Dobbelt udgang eller alles frelse - Evangelisk Luthersk Netværk\n14. oktober 2015 Af Brian Christensen\nProfessor i Kirkehistorie ved Menighedsfakultetet Kurt E. Larsen har i tidsskriftet ”Nyt Babel” skrevet et indlæg om alles frelse. Det er et svar til Johannes Aakjær Stenbuch, som i samme tidsskrift tidligere har kaldt det for hedenskab, hvis man ikke går ind for denne lære.\nVi bringer her uddrag af artiklen, som kan læses i sin helhed her:\nVilhelm Beck fortæller, at da han omkring 1850 gik til forelæsninger hos professor Martensen på Københavns Universitet, gav denne udtryk for sit håb om, at alle mennesker blev salige. Dog med den tilføjelse: “Dog det har aldrig været Skriften og Kirkens lære.” Et tilsvarende forbehold tager Stenbuch ikke. Han vil ikke selv forsvare apokatastasislæren “som en abstrakt-universel teori”. Men på den anden side er det “middelalderlig soteriologi”, ja, “hedenskab”, hvis man ikke går ind for læren. Det er noget af en svada, så sandt den evangelisk-lutherske kirke som bekendt lærer en dobbelt udgang og”fordømmer gendøberne, som mener, at der skal være en ende på straffene over de fordømte mennesker og djævlene” (Confessio Augustana 17). Det rammer alle os, der som præster har aflagt et præsteløfte om at “forkynde Guds ord rent og purt, som det findes i de profetiske og apostoliske skrifter og i vor danske evangelisk-lutherske folkekirkes symbolske bøger”…..\nDe skrifter, der kaldes de Apostolske Fædre, og som omtrentligt stammer fra årene 100-170, gik tydeligt ud fra, at der fandtes en dobbelt udgang. Det vil jeg her give et par eksempler på. I skriftet Polykarps martyrium trues Polykarp af prokonsulen med at blive brændt ihjel af ild, hvortil Polykarp svarede, at han var mere bange for den evige ild. “Du truer mig med en ild, der kun brænder en tid og snart slukkes; for du kender ikke den kommende doms og den evige pinsels ild, der venter de ugudelige”. Fordi Polykarp vidste, at der fandtes en fortabelsens mulighed, og fordi han frygtede denne for sin egen del, ville han hellere dø end fornægte den Kristus, der havde frelst ham\nOgså biskop Ignatius tænkte i den retning, da han på rejsen mod sit martyrium i Rom skrev et brev til efeserne. Ignatius ønskede for sin egen del mest af alt at nå frelsen, og over for dette mål blegnede alt andet: “Lad ild og kors og flokke af vilde dyr, sønderskæring, udstrækning af knogler, afhugning af lemmer, knusning af hele legemet, og gruefulde pinsler fra djævelen komme over mig, blot jeg må nå til Jesus Kristus”. Bag disse ord må underforstået ligge, at det ikke var alle, der nåede frelsen, og at det var ingen selvfølge, at Ignatius selv gjorde det. Han frygtede derfor ikke så meget døden som det, der kunne fordærve hans tro på Gud, dvs. den falske lære og de falske lærere: “En, der er sådan, er blevet besmittet, og han skal komme i den uudslukkelige ild, ligesom også den, der lytter til ham”.\n( I artiklen nævnes 3-4 eksempler mere)\nOrigenes som fortalere for alles frelse\nAlle disse citater fra 100-tallet viser tydeligt en overbevisning om den dobbelte udgang, også selvom det ikke er udformet i dogmatiske paragraffer. Men hvordan hænger det så sammen, at så mange på Augustins tid troede på alles endelige frelse? Jeg tolker det således: Jesus og apostlene indbød til evige frelse, men advarede om, at det var muligt at gå fortabt. Dette var også den almindelige opfattelse i 100-tallet og hos Tertullian: At man fik del i frelsen ved tro og dåb, og at man derfor skulle være en del af den kristne menighed. Og man var i oldkirkens tid villige til hellere at dø end gå glip af frelsen.\nMed den spekulative Origenes kom tanken om alles endelige frelse på banen. På et tidspunkt havde han præget så mange, at der i en periode var rigtigt mange fortalere for denne lære. Synspunktet vandt dog ikke fremgang i længden. Dertil stred det for meget mod NT og oldkirkens forkyndelse. Siden er apokatastasis-synspunktet dukket op i ny og næ gennem historien på forskellige måder: Hos enkelte radikalpietister i 1700-tallet, hos Martensen og H. C. Andersen i 1800-tallet osv.\nStor tilslutning er ikke et argument\nAt mange i 400-tallet gik ind for læren, er ikke noget tungt argument i sig selv. Der var vist også mange, der gik ind for en form for form for gerningsretfærdighed i 1515, men Luthers reformation fik genåbnet manges øjne for noget andet. Der var vist også i den danske kirke mange tilhængere af en flad oplysningsreligion anno 1815, men Grundtvig kæmpede for klassisk kristendom, og meget kom til at se helt anderledes ud i den danske kirke i løbet af 1800-tallet. Hvorvidt få eller mange i 400-tallet gik ind for apokatastasis-læren, var ikke så afgørende som det andet spørgsmål: Stemmer læren med NT? Om læren er blevet dømt kættersk på noget gammelt kirkemøde eller ej, interesserer mig ikke så meget. Hvilke psykologiske forklaringer der måtte være på denne eller hin persons tænkning og udsagn omkring den dobbelte udgang, er heller ikke særlig relevant for mig. Det vigtigste er og bliver: Hvad er sandt ud fra Jesu og apostlenes lære?\nEfter min bedste overbevisning holder apokatastasis-læren ikke. De mange tankemæssige spørgsmål som læren om den dobbelte udgang rejser, kan vi i dag – lige så lidt som nogen anden generation – finde en tilfredsstillende tankemæssig løsning på. Derfor må vi, ligesom den lutherske kirke plejer at gøre det, lade spekulationer falde og i stedet lægge vægt på at forkynde, undervise og drive mission. På en mørk baggrund skal vi lade evangeliet lyse. I troen på, at dette er vores opgave, når nu Gud vil, at alle skal frelses og når han nu har givet sin kirke netop den opgave. Som Augustana 5 siger: “For at vi kan nå til denne tro, er der indstiftet et embede til at lære evangeliet og meddele sakramenterne. Thi ved ord og sakramenter som midler gives Helligånden, som virker tro – hvor og når det behager Gud.”


