerens mailbox indebærer et potentielt salg hver eneste dag året rundt. Og dette har en langt, langt større værdi.\nDet samme gælder den digitale distribution. Steams sande trick er, at hver eneste gang du skal spille dit yndlingsspil skal du starte steam, og se på deres forside med de nye spiltilbud. Hver eneste gang indebærer et potentielt salg, hvis de rammer lige den pris eller den tilbud der trigger dig. Hvis jeg kigger på mig selv og ser, hvor mange spil jeg har købt på en pludselig indskydelse, efter at have set at de var på tilbud, er der ingen tvivl. Det er det sande trick. De har fået mig til at bruge penge, jeg ikke engang have planlagt at bruge.\nDerfor handler kampen mellem Steam og EA ikke om, på hvilken platform de kan sælge flest kopier af de enkelte spil. Kampen handler om, hvem der har de stærkeste redskaber til at drivbe brugere ind på deres egen platform. Det har EA forstået, og det er også derfor at de allerede nu har offentliggjort, at det kommende, og meget ventede, Knight of the Old Republic kun er tilgængeligt på deres egen digitale platform Origin. For i det lange løb er 100.000 nye brugere på deres egen platform mere værd end 5 mio. ekstra solgte eksemplarer af et vilkårligt spil.\nEA har brug for, at når du køber et EA-spil, så bliver du EA kunde. Og du er ikke bare en Steam-kunde der køber et EA-spil i Steams butik. Derfor et det et så stort issue, hvis du kan købe DLC inde i et spil udenom Steams infrastruktur. For så er du pludselig EA-kunde og ikke Steam-kunde. Og så ser du ikke alle Steams andre tilbud, når du køber dit DLC til dit EA-spil. Derfor er EA så interesserede i vertikal integration, så de selv styrer både indhold og salg af deres produkter.\nDet bliver i den grad spændende at se, om EA og Origin for alvor kan udfordre Steams markedsdominans. Steam anslås pt. til at have 70% af markedet for digital spildistribution på PC.\nUdgivet i Distributører, Kommentar, Marketing\t| Tagget Digital distribution, EA, Origin, Steam, Valve\t| Skriv et svar\nMine tre bedste (og en enkelt smutter) fra 2009\nPosted on 6. januar 2010 by vanulla\nSom et led i en større artikel jeg har bidraget til på Eurogamer, har jeg udpeget mine tre bedste spiloplevelser og en enkelt skuffelse fra mit spilår 2009. Og da jeg ikke her på min egen blog er begrænset af smålige krav om længde og begrænsning, tænkte jeg at jeg jo kunne smide listen op her, med lidt yderligere kommentarer om hvorfor jeg har valgt, som jeg har gjort.\nPositiv oplevelse nr 1. Plants vs. Zombies\nPlants vs. Zombies var for mig spillet der som det første slog bro over afgrunden mellem casual- og hardcore spil. Tidligere har jeg spillet lidt casual, men kun som tidsfordriv. Men med Plants vs. Zombies oplevede jeg at blive grebet, og have lyst til at gennemføre spillet.\nJeg tror der er tre årsager til, at jeg blev fanget ind. For en gangs skyld var det et casual-spil der ikke var sovset ind i søde, nuttede og dødssyge baggrundshistorier, men i stedet havde bøvede zombier og den uforlignelige Crazy Dave som hovedpersoner. For det andet, var banerne bygget op, så målet var at gennemføre, og ikke at score maksimalt point. Og for det tredje er det spækket med bonusmodes. 2009 – The year I went casual (og dermed nu kan diskuterer spil med min mor)\nPositiv oplevelse nr 2. Empire: Total War\nEgentlig havde jeg opgivet turbaserede strategispil, hvor hver tur tager en time. Men et impulskøb foranlediget af et tilbud på Steam blev min primære fritidsbeskæftigelse i måneder efter. Jeg havde aldrig selv gættet at slag med høje hatte og forladere kunne være så intense og taktisk udfordrende, men jeg blev klogere. Det fede er, at hverken selve kampene, eller den strategiske del virker påklistret. Begge dele bærer deres egen vægt, så man lider sig ikke igennem det ene, for at nå frem til det andet.\nOg så medførte det også mage, mange timer på Wikipedia, hvor jeg efterhånden har trawlet mig igennem samtlige større slag i 17- og 1800-tallet. For udover at være et virkelig godt spil, endte det også med at man blev helt interesseret i den historiske baggrund. Serious Games? oh yes!\nPositiv oplevelse nr 3. Mirrors Edge\nOg her er så min all-time-favorit fra 2009. Det her spil har noget af det reneste flow-gameplay jeg nogensinde er stødt på. Fuldstændig renset for begreber som point, score, ammo og health. Bare løbe-løbe-løbe over hustagene. Jeg kan huske at jeg gjorde det til en udfordring for mig selv, at gennemføre spillet uden at skyde nogen, fordi jeg synes det ville spolere den rene, æstetiske oplevelse (tosset, I know) – og det lykkedes faktisk. Det føltes som om spillet ganske blødt opfordrede en til det, uden at der var belønninger eller noget lign. Det passede bare så dårligt til det øvrige, ekstremt graciøse gameplay, at skylle begynde at rode skydevåben ind i det.\nI nogen af banerne endte jeg med at trippe ganske langsomt afsted , for i fulde drag at nyde den sindsygt flotte art-direction. En hvid og skinnende plastic-verden fjernt fra de brune ‘gritty’ nuancer der eller dominerer i dag. Og akkompagneret af et passende futuristisk soundtrack, befriet fra episk violin-sovs.\nSkuffelse: Resident Evil 5\nJeg glædede mig endog rigtigt meget til det nyeste Resident Evil spil. Jeg havde stadig 4’eren i frisk erindring, efter at have gennemspillet det på PS2 sidste år, så jeg så med iver frem til hvad nummer 5 kunne byde på af nye fede ting. Men det skuffende svar var – næsten ingenting!. Spillet er i mine øjne en slatten kopi af 4’eren med tvungen co-op-mode. Samme gameplay, våben, fjender og gameplay.\nDen eneste reelle ændring er, at spillet nu er blevet endnu mere actionorienteret og endnu mindre uhyggeligt, hvilket ikke er nogen forbedring i min bog. Et grimt symptom på den kreative stagnation der ser ud til at have ramt den japanske spilbranche, eller måske bare nogen der var bange for at pille ved en success. Nu glæder jeg mig i hvert fald ikke så meget til 6’eren\nSå er der kun tilbage at håbe, at spilåret 2010 byder på mindst lige så mange gode oplevelser. Godt nytår!\nUdgivet i Kommentar, Spiloplevelser\t| Tagget 2009, personligt, Steam\t| Skriv et svar\nEt spil den den mørke vintertid\nPosted on 28. december 2009 by vanulla\nFristet af et godt tilbud på Steam (Jeg må holde op med at kigge derind hele tiden, det er sgu for tit jeg køber noget), kom jeg i forleden i besiddelse af det efterhånden noget bedagede adventure-spil Fahrenheit (2005). En noget anden spiloplevelse and jeg er vant til.\nHele den første halvdel af spillet er bundet på et mystisk mord, som en af hovedpersonerne har begået, uden at vide det. Men det der var det mest slående, var den måde som spillet byggede en fantastisk cinematisk stemning op. Først og fremmest ved at lade hele spillet udspille sig i en verden, hvor det hele tiden sner, og hvor alt er fader ud i hvidt i horisonten. En verden der for mig bragte minder om David Finchers spillefilmen Se7ven, hvor det regner hele tiden. Kombineret med nogle hovedpersoner, der faktisk er mere end blot tomme digitale hylstre der skal styres rundt, var hele den første halvdel af spillet en af de mest positive spiloverraskelser jeg har haft længe.\nHovedpersonerne føltes ikke som avatarer, som jeg som spiller skal ‘blive’. De fungerede som egne selvstændige personer, med deres egne historier. De beslutninger jeg endte med at tage for dem, var dem som jeg mente ville passe bedst til deres personligheder. Ikke hvad jeg nødvendigvis personligt synes var det mest korrekte. På den måde følte jeg mig mere forpligtet overfor karakterernes digitale personlighed, end mine egne normer. Og det er ikke noget jeg oplever særlig tit.\nDet er ikke sikkert det er et spil for alle, men for dem der har mod på en lidt dybere, og mere historiedrevet oplevelse, end spil normalt byder på, kunne jeg ikke anbefale noget bedre at prøve at fordrive tiden med. Og lyt så også efter musikken af Angelo Badalamenti – David Lynch’ s hofkomponist. Den er lige det sidste prik over i’et\nGod jul til alle computerspillere!\nUdgivet i Kommentar, Spiloplevelser\t| Tagget Adventure, gameplay, Narrativitet, PC, Steam\t| Skriv et svar\nNår det gamle bare virker bedre\nPosted on 17. august 2009 by vanulla\nSå fik jeg endelig gennemført Secret of Monkey Island. Påskyndelsen var, at set for nylig er blevet genudgivet i en ‘op-shinet’ version og udgivet på Steam. Jeg kan huske at jeg spillede det tilbage da det blev udgivet, men sad fast ca. halvvejs. Men med den kultstatus som spillet efterhånden fik, tænkte jeg, at jeg lige så godt kunne få ordnet det gamle udestående, og få spillet det helt til ende.\nMan kan løbende skifte mellem den nye faceliftede udgave, og den gamle udgave uden voiceover og med pixels så store som rundetårn. Men bizart nok, så endte jeg faktisk med at spille næsten hele spillet i den tudegrimme ‘classic’-mode. Hvorfor? – Af to årsager\n1. Man kan ikke afbryde voice-overen og skippe videre til næste sætning i den faceliftede version. En utilgivelig designfejl i mine øjne. Jeg kan blive helt ekset af cutscenes der ikke kan afbrydes, og det her er bare 100 gange værre. Når man nu læser ca. 2-3 gange hurtigere end replikkerne bliver talt, så føles det som spild af min tid at skulle sidde og vente på, at karakterene gør deres replikker færdige. ISÆR hvis det drejer sig om tekst man har hørt før. I classic-mode kan man hoppe videre til næste sætning, lige så hurtigt man har lyst til.\n2. Det opdaterede interface er væsentligt dårligere end det gamle. I stedet for at have éns actions direkte tilgængelige på skærmen, så skal man cykle gennem dem en for en. Desuden er inventory’et gemt væk i en underskærm, hvilket ikke er specielt smart i et adventure med så mange genstande og inventory-puzzles som Secret of Monkey Island.\nResultatet var, at jeg kæmpede mig igennem spillet i olde-versionen.\nDet var faktisk kortere end jeg husker det, og mere ‘lunt’ end direkte hylende morsomt. Men alt i alt stadig en rigtig god oplevelse.\nHer nedenfor kan man se, hvad jeg gik glip af til gengæld for dialog-skip og forbedret interface.\nAncient VGA. 256 farver og en opløsning på 320x256 px.\nOg her den moderne udgave\nUdgivet i Spiloplevelser\t| Tagget Adventure, Monkey Island, Steam\t| Skriv et svar


Hvis du og din familie leder efter en dygtig psykolog i Århus til familiesamtaler, er du kommet til det rette sted. For praksissen Familiepsykologerne har nemlig mange års erfaring med at hjælpe familier og enkeltpersoner med familierelaterede udfordringer i hele Østjylland. Læs med her eller klik ind på familiepsykologerne.info for at blive klogere.\nFå psykologer er så kompetente til behandling af sorg, angst eller lavt selvværd som dem, der er tilknyttet Familiepsykologerne. Med andre ord finder du næppe en psykolog i Århus, som kan hjælpe dig med de nævnte problemer, som dem du møder hos den pålidelige praksis, hvor du altid kan forvente, at der bliver taget god tid til dig. Det er selvfølgelig forventeligt af en troværdig psykolog, men i samspil med psykologernes store erfaring, lange forberedelsestid og faglige stolthed, er Familiepsykologerne et fremragende valg. Så hvorfor ikke vælge dem, når du skal finde en ny psykolog i Århus? Du vil bestemt ikke fortryde det. Og på trods af deres kvalitetssikrede arbejde med et højt fagligt niveau, er priserne overraskende lave hos denne gode praksis med autoriserede psykologer.\nFamiliesamtaler der virker\nFamiliepsykologerne tilbyder også billige og effektive behandlingsforløb i form af familiesamtaler. Familiesamtaler er blevet meget populære blandt mange familier i det østjyske, da de kan være med til at løse store som små problemer i familien. Hvis du kunne tænke dig at vide mere om de effektive, kvalitetssikrerede og trygge familiesamtaler, er du naturligvis mere end velkommen til at ringe til Familiepsykologerne, ligesom du også kan skrive dem en e-mail, hvis du foretrækker den form for kommunikation. Du finder deres kontaktinformationer på deres overskuelige hjemmeside, hvor du også kan finde mere information omkring familiesamtaler og meget mere. Så tag nogle livsændrende familiesamtaler med hele familien hos en dygtig, erfaren og autoriseret psykolog fra Familiepsykologerne. Det kan i hvert fald varmt anbefales.