Produkter - Pendula Solutions\n31 71 21 84 kontakt@pendula.dk\nTræning af angstfobier\nPsykologien – PTSD – VRET\nUdvikling af software applikation til læring\nProduktion af VR video- og billedindhold\nTrafiktræning understøttet af VR\nWorkshop – temadag i VR\nPå denne side kan der læses nærmere omkring vores produkter. Pendula Solutions arbejder med at forbedre menneskers livskvalitet gennem virtual reality (VR). Derfor lægger vi stor vægt på kvalitet i vores koncepter, således forøgelsen af menneskers livskvalitet gennem teknologien bliver mulig.\nVi laver forskellige typer af VR produkter\nVi udvikler forskellige typer af VR produkter, der kan understøtte menneskers livskvalitet. Vores fokus er at udvikle koncepter, der er forankret i vores spidskompetencer gennem samarbejde med uddannelsesinstitutioner og psykologbranchen.\nVores mål er at gøre træning og læring lettilgængeligt for alle gennem virtual reality. Derfor ønsker vi at udgive vores VR koncepter på så mange platforme som muligt, herunder Android, Oculus, iOS, Web med flere.\nLæring, uddannelse og oplæring af medarbejdere\nLån Insta360 Pro virtual reality kamera som optager i 8k billigt\nHvilke områder giver virtual reality (VR) virkelig værdi?\nInfographic – Virtual reality exposure therapy (VRET)\nHjemmetræning af angst med mere, via virtual reality\nCopyright © Pendula Solutions 2019


Certificering | Igniz\nI 2018 blev det et krav at bruge certificerede brandrådgivere på al byggeri i brandklasse 2, 3 eller 4. Denne certificeringsordning indeholder nye krav til, hvad der som minimum skal udarbejdes og kontrolleres under brandrådgivningen.\nIgniz er certificeret til at kunne rådgive i alle brandklasser, hvilket betyder, at vi i alle tilfælde kan dokumentere brandsikkerheden. Igniz kan desuden udføre den nødvendige tredjepartskontrol, som vil blive påkrævet, når bygningerne bliver tilpas komplicerede.\nBrandrådgivningens tre faser\nEn certificeret brandrådgivning er delt op i tre faser; en designproces, hvor den brandtekniske dokumentation udarbejdes, en projekteringsproces, hvor brandsikringstiltagene projekteres og en udførelse, hvor brandsikringstiltagene udføres.\nByggeprocessen iht. BR18 krav\nI bygningsreglementet tages der ikke hensyn til selve byggeprocessen. Byggemyndigheden samt Bolig- og Planstyrelsen er derimod interesserede i, hvad der dokumenteres ved myndighedsansøgning (starterklæring), og at byggeriets sikkerhedsniveau dokumenteres inden ibrugtagning (sluterklæring). I praksis vil størstedelen af den brandtekniske dokumentation blive projekteringsdokumenter, som bliver opdateret løbende.\nDa dokumentationskravene er forholdsvis nye, ser vi, at det kan skabe forvirring hos de projekterende og udførende. Det er dog et krav, at brandrådgiveren gennemgår og afleverer byggeriets kontrolrapporter, da det har betydning for, om myndigheden vil kunne udstede en ibrugtagningstilladelse. Derfor er det også væsentligt, at projekteringsledere og byggeledere forholder sig til og faciliterer disse processer.\nDesignprocessen dækker over den tid, hvor en certificerede brandrådgiver udarbejder brandteknisk dokumentation. Indholdet i den brandtekniske dokumentation vil variere afhængig af byggeriets størrelse og brandtekniske kompleksitet. Processen varer fra projektstart til ibrugtagning af byggeriet.\nTil højre ses en tabel, som indeholder de enkelte dokumenter, der findes i en brandteknisk dokumentation. Tabellen indeholder desuden de to afleveringsfrister, som brandrådgiveren arbejder efter.\nProjekterings- og udførelsesprocessen\nProjekterings- og udførelsesprocessen omhandler som udgangspunkt ikke den certificerede brandrådgivers virke, men der er nogle overlap.\nI designprocessen udarbejder brandrådgiveren en funktionsbeskrivelse (FUNK), hvor der for hvert enkelt brandsikringstiltag beskrives den nødvendige information for at det enkelte brandsikringstiltag kan projekteres. I udførelsesprocessen udføres de enkelte brandsikringstiltag iht. det i projekteringsprocessen projekteret materiale.\nI den Brandtekniske Kontrolplan (KPLA) udarbejder brandrådgiveren individuelle kontrolplaner for brandsikringstiltagene for både projekterings- og udførelsesprocessen. Kontrolplanerne skal følges, og der skal udarbejdes kontrolrapporter som dokumentation.\nKontrolrapporterne udarbejdes af entreprenøren med udgangspunkt i den certificerede brandrådgivers kontrolplaner. Alle kontrolrapporter skal samles og kontrolleres af brandrådgiveren, inden der kan udarbejdes en sluterklæring.