Du er her: SAC Outreach (also in Danish) Solformørkelser og måneformørkelser Totalitetsoplevelser\nDer er en lang række fænomener knyttet til de totale solformørkelser. Om man oplever dem alle afhænger rigtig meget af omstændighederne, og af, hvor godt man selv er forberedt.\nFørste kontakt, hvor den første bid af solskiven forsvinder er en oplevelse ved alle formørkelser. Man kan stå med stopuret ved solkikkerten og selv erfare, at det kan forudsiges hvordan noget så stort som Solen, Månen og Jorden bevæger sig - og så passer det bare med sekunders nøjagtighed.\nFor sidste, eller fjerde kontakt gælder det samme selvfølgelig, men det er der oftest kun de mest indædte nørder, som har tålmodighed til at vente på.\nUnder alle solformørkelser kan man iagttage en særlig skyggevirkning. Står man f.eks. i et skovbryn, hvor sollyset falder igennem bladdækket, så begynder pletterne af sollys på vejen eller i skovbunden at ændre facon. Fra cirkelrunde kommer de til at ligne den delvist formørkede Sol - pletterne er bare spejlvendte - indtil de ligner solbåde.\nDet samme kan man opleve alle steder, hvor sollyset slipper igennem små huller; under et utæt tag, en parasol, eller i mangel af bedre så fold fingrene, og lad lyset slippe igennem de små huller imellem fingrene. Husk et stort stykke papir eller et ensfarvet lagen til at lægge på jorden. Det gør virkningen meget tydeligere.\nBlegt lys og skarpe skygger\nEfterhånden som Månen bevæger sig ind over solskiven ændres belysningen ganske langsomt. Den første lange tid er det næsten umærkelige, men få minutter før totaliteten er lyset blevet dæmpet, farverne forsvinder, og samtidig står alting knivskarpt, men hårde skygger.\n-Og nu vejret\nTemperaturen falder mærkbart, og af den grund kan det blæse op. Er det skyet, kan man opleve, at himlen pludselig klarer op, men desværre kan det modsatte også ske: På en klar blå himmel samler der sig i løbet af få minutter et skydække så tæt, at det kan dække helt for Solen og dermed for oplevelsen af de næste fænomener. Det kan endda nå at begynde at regne en smule. Det er kun en ringe trøst, at det som regel vender om lige efter totaliteten.\nNattens sorte kappe\nHvis himlen forbliver klar kan man se et mørkt skær brede sig i horisonten fra den retning, hvorfra Månens skygge er på vej. Ser man i den retning lige i det øjeblik, hvor totaliteten indtræffer, vil man opleve noget helt fantastisk: Natten kommer som et stormvejr. Det er som om der lynhurtigt bliver kastet en sort kappe hen over landskabet, og så er det mørkt - helt mørkt og stjerneklart.\nFornemmelsen af denne mørkets kappe kan man også opleve, hvis man er så uheldig at befinde sig et sted, hvor det er mere eller mindre overskyet - og det er så desværre den eneste fornøjelse, man får af formørkelsen, måske bortset fra champagnen bagefter.\nHele naturen undrer\nTusmørket gør også sin virkning på dyr i naturen og de andre. Dagfugle sætter sig til at sove på en hyggelig gren og natdyrene stikker forsigtig, næsten vantro snuder eller næb frem. Sker formørkelsen om foråret, hører man fuglekoret i tusmørket, og på andre tider af året bliver der måske i stedet helt stille. Det er også rapporteret, at høns inden døre sætter sig til ro på hjalet i den rigtige hakkeorden, og at køer på marken begynder at trække hjemad ligesom de plejer hen under aften.\nI de sidste øjeblikke sker der rigtig meget næsten samtidigt. Det er umuligt at nå at opleve det hele, så det er en god ide på forhånd at have besluttet sig til, hvad man vil prøve se.\nSamtidig med at de sidste solstråler forsvinder ved anden kontakt kan man være heldig at se skyggebåndene. Her er det hvide lagen igen nyttigt. På jorden eller op ad lyse ensfarvede vægge kan man måske nå at se svage bølgemønstre af lys og skygge, hvor bølgerne kommer rullende fra samme verdenshjørne som måneskyggen. Det minder lidt om skyggerne på bunden af et svømmebassin i solskin. Disse skyggebånd er et meget flygtigt fænomen. Det optræder ikke ved alle totale solformørkelser, og det er på grænsen af, hvad et kamera kan opfange.\nHvis man er mere til sinds at se efter, hvad der foregår oppe omkring Solen - og det er de fleste jo nok, i hvert fald hvis man er formørkelsesnovice - kan man nå at se Bailey's Beads. Disse perler af lyspunkter optræder når Solens stråler passerer Månens ujævne rand. Resten af Solen er formørket, men igennem dalene lige i den del af måneoverfladen, som danner randen af Månen der hvor vi står, kan slippe stråler af lys igennem. Det ligner en perlekæde af meget klare lys.\nDen sidste solstråle som slipper igennem sådan en månedal ser altid usædvanligt klar ud, for nu er himlen blevet rigtig mørk, og danner en dyb kontrast. Solen korona er begyndt at blive synlig, så man kan ane måneranden hele vejen rundt omkring. Det ligner en ring på himlen med en enkelt strålende diamant. Og pas bare på. Jeg kender mindst et tilfælde, hvor en bekendt har friet til sin udkårne - selvfølgelig med en mere håndgribelig diamantring - netop i det øjeblik. - Han fik sit "ja".\nKoronaer bør nydes i stilhed\nIntet kommer op på siden af oplevelsen af Solens korona. På den mørke himmel, iblandt stjerner og planeter står månen som en kulsort silhuet, omgivet af et perlemorsfarvet lysende skær. Det har en helt ubeskrivelig skønhed. Billeder yder ikke fænomenet bare tilnærmelsesvis retfærdighed. Det er her, der lyder et dybt kollektivt suk, hvis man er blandt mennesker, som kender til solformørkelser, og har oplevet det før. Er man blandt begyndere og tilfældige turister er sukket desværre overdøvet af larm. Begejstret larm, jo tak, men alligevel larm.\nI de få minutter, en total formørkelse som oftest varer, er der lige netop tid til at øjnene kan nå at vænne sig delvist til mørket. De klareste stjerner dukker frem omkring de sorte sol, og er man heldig, er der også en planet synlig.\nOppe omkring Solen og Månen er himlen mørk, men langs horisonten er der hele vejen rundt et tusmørkeskær. Månens skyggeplet på jordoverfladen er ikke stor nok til andet end at man kan "se ud under den"; ud hvor der stadig kun er halvskyggeformørkelse. Men farverne i horisonten er igen umulige af fotografere rigtigt, endsige at beskrive. Der findes dog nogle malerier, som yder fænomenet nogen retfærdighed.\n-Og tilbavs igen\nEfter alt for kort tid i skyggen af Månen er det ved at være slut: I horisonten, der hvor måneskyggen kom fra for et øjeblik siden, lysner det igen. Nattens kappe bliver trukket væk med et snuptag. Alle fænomenerne på himlen og på jorden gentager sig, men nu i omvendt rækkefølge. Og det gælder også tit en mængde ret så konfuse fugle.\nFå sekunder før sidste kontakt. Qaanaq 20080801. ojk\nKlik på billedet for at se det i stor forstørrelse\nSom nævnt, sker der en masse ting samtidigt. Man står måske der i lyden fra champagnepropperne og synes, at der var noget, der manglede. Men:\nNår man ikke at opleve det hele, må man jo bare tage afsted igen næste gang!!!\nMånens halvskygge stryger op over Nordatlanten 20. marts 2015\nKlik på billedet for at se forløbet.\nSelve kerneskyggen, umbraen kan være svær at se i farten. Det er kun set inde fra denne lille plet, at solformørkelsen er total. Filmen er fremstillet med programmet StarryNight.\n124463 / i31


5 vaner, der kan udløse betændt tandkød\n, Jakarta - Sundt tandkød vil se lyserødt ud, have en smidig tekstur og er ikke let at skade. I mellemtiden vil betændt tandkød virke rødere end det omkringliggende område, bløder ofte, når du børster tænder, og oplever hævelse. Hvordan kan denne tilstand opstå? Her er vaner, der kan udløse tandkødsbetændelse.\nLæs også: Risikofaktorer for tandkødsbetændelse hos voksne, du behøver at kende\nGingivitis, betændelse, der opstår i det bløde væv, der omgiver tænderne\nGingivitis, også kendt som gingivitis, er betændelse i tandkødet. Tandkødet er det bløde væv, der omgiver tænderne. Gummi er et af de periodontale væv, nemlig tændernes støtte- og støttevæv. Periodontalt væv består selv af tandkød, parodontale ledbånd, alveolær knogle og cementum.\nBetændt tandkød vil normalt ikke få den syge til at føle smerte eller ømhed, men tandkødet vil føles kløende. På grund af kløen vil du få en trang til at sutte på dine tænder. Tja, i denne tilstand kan tandkødet bløde.\nDisse blødende tandkød ignoreres ofte af den syge. Faktisk er det ikke få mennesker med tandkødsbetændelse, der først kender til skader på tandkødet, når tandkødsbetændelse er kommet i et fremskredent stadium og er svær at helbrede. Hvis det sker, kan tandkødsbetændelse muligvis ikke komme sig helt. Faktisk kan denne sygdom opstå igen om nogen tid.\nLæs også: Det er ikke kun tandsmerter, det er 3 virkninger af tandkødsbetændelse på kroppen\nNogle af disse vaner kan udløse betændt tandkød\nGingivitis er forårsaget af tilstedeværelsen af plak på tænderne. Tandplak er et tyndt og gennemsigtigt lag på overfladen af tænderne, som dannes af spyt, efter du har børstet tænder. Nå, på dette lag stikker bakterierne i munden. Hvis du ikke holder dine tænder rene, hærder pladen på dine tænder og bliver til tandsten. Her er nogle vaner, der kan udløse tandkødsbetændelse:\nDårlig mundsundhed. Dette vil gøre udviklingen af bakterier i plak og forårsage tandsten.\nVær opmærksom på børstehårenes blødhed på tandbørsten, fordi børster med grov tekstur kan udløse skader på tandkødet.\nBrug normalt tryk, når du børster tænder, ikke for hårdt. Årsagen er, at kollisionen, der opstår mellem tandbørsten og tandkødet, kan udløse tandkødsbetændelse.\nRygning kan få tandkødets blodkar til at udvide sig og gøre dem mere modtagelige for infektion. Mens stofferne i cigaretterne i sig selv kan få blodkarrene i tandkødet til at indsnævre sig.\nEn stigning i hormonet progesteron hos kvinder kan også udløse betændt tandkød. En stigning i hormonet progesteron kan forekomme under menstruation, pubertet, graviditet og overgangsalder.\nLæs også: Skal vide, her er 5 måder at forebygge tandkødsbetændelse\nForekomsten af tandsten kan ikke forhindres, derfor er det nødvendigt med regelmæssige kontroller to gange om året for at tjekke tændernes tilstand og rense tandstenen. Du kan reducere forekomsten af tandplakopbygning ved at børste dine tænder to gange om dagen med den rigtige teknik.\nGlem ikke at ringe til din læge, hvis du har symptomer på tandkødsbetændelse. Hurtig og passende behandling vil forhindre farlige komplikationer. Du kan vælge og bestille tid hos en læge, der passer til dine behov kl . Så hvad venter du på? Hent ansøgningen med det samme!