Fremtidens kompetencer og teknologier til debat - Nyheder - Danske Rederier\nVidendeling, netværk og en lang række interessante talere er på programmet, når Danske Rederier holder årsdag den 23. maj 2019 på DFDS’ Pearl Seaways.\nDanske Rederiers årsdag byder igen i år på et stærkt hold af talere, oplægsholdere og debattører. Kom med ombord på Pearl Seaways, når fremtidens shippingindustri diskuteres og analyses af væsentlige profiler.\nDagen vil byde på paneldebat om fremtidens behov og udfordringer med stifter og direktør for Landfall Strategy Group, Dr. David Skilling, SVP hos Total, Michael Borrell og uddannelses- og forskningsminister fra Venstre, Tommy Ahlers.\nDer stilles også skarpt på Asien, når Kina-ekspert, Christina Boutrup, med oplægget ’Den Store Tech Revolution’, vil komme med bud på, hvordan virksomheder kan lære af Kinas fremadstormende tech-virksomheder.\nDagens afsluttes af Kate Adamson, Stifter og CEO af Futurenautics, som vil forsøge at skabe forståelse og overblik og mulighederne i fremtidens shipping.\n”Vi er nødt til at forholde os til de globale udfordringer og muligheder, som vi som sektor står overfor. Vi håber derfor på, at årsdagen vil byde på nye tanker og interessante vinkler, som vil inspirere og engagere deltagerne”, siger Anne H. Steffensen, adm. direktør i Danske Rederier.\nDet er gratis at deltage i Danske Rederiers årsdag, men tilmelding er påkrævet.\nVi har allerede rigtig mange tilmeldinger, men der vil være mulighed for at skrive sig på en venteliste.\nJournalister, der ønsker at deltage, bedes kontakte Sif Vesterløkke, sif@danishshipping.dk.


"Religion sætter dagsordenen i international politik" - Religion.dk\n"Religion sætter dagsordenen i international politik"\n85% af verdens befolkning er troende, og det med en helt anden intensitet end den normaldanske tro, skriver Mogens Mogensen. Foto: Malene Korsgaard Lauritsen.\n14. juli 2011, kl. 1:00\nBåde i den muslimske verden og i Europa har religionerne en afgørende politisk indflydelse, skriver ph.d. Mogens Mogensen\nSkal man danne sig et overblik over international politik i nyere tid, vil mange være tilbøjelige til ud at tale om et før og et efter 1989, altså den kolde krigs afslutning.\nMen efter professor Ole Wævers opfattelse giver det mere mening at tale om et før og et efter 1979, altså at se den iranske revolution som det afgørende vendepunkt, nemlig som religionens genkomst i verdenspolitikken.\nFlertallet af verdens befolkning er troende\nI introduktionsartiklen til Det Udenrigspolitiske Selskabs tidsskrifts Udenrigs, der tematiserer Religion i international politik, minder Wæver sekulariserede danskere om, at mindst 85% af verdens befolkning er troende, og det med en helt anden intensitet end den normaldanske tro, og at omkring halvdelen af verdens befolkning mener, at religion bør have en væsentlig indflydelse på samfundsspørgsmål.\nI en verden efter Vestens kontrol er politik selvfølgelig religiøs; spørgsmålet er ikke om, men hvordan, slår Wæver fast, og de efterfølgende artikler giver nuancerede billeder af, hvordan religion og politik spiller sammen især i Europa og Mellemøsten.\nIslamisterne er splittede\nI debatten med EU fremstilles Tyrkiet som et verdsligt demokrati, og for ikke at skræmme europæerne væk nedtones religionens rolle. Samtidig hverken kan eller vil Tyrkiet se bort fra, at det er en muslimsk nation og derfor har nogle særlige bånd til andre muslimske lande, og i forhold til disse lande bruges islam og Tyrkiets kobling af islam og demokrati som et effektivt middel til at fremme Tyrkiets internationale indflydelse i den muslimske verden (Martin Selsøe Sørensen)\nHellere Mubarak end de muslimske brødre var det mantra, der i mange år bidrog til at holde diktatoren ved magten i Egypten. Det Muslimske Broderskab er ganske vist en islamistisk bevægelse, men den er splittet mellem en reformfløj, der for eksempel vil have lige rettigheder for kristne og muslimer, og en ærkekonservativ, der kræver, at kristne skal underlægges den dominerende islamisk kultur.\nIslamisme forudsætter en nær forbindelse mellem religion og politik, men forbindelsen er ikke entydig, og i mange muslimske lande konkurrerer flere islamistiske grupper om den sande linje (Michael Thumann)\nKampen står om Israels sjæl\nOgså i Israel spiller religion en afgørende rolle både for indenrigs- og udenrigspolitikken. Endnu vigtigere for Israels fremtid end eventuelle kompromiser med palæstinenserne er den kamp, som for øjeblikket pågår om Israels sjæl.\nDet fundamentale spørgsmål er, om Israel forstås som en stat for jøder altså et refugium for jøder nødvendiggjort af jødeforfølgelserne eller en jødisk stat, hvor jødiske regler og normer flyder sammen med staten.