Skoletilbehoer.dk konkurrenter ⇒ 5 webshops med bedre ratings\nStørstedelen af online webshops som Skoletilbehoer.dk foreslår i vore dage en lang række forskellige metoder til levering. Det mest almindelige er nu til dags at få leveret til et udleveringssted, hvor du så nemt kan hente dine varer fra Skoletilbehoer når det passer ind i din kalender. Leveringsformen er altså i høj grad let, samt oftest derudover den mest prisbevidste leveringsversion.\nDu burde også overveje at få ordren leveret til din privatbolig eller ud til dit arbejde. Fragttypen viser sig somme tider lidt mere pebret, men samtidig vældig smart. Den prisbilligste fragttype er dog selv at hente varerne, men dette nødvendiggør at du bor med kort afstand til Skoletilbehoer.dks adresse.\nAntal dages levering kan vise sig at være usædvanlig vigtig hvis man har brug for varen straks, så af den grund er det aldeles meningsfuldt at du tjekker leveringstidspunktet ved det aktuelle produkt.\nMasser af shops på nettet yder 1 dags fragt på adskillige varer, men som imidlertid nødvendiggør at handlen gemmenføres før et konkret tidspunkt, således at de har mulighed for at nå at få varen klar forud for at Skoletilbehoer har fri.\nIndtil flere internet foretagender byder på gratis fragt, men for det meste er det forbeholdt når man bestiller for en bestemt pris. Som alternativ skulle du overveje den mest letkøbte leveringsmodel, hvilket oftest – ligegyldigt om man befinder sig nær Viborg, Nakskov eller Gilleleje – vil blive at få fragtmanden til at levere ordren fra Skoletilbehoer.dk til et udleveringssted.\nDet er i dag meget praktisk for forbrugerne at analysere priser fra flere online forretninger, og på grund af dette har mange e-butikker set sig nødsaget til at nedbringe salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til børn, og samtidig også til kvinder og mænd – helt i bund, og endda nogle gange frembyde levering uden beregning.\nTil gengæld kan det alligevel vise sig smart at kontrollere enkelte internet forretninger udover Skoletilbehoer.dk efter rabatkoder inden du køber, så man er på den sikre side med at indhente den prisbilligste pris.\nMan skal dog ikke glemme, at ifald en internet handler afhænder deres produkter til en udsalgspris der virker ufattelig letkøbt, så bør det i nogle tilfælde være et karakteristika der viser en uærlig internet handler. Bestillinger med betalingskort er heldigvis dækket ind under en anordning, der sikrer en imod uoprigtige internet forhandlere.\nVi foreslår generelt handler med kort eller betalinger med mobilen. Alternativt kunne du benytte et afbetalingstilbud hos Skoletilbehoer.dk som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du har i sinde at klare betalingen over en periode.\nFør nogen køber på en netbutik burde de de facto skimme forhandlerens handelsaftale, dog er det mange gange ikke super spændende.\nEt nemt alternativ er at efterse hvorvidt Skoletilbehoer er medlem af e-mærket, eftersom det skulle være en antydning af at e-butikken accepterer dansk lovgivning, udover at internet butikken af og til vurderes af fagmænd som forstår vedtægterne på området. Derudover tilbydes du chance for assistance, når du udsættes for vanskeligheder som følge af dit indkøb.\nHerudover er det anbefalelsesværdigt at køberen er obs på de mest vitale vedtægter der kan have betydning for bestillingen, som for eksempel hvilken ombytningspolitik Skoletilbehoer.dk har. Derfor er det virkelig vigtigt, at man når som helst bevarer sin faktura, så man i fremtiden kan eftervise sin ordre, hvad end man er på gaveindkøb til en mand eller kvinde.\nTrustpilot frembyder tilpas hæderlige løsninger til at gøre dig bekendt med en stor portion eksisterende køberes synspunkter og af den grund rekommanderer vi, at du læser Skoletilbehoers vurderinger forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook frembringer ligeledes immervæk fortræffelige chancer for at få en idé om Skoletilbehoer.dks troværdighed. Derudover ses faktisk online outlets hvor man kan meddele en kritik af deres køb, hvilket tillige bør tages i brug til at få et indtryk af kundernes tilfredshed.\nDenne hjemmeside finansieres af annonceindtægter. Vi har aftaler med et hold af internet forhandlere hvori vi publicerer forretningernes produkter, og indtjener betaling såfremt en af vores besøgende fuldfører en transaktion.\nVejledning angående produkter og forhandlere på nettet opretholdes løbende, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for reguleringer der potentielt er lavet siden vi sidste gang opdaterede websitets oplysninger.


Musisk Naturbase | Rønnebæksholm\nPå Musisk Naturbase på Rønnebæksholm kan man skabe sin egen melodi eller efterligne nogle af naturens mange lyde. Lydskulpturerne er skabt af kunstnerne Till Junkel og Sine Lewis, og de er lavet til at blive brugt.\nMusik og natur spiller store roller i historien om Rønnebæksholm. N.F.S. Grundtvig har skrevet digte og salmer til sin store kærlighed Marie Toft på Rønnebæksholm, og Marie elskede selv at færdes i skovene omkring godset, hvor hun bestemte hvilke træer, der skulle fældes og hvilke, der skulle blive.\nDen allerførste gang Marie viste Grundtvig sin kærlighed var endda i skovene her. Det fortæller Grundtvig i sit digt ”De frelste Bøge – Til min egen Fru Marie paa hendes Aarsdag, 1852”, det begynder sådan:\nHvor jeg hist i Skytte-Skoven\nOm din Kjærlighed fik Nys,\nHvor vi under Himmel aaben,\nTog og gav det første Kys,\nHaand i Haand vi gik forleden,\nSom i Paradis her neden\nVandres kan med Gud endnu.\n”Musisk Naturbase lader børnene bruge kunsten aktivt. Her kan man røre ved tingene og slå på skulpturerne, så man skaber sin egen melodi. Det er et sted, hvor børnene virkelig kan udfolde deres kreativitet, og så er det i de smukkeste omgivelser,” siger børnekulturkonsulent Lis Olsen, der er drivkraften bag Musisk Naturbase.\nMusisk Naturbase er altid åben og kan frit benyttes. Basen er skabt i samarbejde mellem naturvejledere, Børnekulturhuset, Musik- og Kulturskolen og Rønnebæksholm i Næstved Kommune, og er støttet af Nordea-fonden.