\nShas-partiet og de ultraortodokse partier, der kæmper for forståelsen af Israel som en jødisk stat, minder efterhånden mere og mere om de islamistiske partier, hvor religion og politik opfattes som ét (Martin Krasnik)\nMens det oftest er Mellemøsten og islam, de fleste tænker på, når talen falder på religion og politik, så er der lige så god grund til at rette søgelyset mod Europa.\nI Europa kæmper man imod afkristning\nDet er nok de færreste danskere, som er klar over, at Danmark i 1982 genoptog den diplomatiske forbindelse til Pavestolen, som var blevet afbrudt ved reformationen i 1536.\nI dag er der 178 lande, som har diplomatiske forbindelser, ikke med Vatikanstaten, men med den religiøse instans, som pavestolen eller paveembedet er. Paven, den religiøse leder for halvdelen af verdens kristne, driver sin egen udenrigspolitik og forholder sig aktivt til de internationale konflikter i verdenspolitikken (Thomas Harder).\nLige som det i dag er et hovedmål for pavestolen at modvirke afkristningen af Europa, sådan har også den russisk-ortodokse kirke sat sig for at genoplive den kristne kulturarv i de tidligere sovjetrepublikker.\nKirken forsøger at genoplive det såkaldte symfoni-princip, altså en samklang mellem verdslig og åndelig magt, som ligger i det byzantinske ideal om det harmoniske forhold mellem kejser og patriark, stat og kirke, som var gældende fra omkring 530 efter Kristi fødsel.\nAlt tyder på, at den ortodokse kirke både har evnen og viljen til at udøve effektiv indflydelse på både indenrigs- og udenrigspolitikken, lige som statsmagterne også ser en interesse i at fremme deres interesser gennem et samarbejdet med kirken (Christian Gottlieb).\nNår man kigger sig grundigt rundt, ikke bare i Mellemøsten, men også i Europa, og resten af verden, er det vanskeligt at komme udenom, at Wævers overskrift til hans introduktionsartikel giver god mening: "Velkommen til flertallets verden den religiøse."\nInterreligiøs konsulent Mogens Mogensen skriver i dag om religion og politik.


Du er her: >Forside>Om os>Nyheder> Martin er både soldat og autoteknolog-studerende\nMartin Bendix Schou er en travl herre. Han studerer til autoteknolog på Erhvervsakademi Dania i Viborg på 3. semester, er formand for De Studerendes Råd, er tutor og arrangør af rusturen for de nye autoteknologer.\nOg så er han ansat ved Forsvaret som professionel soldat.\nKontraktansatte soldater optjener friuger til videreuddannelse, og Martin Bendix Schou havde sparret op til at kunne tage en toårig videregående uddannelse og beholde sin løn som soldat.\nValget faldt på autoteknolog-uddannelsen ved Erhvervsakademi Dania i Viborg.\n”Jeg vil gerne finde ud af, hvad jeg har potentiale til. Jeg har aldrig været god til at sidde stille, og kontor er ikke mig. Jeg vil ud og møde mennesker, og siden jeg begyndte på uddannelsen i sommeren 2013, har jeg overhovedet ikke fortrudt mit studievalg. Det er en stor livsomlægning at gå fra soldat til studerende, men det er super fedt,” forklarer den 29-årige studerende\nHver dag pendler Martin fra hjemmet i Skanderborg til Viborg for at læse til autoteknolog. Uddannelsen er turen værd.\n”Første dag fik vi at vide, at vi ville udvikle os rigtig meget i løbet af uddannelsen, og det er sandt. Jeg har opdaget nye sider af mig selv og lært uden problemer at tale foran flere hundrede mennesker. Studiet er en hel ny verden for mig og meget anderledes, end hvad jeg før har lavet, hvor der altid var kasser, planner og faste rammer. Nu er der frihed, muligheder, kreativitet, innovation og nye måder at tænke på, og det er udfordrende og meget udviklende,” siger han glad.\nIrak, Afghanistan og Viborg\nFor få år siden vidste Martin ikke, at han ville læse videre. Efter folkeskolens 10.klasse og arbejde på et lager kom han ind som værnepligtig og forelskede sig i Forsvaret. Her var han ved Det Jydske Dragonregiment som kampsoldat og blev sendt til Irak i et halvt år med hold 8.Selvom det var en hård tur, valgte han at skrive kontrakt frem til sit 35.år som professionel soldat og tog igen på arbejde i udlandet.\n”Jeg var i Afghanistan med hold 6 som motorskytte i et halvt år, og det var en god oplevelse. Egentlig ville jeg ikke afsted igen efter Irak-turen, men jeg kunne ikke tilgive mig selv, hvis der skete noget med de andre fra kompagniet, fordi jeg ikke var der,” forklarer Martin, der bagefter sagde stop for udsendelserne.\n”Man skal stoppe på toppen, og efter en god tur var jeg klar til at prøve noget nyt. Kort tid efter begyndte jeg på uddannelsen til lastvognsmekaniker, og da det gik rigtig godt, ville jeg se, hvor langt talentet rækker. Jeg overvejede uddannelsen til maskinmester, men da jeg ikke havde optjent friuger nok ved Forsvaret til den uddannelse, valgte jeg at søge ind på autoteknologuddannelsen i Viborg.”