Barriereanalyse. Eksport af digitale forvaltningsløsninger og læremidler - PDF\nBarriereanalyse. Eksport af digitale forvaltningsløsninger og læremidler\nDownload "Barriereanalyse. Eksport af digitale forvaltningsløsninger og læremidler"\n1 Barriereanalyse Eksport af digitale forvaltningsløsninger og læremidler\n2 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Sammenfatning Fordele og ulemper ved dansk producerede løsninger Mulige indsatser Analysens struktur Afgrænsning og metode Afgrænsning Metode Kortlægning af danske virksomheder Kortlægning af eksportbarrierer Survey Et statistisk billede af virksomhederne Virksomhedsstørrelse og -performance Eksportbarrierer for digitale forvaltningsløsninger og læremidler Traditionelle barrierer for eksport af digitale forvaltningsløsninger It-standarder Teknologisk markedsmodenhed Udbudsprocesser Øvrige traditionelle barrierer for eksport Risiko og mindset Manglende specialisering blandt eksportfremmeaktører og brancheforeninger? Sprog og kultur Sprog og kultur som specifik barriere Sammenfatning Eksportstrategier Markeder og løsninger Landes digitale modenhed Systemers kompleksitet Fra barriere til eksport\n3 6.5. Standardløsninger til modne markeder Standardprodukter til umodne markeder Komplekse produkter til umodne markeder Forudsætninger for eksport Strategisk fokus på eksport Kritiske eksportforudsætninger Adgang til netværk Lokal tilstedeværelse Hjemmemarkedserfaring og referencer Erfaring med offentlige kunder og udbudsprocesser Danmarks digitale brand Konkurrencedygtige produkter Generiske produkter, der kan integreres Kritiske parametre for eksport opsummering Traditionelle eksportbarrierer Tekniske standarder Danskproduceret et plus og en barriere Specifikke barrierer dansk digitalt indhold Nøglekonklusioner Mulige indsatser Appendix: Virksomhedscases Savivo: Global eksport af m-læringsværktøjer Tabulex: Eksport til Nordeuropa cbrain: Eksport af ESDH-system Rehfeld Partners: Eksport af ledelsesinformationssystem NIRAS: Ledelsesinformationsløsninger Schultz: Shortlistet på norsk rammekontrakt Targit: Eksport via samarbejdspartnere MySupply: Eksport af NemHandel-løsning\n4 1. Indledning Eksportpotentialet for danske virksomheder, der udvikler digitale forvaltningsløsninger og læremidler Vækstteamet for IKT og Digital Vækst, som blev nedsat af regeringen, kom med deres anbefalinger i januar Vækstteamet konkluderede, at der er et uudnyttet potentiale i eksport af digitale løsninger, som er udviklet til det offentlige fx inden for forvaltningsløsninger og digitale læringsmidler. Med udgangspunkt i vækstteamets konklusioner og anbefalinger har Teknologisk Institut fået til opdrag at afdække potentielle barrierer for eksport af digitale forvaltningsløsninger og læremidler, der er udviklet til den offentlige sektor i Danmark. Analysen omfatter: En kortlægning af virksomheder, der udvikler digitale forvaltningsløsninger og/eller digitale læremidler. En afdækning af oplevede interne og eksterne barrierer blandt danske virksomheder, som udvikler digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler. En afdækning af eksportmuligheder af it-løsninger, som er blevet udviklet til det offentlige. Vi vil gerne sige tak til både eksperter og virksomheder, som alle er kommet med uvurderlige bidrag til gennemførelsen af denne analyse. Teknologisk Institut Center for Analyse & Erhvervsfremme Kontakt: Hanne Shapiro: 4\n5 1.1. Sammenfatning Det følgende afsnit rummer en sammenfatning af en analyse Teknologisk institut har gennemført, og som har fokuseret på eksportbarrierer for virksomheder, som producerer offentlige digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler. Analysen har afdækket følgende områder: De eksporterende virksomheder og eksportdestinationer Oplevede eksportbarrierer for danske virksomheder Virksomhedernes strategier for at håndtere eksportbarrierer. Der er gennemført en survey blandt virksomheder, som udvikler administrative systemer til det offentlige og/eller e-læringsløsninger til det offentlige. Kortlægningen viser, at 71 pct. af de danske virksomheder, som producerer digitale forvaltningsløsninger og/eller digitale læremidler til det offentlige baserer deres virksomhed udelukkende på det danske marked. Blandt de eksporterende virksomheder, som producerer enten digitale forvaltningsløsninger eller digitale læremidler, er andelen af eksporterende virksomheder lavest for de virksomheder, som producerer learning management 1 -systemer, som udgør en del af digitale læremidler. Eksporten for denne gruppe af virksomheder ligger på 3 pct. Eksporten er højest for virksomheder, der producerer fagsystemer samt for virksomheder, som producerer integrations-og sikkerhedssystemer med henholdsvis 17 pct. og 15 pct. Derudover viser analysen, at de eksporterende virksomheder generelt er større end de ikke-eksporterende, og for det andet at værditilvæksten er markant højere for de eksporterende virksomheder, hvilket også ses i andre brancher som fx fremstillingsindustrien 2 og som kan henføres til, at eksporterende virksomheder er udsat for en større konkurrenceudsættelse. Eksporttallene for producenter af digitale forvaltningsløsninger og læremidler kan sammenholdes med, at dansk eksport af varer og tjenesteydelser i 2013 var på ca mia. kr. eller ca. 55 pct. målt ift. Danmarks BNP. Kun 10 pct. af de ca danske virksomheder eksporterer. Af de eksporterende virksomheder står de ca. 10 pct. for ca. 90 pct. af eksporten. De 100 største eksportører står alene for ca. 50 pct. af eksporten. Omkring 75 pct. af den danske vareeksport afsættes i Europa og yderligere 6-7 pct. i USA. Kun pct. af eksporten går til økonomierne uden for OECD-området, hvor hovedparten af den globale vækst forventes at finde sted de kommende årtier 3. I en national målestok klarer producenterne af digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler sig således godt. Denne og andre analyser har vist, at for de relativt nystartede virksomheder kan adgang til risikokapital være et problem. De potentielle mar Nordisk Ministerråd (2014) Nordic Export of goods and exporting enterprises 3 5\n6 keder for digitale læremidler og digitale forvaltningsløsninger er på ingen måde homogene, hverken hvad angår it modenhed, it infrastruktur eller forvaltningspraksis. Netop fordi der er tale om ydelser, som skal understøtte offentlig forvaltningspraksis, hvad enten det handler om undervisnings eller administration, kræver det typisk længere tid og flere ressourcer at trænge ind på markedet for offentlige digitale løsninger, end det gør på andre markeder, vurderer eksperter og de interviewede virksomheder. I den optik klarer virksomhederne sig derfor godt. Fokus på nærmarkederne Analysen viser, at den danske eksport primært går til nærmarkederne i Norden, Tyskland og England. Således er det 81 pct. af de eksporterende virksomheder, der eksporterer til Norden, mens 43 pct. eksporterer til Nordamerika og 19 pct. til Asien. Der kan udpeges flere årsager til dette. For det første fordi nærmarkederne i flere henseender ligner det danske marked. For det andet har den geografiske nærhed betydning, idet det gør det mindre omkostningstungt at få opbygget en position i et nyt marked, hvad enten det sker via en partnerstrategi eller ved tilstedeværelse. For det tredje spiller markedsmodenheden i nærmarkederne også en rolle. Et fragmenteret marked med mange små spillere Det nuværende danske marked for digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler er karakteriseret ved, at mange offentlige kunder ønsker skræddersyede løsninger, samt at indkøb foregår decentralt, hvad enten der er tale om digitale forvaltningsløsninger eller digitale læremidler. En høj grad af digitalisering i Danmark kombineret med en efterspørgsel på skræddersyede løsninger betyder, at danske virksomheder har opbygget erfaring med at udvikle kundetilpassede løsninger og i mindre omfang skalerbare løsninger. Et interessant perspektiv på barrierer relateret til et fragmenteret marked er, at disse primært vedrører forhold på det danske marked og efterfølgende får betydning for virksomhedernes muligheder på de internationale markeder. Dette kan have negative konsekvenser i forhold til internationale udbud, idet der ofte stilles krav til potentielle leverandører om, at de har leveret opgaver af en vis størrelse for overhovedet at kunne komme i betragtning i internationale udbud. Endvidere består leverandørerne af mange små og mellemstore virksomheder. Og som i andre brancher har disse ofte sværere ved at skaffe de nødvendige finansielle og ledelsesmæssige ressourcer til eksportfremstød. Samlet set viser analysen, at der kan identificeres en række traditionelle barrierer, hvor nogle forstærkes af, at der er tale om eksport af løsninger i forbindelse med en myndighedsbetjening, idet det kræver et dybdegående 6\n7 kendskab ikke alene til marked og konkurrenter, men også til forvaltningslovgivning som helhed. Endvidere kræver det relevante referencer i sammenlignelig størrelse samt kendskab til det enkelte ressortområde og udbudsregler (især uden for EU). Derfor har det fragmenterede danske marked en negativ effekt. Traditionelle eksportbarrierer strategi og omkostninger i tid og ressourcer Virksomhederne fremhæver især barrierer, der vedrører omkostninger i tid og økonomiske ressourcer, når de vil ud på nye markeder. Dette gælder, hvad enten der er tale om digitale forvaltningsløsninger eller digitale læremidler. De oplevede barrierer er i den forstand ikke specifikke for producenter af digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler, idet de også ses i andre brancher. På tværs af produkter og eksportmarkeder er der en række faktorer, som har betydning for, hvorvidt eksportfremstød lykkes for virksomhederne. Det drejer sig især om ledelsens strategiske fokus på eksport, erfaring og referencer fra det danske marked, hvor nemt virksomhederne har adgang til kunder og netværk og endeligt, hvorvidt virksomheden har konkurrencedygtige produkter, som kan konkurrere også med nationale producenter på et givet marked. De virksomheder, der ikke eksporterer, peger især på to årsager. For det første understreger virksomhederne nødvendigheden af at have tilstrækkelige ressourcer af finansiel og ikke finansiel karakter, som kræves i en markedsopbygningsfase. For det andet vurderer virksomhederne, at det fragmenterede danske marked med mange spillere har medført, at der i mindre grad har fundet en konsolidering sted sammenholdt med udviklingen i andre lande med en avanceret digital infrastruktur. I et konsolideret marked, kræves der mere for at finde fodfæste for en ny spiller, men for de succesfulde virksomheder øger det mulighederne for opbygning af relevante referencer og finansiel soliditet. Traditionelle eksportbarrierer produktkompleksitet og markedsmodenhed bestemmende for markedstilgang Analysen viser, at for både forvaltningsløsninger og digitale læremidler er virksomhedernes eksportkapacitet og strategi især betinget af hvor komplekst et produkt, der eksporteres, hvor megen integration med andre systemer det fordrer, og hvor modent et marked virksomheden retter sig imod. Når det gælder mere komplekse løsninger, er forudsætningen for eksport, at produktet er modulært opbygget 4 og er baseret på åbne standarder. Det vil resultere i et mindre behov for tilpasning. En typisk eksportmodel er baseret 4 Modulært opbygget - dvs. opbygget i komponenter, som bygger på åbne standarder, som gør det muligt mere fleksibelt at genbruge udviklede komponenter og sammensætte disse i nye løsninger. 7\n8 på samspil med en lokal partner, som også kan yde lokal support. Dette gælder både for digitale forvaltningsløsninger og for digitale læremidler, som har platformskarakter (learning management-systemer). For virksomheder med mindre komplekse produkter er der flere eksempler på, hvordan partnerskaber med multinationale virksomheder kan medvirke til at bære hyldevarer ind på nye markeder, hvilket også kan være i form af apps. Eksportmulighederne øges både for digitale forvaltningsløsninger og for digitale læremidler i det omfang, at virksomheden eksporterer stand-alone generiske løsninger, som kræver minimal integration. Endvidere øger det mulighederne for at sælge løsninger i mindre skala fx gennem en licensaftale eller som apps. Traditionelle eksportbarrierer i it-branchen manglende standarder Som for andre virksomheder i it-branchen peger virksomhederne inden for digitale forvaltningsløsninger på barrierer, som relaterer sig til manglende brug af åbne internationalt anerkendte standarder i Danmark. Standarder er således stadig et problem på trods af, at kommunernes handlingsplan for digitalisering peger på de potentialer, der ligger i brugen af åbne internationalt anerkendte standarder. Åbne standarder kan understøtte systemintegration og samspil på tværs af kommuner. Åbne standarder kan også fremme konkurrenceudsættelsen og dermed på sigt have en positiv effekt på prisdannelsen. For det tredje kan åbne standarder fremme muligheder for eksport. Det danske marked for digitale læremidler er mindre modent end markedet for digitale forvaltningsløsninger. I de seneste år har både regeringen og kommuner igangsat en række tiltag for at fremme et marked for digitale læremidler. Det er en eksplicit målsætning, at udviklingen af digitale læremidler og underliggende distributionsplatforme skal bygge på åbne standarder og formater 5. Analysen viser klart, at jo mere generiske løsninger virksomhederne kan tilbyde, jo nemmere er det i udgangspunktet at eksportere de udviklede løsninger, såfremt referencerne er i orden. Ikke desto mindre er der talrige eksempler på, at danske kommuner har udbudt licitationer inden for digital offentlig forvaltning, som ikke er baseret på internationalt anerkendte åbne standarder distributionsplatforme.p 8\n9 1.2. Fordele og ulemper ved dansk producerede løsninger Branchespecifikke barrierer? Ud over de ovennævnte barrierer er der barrierer, som kan karakteriseres som specifikke, fordi eksporten af offentlige løsninger ofte vil kræve en sproglig tilpasning af brugergrænseflader, og da dansk er et lille sprogområde, så medfører det en ekstra omkostning for virksomhederne. Hvis løsningen også omfatter digitalt indhold, kan der være tale om alt fra oversættelse til egentlig tilpasning til den konkrete brugskontekst, og det forøger prisen på løsningen. Producenter af digitale læremidler kan for eksempel have valgt at anvende åbne standarder, men have udviklet indholdet til danske læreplaner og med danske kulturelle markører. I de tilfælde vil der skulle anvendes betragtelige ressourcer på både en indholdsmæssig samt en sproglig og kulturel tilpasning, og det vil fordre salg i et vist volumen, for at et marked overhovedet er interessant. På trods af at digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler har en forskellig grad af modning i det danske marked, er der specifikke barrierer for både producenter af digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler, som er sammenlignelige, og som vedrører, hvor specifikt løsningerne er udviklet til en dansk kontekst. Tendensen i det danske marked med en efterspørgsel på hovedsageligt skræddersyede løsninger har medført at markedet er fragmenteret. På den ene side har det givet muligheder for udviklingen af en underskov af små producenter; på den anden side betyder det i praksis, at et fåtal af virksomheder har opbygget referencer og erfaringer med at levere løsninger i skala. Det bliver en barriere i internationale offentlige udbud, hvor det ofte kræves, at leverandøren skal have leveret opgaver af en vis økonomisk størrelse inden for et specifikt tidsrum for at kunne blive prækvalificeret som leverandør, hvad enten det handler om leverancer til administrative formål eller undervisningsformål. Et stærkt dansk brand men internationalt udsyn er vigtigt i en globaliseret branche Analysen peger på, at danske digitaliseringsløsninger har et stærkt brand blandt offentlige kunder i udlandet, fordi Danmark er førende inden for digital forvaltning. Dansk producerede digitale læremidler har ikke på samme måde opbygget et brand i udlandet, idet det danske marked endnu er i sin vorden. Ikke desto mindre er det danske uddannelsessystem kendt for en elevcentreret og involverende undervisning, som kan fremme udviklingen af kreative 9\n10 kompetencer, og flere danske spilproducenter er internationalt kendte. For producenter af digitale læremidler, ligger udfordringen i høj grad i udviklingen af et dansk økosystem for digitale lærermidler, idet det kan understøtte en øget professionalisering gennem offentlig- private samarbejder. Regeringen har i samarbejde med kommunerne sat gang i initiativer, der kan understøtte en sådan udvikling ved at afsætte årlige midler til produktion. Endvidere forskes der både på universiteter og professionshøjskoler i udviklingen af pædagogisk praksis og fastsættelse af kriterier for god kvalitet. 6 En professionalisering af hjemmemarkedet kan danne grundlaget for at få opbygget et eksportmarked, som skønnes at være i vækst i Europa og globalt. I et lille marked som det danske, er der en udstrakt risiko for, at nye digitale løsninger ikke i tilstrækkeligt omfang inddrager udenlandske udviklingstendenser, som kan have betydning for eksportmuligheder. For digitale læremidler drejer det sig fx på EU-niveau om EU-strategien vedrørende åbne personaliserede digitale læringsressourcer 7 ; og i det Nordamerikanske marked drejer det sig bl.a. om en stigende tendens til at koble brugen af digitale læremidler med learning analytics 8. Brugen af learning analytics er voksende i det amerikanske marked, fordi learning analytics på en kost-effektiv måde gør det muligt at bruge de digitale data, som eleven skaber igennem brugen af læremidlet til at skræddersy de digitale læringsressourcer, så de modsvarer en elevs læringsstil samtidig med at learning analytics også kan automatisere rettelse af standard tests, så underviserne får frigjort ressourcer. Internationalt har der i de senere år været en voksende debat om, at digitalt understøttede læremidler ikke har resulteret i de effekter, man oprindeligt havde forventet. Det har medført, at udviklingen af digitale læremidler i stigende omfang bygger på kontrollerede forsøg, hvor man sammenligner undervisningseffekter med traditionelle læremidler som redskab til at udvikle kvaliteten i digitale læremidler inden en eventuel udbredelse. 9,10 De samme tendenser ses ikke i Danmark i samme omfang. I de sidste år har der været en stor udvikling af digitalt baserede offentlige forvaltningsløsninger baseret på mobile løsninger og brugen af apps. Udviklingen i brugen af big data muliggør en ny generation af brugercentrerede og Learning analytics bygger basalt set på, at man udnytter de digitale fodspor, eleverne sætter, når de anvender et digitalt læremiddel, til at analysere den enkelte elevs tilgang til og vanskeligheder med et givet materiale, og hvordan det er opbygget. Læs mere: US Department of Education (2012) Enhancing Teaching and Learning Through Educational Data Mining and Learning Analytics 9 US Department of Education (2010). Use of Educational Data at the Local Level: From Accountability to Instructional Improvement 10 US Department of Education, Office of Educational Technology (2009). Evidence-Based Practices in Online Learning: A Meta-Analysis and Review of Online Learning Studies 10\n11 brugerinvolverende offentlige digitalt understøttede service løsninger. Både i Danmark og internationalt er der en forventning til, at nye digitale borgerservices kan være med til at skabe job og samtidig øge livskvaliteten for borgerne. Udviklingen kaldes samlet set smart government 11 og smart city. Der er mange forskellige tilgange til at udnytte digitale teknologier i innovationsøjemed. I Danmark er blandt andet Aarhus langt fremme i strategien for smart city, og internationalt er byer som Barcelona og San Fransisco godt med Den internationale offentlige myndighed som kunde en specifik barriere? Flere af de interviewede eksperter peger herudover på endnu en potentiel specifik barriere, som relaterer sig til internationale offentlige kunder som myndighed. Flere vurderer, at ud over at der skal være referencer på plads, som modsvarer størrelsen på den internationale opgave, så vil salget til en offentlig kunde som myndighed alt andet lige være mere ressourcekrævende end salget af standardydelser. Flere eksperter og virksomheder vurderer, at salgsprocessen af digitale ydelser til det offentlige som myndighedsudøvende kræver flere ressourcer og længere tid, end hvis der var tale om salg til det private marked eller om salg af standardydelser eller varer til det offentlige. Årsagen er, at der ofte vil være tale om salg af løsninger som er meget specialiserede og vedrører det offentlige som myndighedsudøvende. Derfor kræver det den fornødne risikovillige kapital. Og det sætter pres på virksomhedens kapital-flow, som vurderes som større end ved salg til den private sektor. Eksportfremmeaktører, brancheorganisationer og netværk som Interactive Denmark kan være med til at profilere de mange små spillere i de internationale markeder. Det kan lade sig gøre i det omfang, der er tale om produkter, som er innovative og indeholder unikke løsninger også i en international kontekst men hvor den enkelte virksomhed ikke har