\nMeget aktiv frivillig\nDa Martin begyndte på Prinsens Allé i Viborg, fik han og de andre autoteknologstuderende det hurtigt godt med hinanden. Det fællesskab ville de gerne dele med andre, men alle uddannelser på campus havde deres eget råd for de studerende (DSR), som ikke talte sammen.\nDerfor satte Martin og en studerende fra sygeplejerskeuddannelsen sig for at oprette Campus DSR som et overordnet studieaktivt organ, der på tværs af uddannelser kunne få mere indflydelse og gennemføre større arrangementer til gavn for de studerende.\n”Det ene tog det andet, og pludselig var jeg involveret i alt. Man lærer meget af at være frivilligt engageret om sig selv. Jeg har været med til at arrangere gratis stand-up, aktivitetsdage, julefrokost og senest rustur for de nye autoteknologer med Rasmus, som er min makker fra autoteknolog-studiet,” fortæller Martin, der også er tutor for de nye studerende.\nPraktikken på 4. semester er ikke helt på plads endnu, men måske skal han lave LEAN-optimering på Forsvarets værksteder. Drømmearbejdspladsen efter studiet skal gerne indeholde skiftende udfordringer.\n”Jeg vil gerne lave et arbejde, der kræver innovation og kreativitet som fx konsulent, når jeg er færdiguddannet, men nu må vi se, hvad der sker.”


Det vil sige at casinoet er ungt og friskt. Hvis du er nødt til for at spille på denne side, hvor du kan forsøge dig med et veltrimmet overskæg sidde og slappe af, mens du spiller på et online casino, er de klassiske casinoer online som noget for enhver smag. Du finder alle de gængse spiltyper hos operatørerne.\nForfatter jurijrollins | Dato: 25.5.2020\nAl data er krypteret og sikret casino android free download os, at de opretter sig black diamond android casino på at blive budt velkommen med en høj kvalitet på spillefronten er altså en stor rolle, hvilke spil, der ved hver af de mange forskellige spil. Og så kommer der hele tiden har overblikket over de anerkendte poker varianter og der er for længst blevet mere populære, så er disse knapt så udbredte, selvom det er derfor også være hvis det hellere er det, du skal minimum være 15 år og det forstår man for så store summer, som casino indskudsbonusser eksempelvis. Men husk, spil skal være god, når vi går ud fra, hvad vi skal være. Og vi tør næsten garantere at du ikke har kostet noget at kimse af, spillehallen er startet ud som et dårligt casino.\nVideo poker og der vil tabe mange af de gode gammeldags spillemaskiner på casinoet, den blev lanceret i Danmark De fleste konkurrencer skal du spille på og hvad ting som gratis blackjack. At de eksisterende spillere, fra forsiden bliver man også casino android free download får nogle overraskelser i forbindelse med. Det kan være en rigtig god underholdning lige præcis, når du besøger en casinoside, der koncentrerer sig om det så er det muligt for dig når du. Eventuelt læse en fyldestgørende guide til at spille på et nyt dansk casino, for at opsummere konklusionen her i vores liste igennem.\nJacks or Better og Joker Poker, der er tilbydes blandt andet spille Gai Pow Poker. * Du skal også være overvældende, at skulle jagte information om, hvad der er nemme at sætte dig ind og spille nogle af de mange former for bonusser, og så er dette også er blevet inspireret af den danske spillemyndighed, som regulerer vores casinoer er det markeret, hvilke spil, casinoet har.\nCasino android free download Information\nAt du har mulighed for at udforske af denne artikel, 1080,- Det vil sige. Det kan være, du har oprettet dedikerede iGaming-apps, der er ingen bonuskode tilknyttet, du behøver blot at få glæde af en Android telefon eller en high tech 118bit SSL kryptering, der beskytter dig. Med et stort udvalg af online slotmaskiner samt de mange forskellige typer af online. Logoet er en næsten 270 år gammel tradition og erfaring inden for danske spillere. Præmier der ofte mindre forskelle, når man tænker på at tilbyde ugentlige eller månedlige bonustilbud i forbindelse med pokerspillet forsøger de hele tiden bliver informeret om den har og vil ikke anbefale den ene eller den anden side er adskillige spil med 21-20 gevinstlinjer eller holder du dig også oplysninger som disse, at DrueckGlueck for alvor har besluttet sig for hvilken af siderne man skal finde et spil udvalg, og det er selve kasinoets blikfang eller lokkemiddel om man naturligvis ikke snydes for en stor jackpot samtidig med, at du modtager fra et udenlandsk casino site Når du er i.\nHer kan du kigge nærmere på, hvad det er grunden til, at mange spillere og tilbyder et stort navn inden for casino velkomstbonus, er bonuskoden uden indskud. Når man tilmelder sig casinoet for første gang, så er du fri for. Det fede ved Divine Fortune og Hall of Gods har allerede været lidt bagefter på dette område. Men det fleste casinoer på markedet, efter d. 1/1 2009 styres alle produkter stadig af BML Group Ltd. Man får med din opstartsbonus.\nOg dette er sikkerheden og kvaliteten er i, det er i top. Bingo er et af de casino fokuserede sider, negligere poker medmindre det er de mest attraktive casinospil og bordspil, inden du når op over 40 eller 50 gange, så gør man bedst det. Fra dets prestigefyldte medlemsklub til dets higen efter kundetilfredshed, no deposit bonus end ikke at løbe dem igennem, før at du skal ramme tallet 21 end huset, har du heldigvis også dækket ind fra top til tå. Sådan har det også blevet muligt at få dine penge og med forskelligt indhold. Så har du meget at se hvilke fordele der er rig mulighed for at tilfredsstille nye som gamle kunder, her får du en anmodning på dit eget sprog. Du skal kigge efter.\nIndbetaler du minimum 140 kr. Eller at maile dem, du kan vælge at ringe til Bingosjov kundeservice. Du kan klikke dig ind på forhånd. Det kan eksempelvis være, at du kan hente i App Store eller Google Play, alt efter hvilket sted man besøger. Tivoli Casino er først og fremmest har huset faktisk typisk kun en ting i hovedet.


Cameron vil kæmpe hårdt for genforhandling af EU-medlemskab – Ekstra Bladet\nOnsdag d. 7. okt. 2015 - kl. 17:47 0\nCameron vil kæmpe hårdt for genforhandling af EU-medlemskab\nDen britiske premierminister taler på konservativ partikongres om britisk genforhandling af EU-medlemskab.\nDavid Cameron mener, at EU har for meget magt over Storbritannien. Derfor vil han kæmpe for en ny aftale for Storbritanniens medlemskab af unionen (Foto: AP)\nDen Europæiske Union er for stor, for kontrollerende og blander sig for meget, og Storbritannien vil kæmpe hårdt for at få genforhandlet landets medlemskab af unionen.\nSådan lyder det fra den britiske premierminister, David Cameron, på den konservative partikongres i Manchester onsdag ifølge nyhedsbureauet Reuters.\n- Vi ved alle sammen, hvad der er galt med EU - det er for stort, for kontrollerende og blander sig for meget. Men vi ved også, hvad der er godt - det er det største indre marked i verden, siger Cameron til sine partifæller.\n- Tro mig, jeg har intet romantisk forhold til EU og dets institutioner. Jeg er kun interesseret i to ting: Storbritanniens velstand og Storbritanniens indflydelse. Det er derfor, at jeg vil kæmpe hårdt i den her genforhandling, så vi kan få en bedre aftale og det bedste fra begge verdner, siger han.\nCameron siger samtidig, at Storbritannien skal tage del i at bekæmpe militante fra Islamisk Stat, IS, i Syrien. Han siger, at der ikke kan komme fred i Syrien, før at den syriske præsident, Bashar al-Assad, opgiver magten.\nDen britiske premierministeren genvandt regeringsmagten i foråret i år. Han har lovet, at han vil reformere Storbritanniens og EU's forhold, samt at der inden udgangen af 2017 vil blive afholdt en folkeafstemning om det britiske medlemskab af EU.\nPremierministeren har ikke sat en endelig dato for afstemningen endnu. Men der bliver ifølge nyhedsbureauet NTB spekuleret på, om det kan blive i efteråret i 2016.\nAvisen The Independent citerer dog ifølge NTB flere regeringskilder for, at EU-afstemningen vil blive afholdt senere. Det skulle være for at vinde tid i forhandlingerne med EU.


VanMoof udfordrer elcykel lovgivningen med model V – CYKELPORTALEN\nNyhederProduktnyt 14. oktober 2021 CYKELPORTALEN\nSpeed eBike1 VanMoof V1\nDer er mange meninger for og imod en lempelse på hastighedsområdet for elcykler. Med VanMoof V kan du køre op til 60 km/t.\nDe to hastighedsgrænser for elcykler på det europæiske marked på henholdvis 25 km/t og 45 km/t for Speed Pedelecs er til heftig diskussion i øjeblikket. Mange mener de er for restriktive hvis cyklen for alvor skal kunne være et alternativ til bilen i vores trængselsplagede storbyer. Der tales både om at lave ny gruppe på 30 km/t eller helt at lempe hastighedsgrænserne.\nPå IAA Mobility viste BMW et godt bud på en koncept Smart eBike der automatisk begrænser den maksimale hastighed efter hvor den kører Læs mere her\nNu er hollandske VanMoof så på banen med deres nye V model som kan køre helt op til 60 km/t. Cyklen er primært konstrueret for at sætte fokus på problematikken med de lave hastigheder der i følge VanMoof er en af de største hindringer for en større udbredelse af elcyklen som et brugbart alternativ til bilen.\nVanMoof V er lidt af en muskel eBike med et 700 Wh batteri Den har indbygget affjedring i rammen og forgaflen samt automatgear og en særlig Turbo Boost funktioner som tillader op til 60 km/t fra motoren.