tilstrækkelige organisatoriske muskler og kapital, som er nødvendig for at komme ind på et nyt marked. Endelig peger analysen også på, at eksportmuligheder er betinget af den udviklingsstrategi, virksomhederne selv forfølger. Jo mere virksomheden baserer sin eksportstrategi på generiske, modulbaserede platforme og løsninger, som bygger på åbne og internationalt anerkendte standarder, desto større er sandsynligheden for, at en given løsning kan eksporteres uden for store tilpasningsomkostninger, hvis den givne løsning ellers dækker et hul i markedet. Lokale partnere, som er i indgreb med den offentlige sektor på et strate Blandt andet Gartner har identificeret 10 teknologitrends, som muliggør, at det offentlige kan skabe merværdi i form af mere tilpassede og brugercentrerede og brugerinvolverende løsninger, som samlet set ofte omtales som smart government, og som også udnytter mobile løsninger og udnyttelse af de data, der genereres igennem offentlige løsninger og brugen af disse for eksempel i forhold til en sundhedsindsats\n12 gisk niveau, kan være med til at reducere de omkostninger og den tid, det tager at blive positioneret i et marked som ny spiller. Ser man på digitale læremidler, er det danske økosystem og det danske marked endnu i sin vorden. En dansk strategi for eksport bør i høj grad bygge på at styrke det danske økosystem gennem nogle af de initiativer, der allerede er taget. Samtidig er det vigtigt i langt større udstrækning at se på international praksis for effektevaluering gennem stringente og kontrollerede undervisningsforsøg med henblik på fx at kunne dokumentere læringseffekter eller større undervisningsproduktivitet. Hvad angår digitale forvaltningsløsninger, er der ud over kravene til produktmodularitet 14 og åbne internationalt anerkendte standarder behov for at få dokumenteret målbare effekter. Digitale forvaltningsløsninger har internationalt nået en større modenhedsgrad end digitale læremidler. For producenterne af digitale forvaltningsløsninger, som ikke allerede er på eksportmarkedet, betyder det alt andet lige, at det vil være sværere at positionere sig i det internationale marked, fordi markedet for digitale forvaltningsløsninger er præget af en større grad af konsolidering med mindre der er tale om producenter af nicheydelser. Derimod kan der være muligheder for eksport gennem partnerskaber med konsoliderede spillere, såfremt produktet er tilstrækkeligt unikt. For producenter af digitale læremidler er situationen noget anderledes. Det internationale marked består på den ene side af større forlag og medieproducenter og på den anden side af en international underskov af relativt nye indholdsproducenter og platformproducenter. Her vil det stadig være muligt for små virksomheder uden international erfaring at komme i direkte indgreb med internationale markeder via relativt lave initialomkostninger. Mulighederne øges, hvis der er tale om produktion af generiske løsninger, som kan afvikles på forskellige platforme. Dermed øges mulighederne for at sælge løsninger i mindre skala og baseret på andre forretningsmodeller end offentlige udbud. Endvidere spænder markedet for digitale læremidler meget bredt og ud over den formelle uddannelsessektor. For underskoven af små, relativt nystartede producenter af digitale læremidler vil partnerskaber med en større spiller eller med lokale partnere som hovedregel være en forudsætning for at kunne vinde større offentlige licitationer og for at opbygge et solidt indgreb med et internationalt marked for læremidler til den offentlige sektor. I EU re- 14 Produktmodularitet- defintion: et produkt, som er opbygget i komponenter og baseret på åbne anerkendte standarder. 12\n13 præsenterer European Schoolnet 15 i den kontekst en mulig unik samspils- og udviklingspartner i forhold til grundskolesystemet. Både når det kommer til digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler, udgør en række udviklingsøkonomier et potentiale, idet mange af disse lande satser markant på digitale forvaltningsløsninger omfattende fx sundhed og uddannelse. Initialomkostningerne vil typisk være store. Og kravene om et indgående lokalkendskab og kontaktnetværk på højeste niveau vil tilsvarende være store. Derfor kan en partnerstrategi eller konsortiedannelse fx med nogle af de større rådgivervirksomheder være en mulighed for at vinde større offentlige udviklingskontrakter\n14 1.3. Mulige indsatser Analysen peger på tre typer af indsatser, hvis flere virksomheder, som producerer digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler, skal i gang med eksport: For det første er det afgørende, at kommunerne går sammen med krav om, at offentlige digitale løsninger, hvad enten det handler om systemer, som bruges i den offentlige forvaltning, eller der er tale om digitale læremidler, bliver udviklet på åbne og internationalt anerkendte standarder. Det vil også øge konkurrenceudsættelsen på det danske marked. For det andet kan man styrke internationaliseringskapaciteten hos danske leverandører af digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler gennem offentligprivate samarbejder, som dels kan være med til at styrke det danske økosystem i prioriteringer, dels har fokus på fx borgerinddragelse i udviklingen af offentlige digitale løsninger og multiplatformdistribution. Med hensyn til digitale læremidler drejer det sig fx om åbne, adaptive læremidler og integration af learning analytics. Endvidere kan brancheorganisationer være med til at styrke, at leverandører af teknologiplatforme har kendskab til muligheder for internationale udviklingssamarbejder igennem Horizon 2020 på de modne markeder og igennem udviklingskontrakter via Danida i forhold til eksport til umodne markeder. For det tredje kan man sætte ind i forhold til de øvrige traditionelle eksportbarrierer, som ifølge analysens resultater ikke synes at afvige substantielt fra, hvad der ses i andre brancher. Dog er det vigtigt at understrege, at netop for producenterne af digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler er det vigtigt, at eksportrådgiversystemet har dybt kendskab til den offentlige forvaltning i det givne land herunder til uddannelsessystemet ikke mindst når virksomheder vil bevæge sig uden for nærmarkederne i Norden og i EU. Endvidere er det et kendt faktum, at offentlige udbud kræver mange ressourcer og indsigt for den enkelte virksomhed. Konsortiedannelse mellem virksomheder kan være et middel for nicheproducenter til at deltage i større udbud. Både brancheorganisationer og eksportfremmeaktører kan muligvis spille en større rolle i formidlingen af offentlige internationale udbud og i forbindelse med konsortiedannelse. 14\n15 1.4. Analysens struktur Analysen bygger på en gennemført survey samt interview med virksomheder og andre aktører med henblik på både at skabe et generelt overblik over de virksomheder, der eksporterer digitale forvaltningsløsninger og læremidler, og for at få et dybere indblik i oplevede eksportbarrierer blandt virksomhederne. Rapporten er struktureret som følger: Kapitel 2: Præsenterer afgrænsning og metodetilgang. Kapitel 3: Giver et kvantitativt overblik over virksomheder, der leverer digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler til det offentlige. Kapitel 4: Analyserer barrierer for eksport. Kapitel 5: Viser virksomhedernes strategiske tilgange til eksport i forhold til forskellige markeder og produkter. Kapitel 6: Præsenterer analysens hovedkonklusioner og mulige veje for fremtidig eksport. 15\n16 2. Afgrænsning og metode 2.1. Afgrænsning I identifikationen og udvælgelsen af virksomhedspopulationen, der tilbyder digitale forvaltningsløsninger og digitale læremidler, er der foretaget to overordnede afgrænsninger, der er fastlagt af opdragsgiver: Virksomhedspopulationen i denne analyse omfatter ikke store multinationale selskaber, der opererer i Danmark og sælger it-løsninger til den offentlige sektor i Danmark. Denne gruppe af virksomheder forfølger typisk en strategi om at være til stede på flere markeder, og de vil derfor ofte have udviklingsog salgsorganisationer i mange lande. Derudover kan det i en analytisk sammenhæng være vanskeligt at skelne mellem eksport og interne transaktioner mellem virksomhedens afdelinger i forskellige lande. Offentlige it-løsninger omfatter i denne analyse ikke løsninger, der typisk er rettet mod B2B- og B2C-markedet. Analysen har derfor udeladt underbrancher med dette fokus. Disse brancher omfatter it-forhandlere, industriel it, kurser og certificeringer, konsulentydelser, netværksintegratorer, systemintegratorer og tele- og internetrelaterede services. Med udgangspunkt i denne afgrænsning omfatter analysen: Ressourcestyring og analyseløsninger Enterprise Resource Planning-løsninger (ERP), dvs. it-løsninger, som på tværs af virksomheden understøtter planlægning og styring af kundens ressourcer. Løn- og personaleløsninger. Indkøbsløsninger. Informationsindsamlings- og analyseløsninger (BI/DW = Business Intelligence og data warehousing ). Indkøbsløsninger, der understøtter hele eller dele af det offentliges indkøbsprocesser herunder fakturering og varemodtagelse. Sagsbehandlingssystemer Elektronisk sags- og dokumenthåndtering. Elektroniske samarbejdsløsninger. Sprogteknologiske løsninger. ESDH/EDH (elektronisk sags- og dokumenthåndtering) er it-løsninger, der understøtter hele eller dele af kundens forretningsprocesser. Internet-/intranet-løsninger Digitale selvbetjeningsløsninger og indholdsstyringsløsninger også kendt som Content Management System. Digitale selvbetjeningsløsninger kan både omfatte en borgers og/eller en virksomheds mulighed for at få adgang til personlig information som fx en årsopgørelse samt det at kunne gennemføre egentlig sagsbehandling som fx registrering af klager eller tilmelding af børn til skolen. 