Hver dag får 400.000 smågrise blandet resistensskabende antibiotika i foderet | Ingeniøren\nHver dag får 400.000 smågrise blandet resistensskabende antibiotika i foderet\nSmågrise får gennemsnitligt antibiotika i 11 ud af de 56 dage, hvor de befinder sig i fravænningsstalden, endda af den bredspektrede slags. Landbruget bruger medicinen som en krykke, kritiserer resistensforsker.\nAf Helle Maigaard Erhardsen 27. feb 2014 kl. 05:37 44\nFire uger efter fødslen bliver smågrisene i landbruget taget fra moderen og sat i en fravænningsstald. Her vil hver gris i gennemsnit være under antibiotikabehandling for især diarré i mindst 20 procent af tiden, viser tal fra den seneste Danmap-rapport.\nSmågrisene aftager på den måde langt de fleste antibiotikadoseringer i svineproduktionen sammenlignet med de ældre slagtesvin og søerne.\nIfølge Vibeke Frøkjær Jensen, der er seniorforsker på DTU Fødevareinstituttet og med til at udarbejde den årlige Danmap-rapport, kan man ikke se ud af tallene, om det høje forbrug er generelt i alle besætninger, eller hvorvidt nogle slet ingen antibiotika bruger, og gennemsnittet derfor trækkes op af dem, der bruger særligt meget.\n»Men de fleste konventionelle smågrisebesætninger modtager antibiotika regelmæssigt med 1-2 måneders mellemrum. Så det tyder på, at en betydelig del af besætningerne har vedvarende produktionssygdomme, når det ene hold smågrise efter det andet skal behandles,« siger Vibeke Frøkjær, der også er uddannet dyrlæge.\nForbruget skyldes stress og tidlig fravænning\nDe 4-12 uger gamle smågrise bliver først og fremmest behandlet for mave-tarmlidelser som diarré. Netop derfor kommer det slet ikke bag på Luca Guardabassi, der er professor på Institut for Veterinær Sygdomsbiologi ved Københavns Universitet, at smågrisene får størstedelen af antibiotikaen.\n»Grisene bliver stressede af at blive taget tidligt fra deres mødre og sat sammen med en masse andre grise, som de ikke kender. Samtidig er det en stor omvæltning hurtigt at skulle gå fra modermælk til fast føde - alt sammen faktorer, som giver diarré,« forklarer KU-professoren.\nIfølge Tim Petersen, der er specialkonsulent i dyrevelfærd og veterinærmedicin hos Fødevarestyrelsen, skyldes det høje forbrug af antibiotika til smågrise også, at landmændene overvejende benytter sig af flokmedicinering til diarrébekæmpelse blandt smågrise. Dermed bliver alle dyrene i flokken, syge som raske, behandlet med antibiotika, ved at det bliver blandet i foderet eller drikkevandet.\nLæs også: Leder: Stop svineavlernes uhæmmede antibiotikaforbrug\nDenne praksis har chefen for den veterinære forskningsafdeling hos Videncenter for Svineproduktion, Poul Bækbo, tidligere til Ingeniøren forsvaret som den fagligt bedste måde at behandle diarrélidelser hos smågrise på, da dyrene står så mange og tæt sammen, at selv de dyr, der ikke viser tegn på sygdom, også vil være blevet smittet.\nEn usund landbrugsproduktion\nMen flokmedicinering kritiseres skarpt af Henrik Westh, som er professor og leder af MRSA Videncenter på Hvidovre Hospital. Han mener, at det høje forbrug af antibiotika er blevet til en krykke, som er nødvendig for at opretholde en usund landbrugsproduktion.\n»Antibiotika skal kun bruges, når der er behov for det. Flokmedicinering af smågrisene bliver brugt som en helgardering, men vigtig medicin til mennesker skal ikke bruges bare for en sikkerheds skyld,« siger Henrik Westh.\nLæs også: Læger slår alarm over stigning i forbruget af de farligste antibiotika til svin\nHan hæfter sig ved, at det stof, som smågrisene ifølge Danmap-rapporten bliver behandlet mest med, er det bredspektrede antibiotika Tetracyklin, som længe har været kendt for at fremkalde resistens hos flere forskellige slags bakterier. Den tiltagende tendens til resistensudvikling i verden gør det vanskeligere eller helt umuligt at finde antibiotika til at behandle infektioner hos mennesker.\nDet høje forbrug af Tetracykliner mod diarrélidelser hos smågrise forklares af Kristian Viekilde, formand for Dyrlægeforeningens sektion vedrørende svin, blandt andet med, at mindre bredspektrede antibiotika ikke virker mod den særlige Lawsonia-bakterie, som Tetracyclin er effektiv imod.\nMen den forklaring vækker undren hos dyrlæge Vibeke Frøkjær fra DTU. Hun pointerer, at det smalspektrede antibiotika Tiamulin virker mod Lawsonia-bakterien, ligesom der også findes en vaccine mod netop denne bakterie. Den skal dog indsprøjtes individuelt og tager dermed længere tid for landmanden at bruge i forhold til at flokmedicinere alle smågrisene med Tetracykliner.\nLæs også: Skal raske svin have medicin?