16\n17 Kundestyringssystemer Customer Relationship Management (CRM) omfatter it-løsninger, hvis formål er at understøtte og udbygge relationen mellem kunden og dennes kunder (klienter, borgere o.l.). Dette gøres bl.a. ved at konsolidere transaktioner og kommunikation fra forskellige kanaler således, at kunden på et oplyst og analyseret grundlag kan levere bedre beslutninger, service eller produkter. Flere af disse løsninger i fx jobcentre bygger på en åben it-teknologi nemlig en standard-crm-platform fra Microsoft, der udmærker sig ved at være velegnet til at udveksle informationer med andre it-systemer på grund af en åben systemarkitektur. Et andet eksempel er Borgerservice, hvor borgere kan ringe og forhøre sig om sagsforløb. Her benyttes der også CRM-systemer. Integrationsløsninger, sikkerhed og cloud-løsninger Applikationsintegrationsløsninger medvirker til at skabe interoperabilitet mellem eksisterende applikationer som fx enkelte forretningsservices eller komplette forskelligartede forretningsapplikationer. Interoperabilitet mellem applikationerne omfatter mulighed for udveksling af data og funktionalitet mellem applikationer, som kan være baseret på forskellige teknologier og platforme. Fagsystemer Der findes en lang række fagsystemer i den offentlige sektor og tilsvarende en lang række leverandører. Det er systemer, som er skræddersyet til de fagspecifikke behov, der findes på et sektorområde typisk inden for offentlig forvaltning og serviceproduktion. Den sidste kategori digitale læremidler er mere specifikt møntet på undervisning. Digitale læremidler har vundet indpas de seneste år i takt med digitaliseringen i undervisningssektoren. Især har it i folkeskolen været en driver i udbredelsen, da den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi har allokeret puljemidler til indkøb af digitale læremidler. Digitale læremidler anvendes som fællesbetegnelse i resten af rapporten for digitale læremidler forstået som digitale indholdsprodukter og learning management-systemer, som både kan være distributionsplatforme, men som også kan rumme digitalt indhold. Den gennemførte survey skelner mellem de to kategorier, selv om de har en vis grad af sammenfald. Digitale læremidler Digitale læremidler er en fællesbetegnelse for forskellige materialer, itværktøjer, spil og informationssamlinger, der distribueres og anvendes på pc, tablet og mobiltelefon Der er tale om en relativ bred samling af undervisnings- og læremidler, som spænder over simulationer, digitale opgaver, leksika og WEB 2-applikationer 16. Digitale læremidler er således produceret med 16 Se fx 17\n18 et læringsmæssigt udgangspunkt, hvilket adskiller de digitale læremidler fra åbne værktøjsprogrammer. Ovenstående løsninger leveres af en lang række danske og udenlandske virksomheder til den offentlige sektor i Danmark. I det følgende afsnit beskrives den anvendte metode nærmere. 738c668-11e fe7de.html#axzz2tlCJ7ULX 2.2. Metode Analysen består dels af en kortlægning af virksomheder, dels af dybdegående interview med udvalgte virksomheder Kortlægning af danske virksomheder I kortlægningen af virksomheder, der leverer it-løsninger til det offentlige herunder digitale læremidler er der benyttet en såkaldt snowball-metode, der består af flere trin. Således er der i første omgang gennemført en kortlægning af virksomhederne ved hjælp af SKI-leverandørlisten suppleret med Computerworlds it-brancheguide. Efterfølgende er survey-data koblet med registerdata fra Danmarks Statistik med henblik på at få information om bl.a. omsætning, antal medarbejdere og årlig værditilvækst. Det er således et begrænset datasæt, men omvendt omfatter det en stor andel af den samlede relevante population af virksomheder Kortlægning af eksportbarrierer Den første del af den kvalitative analyse har omfattet interview med eksperter, som har indsigt i digitale forvaltningsløsninger og læremidler og eksport af disse. Eksperterne er dels ambassademedarbejdere i udlandet, dels eksperter fra danske brancheorganisationer. Disse ekspertinterview har haft til formål at få et eksternt og bredere perspektiv på virksomhedernes oplevede udfordringer i forbindelse med eksport af digitale forvaltningsløsninger og læremidler. Endvidere har de indledende interview givet et vigtigt indspil til udviklingen af den kvalitative spørge-ramme for virksomhedsinterview. Den anden del af den kvalitative analyse omfatter interview med sytten virksomheder, hvoraf ni er udvalgt som case-virksomheder. De sytten virksomheder er udvalgt med henblik på at dække forskellige it-løsninger, forskellige eksportmarkeder og forskellige virksomhedsstørrelser. Fjorten af disse interview vedrører digitale forvaltningsløsninger, og tre vedrører digitale læremidler. Derudover er der udvalgt virksomheder, der ikke eksporterer. Gennem de kvalitative interview har det været muligt at få en nuanceret diskussion af virksomhedernes oplevede eksportbarrierer, som kan danne udgangspunkt for eventuelle policy-tiltag for at fremme eksport af digitale læremidler og forvaltningsløsninger. Omvendt giver et 18\n19 begrænset antal kvalitative interview ikke grundlag for at generalisere til hele populationen af virksomheder. Derfor skal resultaterne af den kvalitative analyse holdes op imod survey-resultaterne, der bl.a. giver indblik i mere generelle karakteristika for eksporterende og ikke-eksporterende virksomheder. Den sidste del af den kvalitative analyse omfatter cases med udvalgte virksomheders erfaringer med eksport. Dette omfatter også den proces, som virksomheden har været igennem i forbindelse med eksport, samt hvilke forudsætninger, der har været afgørende for, at virksomheden i dens egen optik er lykkedes med eksport med forskellige typer af produkter og løsninger i forskellige markeder. 19\n20 3. Survey 3.1. Et statistisk billede af virksomhederne Som beskrevet i afsnit 2.2 er der på baggrund af opdragsgivers afgræsning af virksomhedspopulationen gennemført en kortlægning af relevante virksomheder, hvilket har resulteret i identifikation af i alt 104 virksomheder. Ud af disse virksomheder har 67 virksomheder deltaget i den gennemførte survey omfattende virksomheder, som producerer administrative løsninger, og/eller virksomheder, som producerer digitale læremidler herunder learning management-systemer. Virksomhederne er blevet spurgt om, hvorvidt de eksporterer. Data viser, at 71 pct. af de virksomheder, som har deltaget i surveyen, ikke eksporterer. For de virksomheder, som eksporterer, omfatter eksporten primært fagsystemer (17 pct.), integration og sikkerhedsløsninger (15 pct.), internet-/intranetløsninger (14 pct.) samt ressourcestyring og analyseløsninger (12 pct.). Som det fremgår af Figur 1, ligger learning management-systemer i bund med. 3 pct. Figur 1: Hvad eksporterer virksomhederne (flere svar mulige) 17,18 Nej, ingen af dem 71% Digitale læremidler 8% Learning management 3% Fagsystemer Integration, sikkerhed og cloud 17% 15% Kundestyringssystemer 5% Internet / Intranetløsninger 14% Sagsbehandlingssystemer Ressourcestyring og analyseløsninger 8% 12% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% Ser vi på, hvor danske virksomheder eksporterer til (Figur 2), så er nærmarkederne i Norden samt Tyskland og England de foretrukne destinationer. Derefter 17 Da virksomhederne har kunnet angive, hvis de eksporterer mere end en løsning, er sumtallet mere end 100 pct., som det fremgår af Figur For at få tilstrækkeligt fintmaskede svar er der spurgt til digitale læremidler, som i princippet også kan være en elektronisk lærebog såvel som learning management-systemer (digitale platforme, som både kan omfatte indhold og distribution. Igennem analysen sammenfattes dette til digitale læremidler, ligesom de forskellige løsninger til offentlig administration omtales som løsninger til digital forvaltning). 20


Juleaften har en helt særlig ”kogespids” | Energinet\nJuleaften har en helt særlig ”kogespids”\nPubliceret d. 21.12.2015 07.54\nDer er ikke mange aftener, hvor hele Danmark sætter sig til bordet på samme tid. Men det sker juleaften. Det kan ses i vores elforbrug. Man kan også tydeligt aflæse, hvornår dronningen holder sin nytårstale.\nUanset om vi spiser and eller gås, så gør vi det på samme tid.\n- Juleaften er lidt speciel for elsystemet. Der er ikke mange dage, hvor vi stort set alle på samme tid slukker for ovnen, tager sovsen af komfuret, dæmper det elektriske lys og sætter os til bordet. Vi kan tydeligt se, at elforbruget adskiller sig fra andre aftener, siger Johannes Dalegaard Guldbæk, gruppeleder i Energinet.dk’s KontrolCenter for det danske højspændingsnet.\n”Kogespidsen” – det tidspunkt på døgnet, hvor elforbruget afslører, vi laver mad - viser, at strømforbruget den 24. december falder hurtigere og mere brat end en normal dansk aften. Når først de brune kartofler er færdige, og sovsen smagt til, bliver der skruet meget ned for elforbruget.\nGRAF: Udover at vi generelt bruger mindre strøm juleaftens dag, fordi det er en dag, hvor mange arbejdspladser er lukket ned, så adskiller juleaften sig også ved, at strømforbruget falder mere brat end normalt omkring klokken 18.\nMarkant royalt dyk i elforbruget\nOgså nytårsaftens kogespids er speciel, men det er af en helt anden og royal årsag.\n- Nytårsaften er der også gang i kogeplader og ovne, men her skruer vi ned på lavt blus, fordi dronningen skal holde sin nytårstale. Sovsen skal ikke koge over, mens vi sidder inde i stuen og ser tv. Derfor kommer der et lille, men meget markant dyk i elforbruget efter kl 18, og det lille dyk ser vi ikke på andre aftener, siger Johannes Dalegaard Guldbæk.\nDet er også helt tydeligt, at når dronningen har sagt "Gud Bevare Danmark", bliver der igen skruet op for komfur og ovn.\nDagen derpå er meget sløv\nOg når vi nu er ved nytåret, så afslører aftenens strabadser sig også meget tydeligt dagen derpå. 1. januar er elforbruget meget lavt, og vi er meget, meget sene til at komme i omdrejninger (den turkise kurve i grafen herunder).\nDagen derpå er der mange, som foretrækker lidt frisk luft eller en blunder på sofaen.\nI år faldt nytårsdag på en torsdag. Sammenlignet med en almindelig torsdag (blå kurve) var elforbruget meget lavere. Det er der ikke noget at sige til, da vi holder fri, og der er lukket ned på langt de fleste arbejdspladser.\nMen det er også tydeligt, at det er lavere end en anden fridag, en almindelig søndag (grøn kurve).\nNytårsdag sover vi længe, og strømforbruget ligger langt op ad dagen noget under en tilfældig søndag. Vi når næsten at indhente normalforbruget ved 15-tiden, men så er vores kræfter også ved at løbe ud. Vi tager den med ro, mange komfurer får en hviledag, mens vi spiser rester eller take away. Og går tidligt i seng.\nGRAF: Elforbruget nytårsdag (turkis kurve) er lavere end en almindelig hverdag (blå) og også en fridag (grøn). 1. januar er vi meget trætte, sover længe og går tidligt i seng.\nGassen holder lavt blus\nJulens helligdage og nytåret kan også registreres i det danske gassystem.\nI runde tal kan man sige, at en tredjedel af det danske gasforbrug går til at varme private boliger op. Forbruget svinger naturligvis, alt efter hvor koldt det er, men der skal varme på, uanset om det er hverdag eller helligdag.\nYderliere en tredjedel går til kraftværker og el- og varmeproduktion – også her afhænger forbruget naturligvis af energipriserne og vintertemperaturen.\nDen sidste tredjedel af det danske gasforbrug går til industrien, og derfor er den del på lavt blus til jul og nytår. Det samlede gasforbrug en helligdag svarer til forbruget en almindelig søndag.


Fonden bevilger 7,5 mio. til at løfte socialt udsatte folkeskolelever gennem Teach First Danmark | Novo Nordisk Fonden\nFonden bevilger 7,5 mio. til at løfte socialt udsatte folkeskolelever gennem Teach First Danmark\nFondens bevilling skal medvirke til at engagere og videreuddanne flere dygtige folkeskolelærere blandt universitetsuddannede. På billedet underviser Cecilie Nybye Ågesen sin 6. klasse på Valby Skole i fysik/kemi. Hun er kandidat i Human Ernæring og Fødevarevidenskab fra Københavns Universitet.\nNovo Nordisk Fonden har bevilget 7,5 millioner kroner til Teach First Danmark, som arbejder for at give alle børn i Danmark muligheden for en god uddannelse – uanset social baggrund.\nBevillingen skal medvirke til at engagere og videreuddanne flere dygtige folkeskolelærere blandt universitetsuddannede. Lærerne skal bidrage til at inspirere og styrke fagligheden hos udsatte elever og give dem optimale muligheder for at dygtiggøre sig, herunder særligt i fagene matematik og naturfag, hvor folkeskolerne især efterspørger flere kvalificerede lærere.\nTeach First Danmark tilbyder udvalgte bachelor- og kandidatuddannede en toårig lærer- og lederuddannelse, hvor de underviser på fuld tid i en folkeskole i et socialt udsat område. Sideløbende med deres arbejde som lærere gennemfører kandidaterne et uddannelsesforløb svarende til 150 ECTS. Det omfatter en fuld meritlæreruddannelse og løbende rådgivning fra en læreruddannet mentor samt supplerende kurser og coaching i samarbejde med partnervirksomheder. Hidtil er ca. 2.500 elever blevet undervist at lærere fra Teach First Danmark, der er tænkt som et supplement til de dygtige lærere, der uddannes via den traditionelle fireårige læreruddannelse.\nNovo Nordisk Fondens bevilling går til at videreudvikle uddannelsen og udbrede Teach First Danmarks program til hele landet. Målet er herigennem at styrke de faglige færdigheder hos op mod 15.000 børn i folkeskoler i udsatte områder frem mod 2020.\n”Gode resultater i folkeskolen er afgørende for, om eleverne senere gennemfører en ungdomsuddannelse. Gennem bevillingen til Teach First Danmark ønsker vi at afhjælpe lærermanglen inden for særligt fagene matematik og naturfag og give folkeskoleelever de bedste betingelser for at dygtiggøre sig. Samtidig ønsker vi at medvirke til at fremme elevernes interesse inden for naturvidenskab og stimulere dem til på længere sigt at vælge en karriere inden for området.”\nTeach First Danmark engagerer bachelor- og kandidatuddannede til et toårigt program, hvor de underviser på på fuld tid i en folkeskole i et socialt udsat område og sideløbende gennemfører en fuld meritlæreruddannelse svarende til 150 ECTS-point. Gennem hele programmet sparrer de nye lærere med en erfaren læreruddannet mentor fra Teach First Danmark og modtager i programmets andet år også coaching og supplerende kurser i samarbejde med virksomhedspartnere. Efter det toårige program kan kandidaterne fortsætte som lærere på deres skoler.\nTeach First Danmark er en non-profit organisation, som samarbejder med folkeskoler, uddannelsesinstitutioner, virksomheder og myndigheder for at give alle børn i Danmark muligheden for en god uddannelse – uanset social baggrund. Initiativet dækker til dato hovedstadsområdet, men planen er at udvide til resten af Danmark i de kommende år. Læs mere på www.teachfirst.dk\nThomas Alexander Hoelgaard, kommunikationsansvarlig, Teach First Danmark, tlf.: 2988 8107, thomas.hoelgaard@teachfirst.dk


Teenagere - Forældrefærdigheder\nSe også: Tips til forældre\nDu og dit barn dukker op fra småbarnsårene (relativt) uskadt; du får dem ind i og derefter igennem grundskolen, og du begynder at slappe af. De store udfordringer er helt sikkert forbi, og du har ordnet denne forældrerolle?\nDu kan blive tilgivet for at føle dig lidt selvtilfreds.\nOg så ankommer teenageårene!\nOm de værste udfordringer opstår i det, vi kan kalde 'tweenage' - fra omkring 10 til 12 - eller faktisk i de 'rigtige' teenageår, betyder ikke noget.\nSpørgsmålet er at overleve og styre de adfærdsmæssige, følelsesmæssige og fysiske ændringer, der rokker en teenagers verden og kan gøre dem ekstremt svære at leve med i et stykke tid.\nMange forældre vil indrømme at de frygter teenageårene, og mange flere vil fortælle dig, at deres frygt var berettiget.\nhvordan man har høj selvtillid\nDet er vigtigt at huske, at teenagere ofte også finder deres liv meget vanskelige.\nDe gennemgår enorme ændringer følelsesmæssigt, hormonelt og fysisk. Deres kroppe og hjerner forbereder sig på voksenalderen, og de kæmper for at finde ud af, hvem de er, og hvad de vil gøre med deres liv.\nDet er måske ikke overraskende, at teenagere fra tid til anden kan være lidt svære at leve med.\nForståelse og kommunikation med teenagere\nFor at hjælpe dig med at forstå mere om, hvad der foregår i din teenagers hoved og krop, kan du se på vores side på Forståelse af ungdomsårene .\nOg for generelle råd og tip, der hjælper dig med at klare, kan du godt lide at læse vores side på Håndtering af teenagere og Kommunikation med teenagere kan være en særlig udfordring.\nFortsæt med at tale\nUanset hvor udfordrende det er, er det vigtigt at holde kommunikationskanaler med din teenager åben. Uanset om det sker gennem en regelmæssig løft til en aktivitet eller familiens måltider.\nTeenagere er meget mere tilbøjelige til at tale med dig, hvis de giver regelmæssige, mindst en gang ugentlige, muligheder for dem at gøre det.\nUdfordringer og bekymringer\nDer er mange udfordringer og bekymringer i teenageårene. De fleste, hvis ikke alle, er relateret til teenagers voksende behov for uafhængighed.\nMens Stigende uafhængighed er et igangværende spørgsmål gennem barndommen, det er måske i teenageårene, at det bliver mest indlysende.\nTeenagere begynder ofte at ønske at gå til Teenage Parties og Sleepovers , og det er en udfordring at forhandle regler, der tilfredsstiller både forældre og teenagere.\nnavne på forskellige typer grafer\nLæring og eksamen\nEt andet vigtigt aspekt af teenageårene er eksamener. I de fleste lande forventes teenagere at tage nogle undersøgelser for at vurdere deres fremskridt eller for at sætte dem i stand til at gå videre til næste uddannelsesfase.\nDet kan være nyttigt at læse vores side om, hvordan du kan støtte teenagere med eksamener og revision .\nDisse problemer er dog 'hverdag' med en teenager eller 'business as usual'.\nMen hvad nu hvis du har mere alvorlige bekymringer?\nFor generel rådgivning og tip om, hvordan man tackler og håndterer mere alvorlige problemer, se vores side - Beskæftiger sig med bekymringer om teenagere .\nOg for særlige bekymringer, se vores sider om:\nTeenagere og stoffer\n... også du var teenager en gang. Giv din teenager (og dig) en pause fra tid til anden.\nAt tale med teenagere om sex og forhold\nhvad er et positivt minus et negativt\nvælg eksemplet på skrivning, der viser en formel tone\ntræk et net til en terning\ndet er vigtigt at styre din vrede. du kan gøre dette på en række måder, herunder\nhvordan man finder en procentforskel mellem to tal


PADI Advanced OWD kursus til dit næste dyk\nForside / Butik / PADI Vidergående kursuser / PADI Advanced OWD kursus\nVarenummer (SKU): 11899 Kategori: PADI Vidergående kursuser\nVarenavn: PADI Advanced OWD kursus\nVare ID: 11899\nMange leder efter den billigste PADI Advanced OWD kursus på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nPADI Advanced OWD kursus er populær blandt dykkere\nDykning er blevet mere og mere populært, og det uanset om vi snakker om fridykning eller flaskedykning. Underordnet hvad der har skabt den store interesse, har alle brug for noget solidt grej, der kan holde i flere år. Den eftertragtede varekategori PADI Vidergående kursuser, har altid placeret sig selv højt på salgslisten inden for dykkerudstyr. Når du dykker, er sikkerheden altid vigtig, også når du dykker i havet på din ferie, og det hjælper shoppen her dig med, du kan nemlig finde en hel del sikkerhedsprodukter. Oplevelser under vandet bringer dig tættere på naturen, når du tager din nye PADI Advanced OWD kursus med, så bliver smilet lige lidt bredere.\nPADI Advanced OWD kursus er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i den eftertragtede varegruppe PADI Vidergående kursuser. Når du bestiller her får du hele 365 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres PADI Advanced OWD kursus hos onlineshoppen Dykkerbutikken, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her går mange på jagt efter deres mål, som jo fx kan være dette produkt. Ved at købe dine varer i en webshop sparer du penge- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nPADI Advanced OWD kursus og online fordele\nHandler du varer i en dansk webbutik, er betingelserne lidt gunstigere, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. når du har handlet dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og det kommer dig tilgode som forbruger. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det gør en prissammenligning let, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Du kan oven i købet gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Når du handler online er du også fri for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.


Gruppelivsforsikring | CONECT\nSkab tryghed for dine nærmeste\nMed Conect Gruppeliv får du en stærk og enkel livsforsikring. Du kan hurtigt og nemt skabe tryghed for dine nærmeste.\nForsikring til dine kære\nHvis du dør, kan din ægtefælle, dine børn eller din samlever pludseligt stå med alvorlige økonomiske udfordringer. Det kan være gæld eller store månedlige udgifter. Med vores unikke forsikring Conect Gruppeliv skaber du tryghed for familien, og du sikrer dine nærmeste. Du bestemmer selv, hvem der skal modtage dødsfaldsdækningen.\nForsikring til virksomheder og private\nConect Gruppeliv er en fleksibel livsforsikring for alle. Du kan bruge forsikringen, indtil du fylder 70 år, og uanset hvad du laver. Forsikringen er oplagt til unge, der endnu ikke har sparet op til pensionen og ønsker noget sikkerhed. Men den kan dække dine behov uanset alder og stilling. Også hvis du har en anden livsforsikring og blot ønsker endnu mere tryghed. Conect Gruppeliv er også en fantastisk løsning til virksomheder, der ønsker at skabe sikkerhed og tryghed for medarbejderne og deres familier med en gruppelivsordning.\nNår du vælger en livsforsikring gennem Conect, får du kvalitet til en god pris. Du kan vælge mellem to dækninger: for en årlig præmie på 1.698,- kroner får du en dødsfaldsdækning på 533.510,- kroner, og for en årlig præmie på 2.998,- kroner får du en dækning på 1.067.020,- kroner. Både præmien og dækningen er den samme uanset alder.\nVi tegner forsikringen gennem vores samarbejdspartner Forenede Gruppeliv (FG), der har lang erfaring med forsikring til virksomheder og private. Det er nemt at komme i gang. Du skal blot udfylde formularen til højre, så modtager du en helbredserklæring på mail fra Forenede Gruppeliv.\nKontakt os, hvis du ønsker at høre mere om Conect Gruppeliv\nBestil en livsforsikring med Conect Gruppeliv\nJeg ønsker model 1. Præmie: 1.698,- kroner. Dødsfaldsdækning: 533.510,- kroner*\nJeg ønsker model 2. Præmie: 2.998,- kroner. Dødsfaldsdækning: 1.067.020,- kroner*


> Events > CDJ-3000 Tour (22/09)\ncdj-3000 tour | 22/09/2020\npræsentation og q&a\nNu har du muligheden for at opleve den splinternye fligskibsmodel fra Pioneer DJ: CDJ-3000, i et eksklusivt Livestorm Webinar.\nEn repræsentant fra Pioneer DJ vil demonstere de mange nye og innovative funktioner, der er aktiveret af CDJ-3000's avancerede MPU. Derefter vil en Pioneer DJ specialist besvare alle dine spørgsmål om den lækre multi afspiller.\nWebinaret forventes at tage omkring 1 time og 30 minutter.\nObs: Det er vigtigt at du tilmelder dig webinaret\nKan du ikke den dag? Bare rolig - De afholder et webinar igen torsdag den 24. september.\nBemærk: Webinaret foregår på engelsk\nCDJ-3000 er Pioneer DJ's nyeste skud på stammen, og er baseret på mere end 25 års erfaring. Erfaring der har gjort, at Pioneer DJ nu kan præsenterede en multiafspiller, der skaber den ultimative DJ oplevelse!\nLÆS MERE OM CDJ-3000 HER