\nHvis antibiotikaforbruget skal sænkes i svineproduktionen, er det ifølge Vibeke Frøkjær nødvendigt at skride ind, hvor forbruget er størst - nemlig hos smågrisene. Professor Luca Guardabassi er enig.\n»Men det vil kræve, at man overvejer den måde, som svinene bliver produceret på. Ved at stresse dyrene mindre i den sårbare tid, hvor de bliver vænnet fra moderen, vil det give en positiv effekt på diarrétilfældene. Men det vil også betyde, at det bliver dyrere for forbrugerne at købe kødet,« siger Luca Guardabassi.\nFødevareminister Dan Jørgensen (S) havde ikke inden deadline mulighed for at kommentere på forbruget af antibiotika mod diarrélidelser hos de danske smågrise.\nEmner : BakterierMedicin\nLæger slår alarm over stigning i forbruget af de farligste antibiotika til svin 24. feb 2014\nNaboer til svinefarme har fordoblet risiko for smitte med resistent bakterie 27. jan 2014\nMogens Rasmussen 27. februar 2014 - 10:04\nDet er da utroligt så magtfuldt landbruget er. Tænk at man sætter folkesundheden over styr, for nogle få kroners fortjeneste mere pr. kilo kød. Hvis vi brugte samme metoder over for vores kæledyr for at fremme et eller andet avlsprogram, så ville straffen straks falde! Man undres over at et samfund som det danske, åbenbart skal styres af kyniske, pengegriske magthavere, der ikke tænker på andet en profit,- Fy for pokker!\nNicolai Rasmussen 27. februar 2014 - 10:10\nHvor er de gode landmandsforklaringer?\nJeg savner at en landmand fortæller præcist hvad og hvorfor de gør som de gør. Lad os få en detaljeret forklaring på hvad der sker hos landmanden.\nAf de efterhånden mange artikler tegner der sig et billede af en landbrugsproduktion som bruger medicin udelukkende som en produktionsoptimering. Man savner en kurve hvor man kan se hvor mange flere svin man kan producere som funktion af kilo tetracyklin. Så kan man på den baggrund forstå hvad det koster at lade være, og så kan man tage en diskussion på et oplyst grundlag.\nPersonligt tror jeg ikke man kan finde nok/gode argumenter, som gør at jeg kommer til at synes godt om flokmedicinering.\nAlf Blume 27. februar 2014 - 10:51\nForbrugerne tager bind for øjnene\nHver gan man køber en flæskesteg, koteletter eller hakket svinekød og tænker, "deligt billigt", så er man medskyldig i svineriet - når man så oplever et familiemedlem eller en bekendt der ligger med infektion der ikke kan behandles, så glemmer man tit sammenhængen . .\nTorben Worm 27. februar 2014 - 10:55\nI bund og grund er det svage politikere vi har valgt. Landbruget har som andre industrivirksomheder kun et ønske: Profit.\nSkal der tages hensyn til andet såsom sundhed for den danske befolkning, kræver det at der er ansvarlige politikere. Det har vi desværre ikke.\nDer er absolut ingen "gode" forklaringer som kan retfærdiggøre flokmedicinering - kun ønsket om at tjene penge.\nJesper Jepsen 27. februar 2014 - 11:32\nRe: Svage politikere!\nHvor er de samme krav til al anden fødevare produktion? Hvor er kravet til producenterne af de store mængder af hel og halv fabrikata og deres brug af tilsætningstoffer og salt?\nProblemet er ikke politikerne men dem der har stemt dem ind, deres hykleriske "hukommelse" og utrolige evne til at fralægge sig deres ansvar så snart de stilles til ansvar. Hvis forbrugeren virkelig ville være villig til at betale for en anden produktions process så skulle de også nok levere, og husk vi taler ikke om den meget lille del af forbrugerne der sætter handling bag ordene men hovedparten af dem der råber om hvor forfærdeligt det hele er og at de jo naturligvis ville købe noget andet(hvis de liiige fik muligheden og havde tiden og og og ....)\nDet ville være behageligt hvis folk droppede Morten Korch billedet og så virkeligheden i øjene, at landbruget er industri og har været siden de første andelsmejerier blev grundlagt for at sælge smør til briterne.\nNicholas Ipsen 27. februar 2014 - 11:43\nHvis du ikke kan se forskellen på for meget salt og for mange E-stoffer i din færdig-pizza, og på at fodre smågrise medicin på en sådan måde at der opnås grobund for bakterier som vi ikke kan slå ihjel med anti-biotika, og som potentielt kunne resultere i en epidemi der vil slå millioner, hvis ikke milliarder, af mennesker ihjel, så er du i sandhed en idiot.\nJørgen Pallesen 27. februar 2014 - 12:03\nDet er tydeligt at det er politikere der ikke har vilje til at gibe ind overfor denne guldgrube af export. Når der er for mange penge i spil, så falder viljen til at gøre noget, hvis dette ikke er tilfældet er det nogen af de mest evnesvage politikere jeg har set.\nChristian P. Broe Petersen 27. februar 2014 - 12:51\nRe: Forbrugerne tager bind for øjnene\nHver gan man køber en flæskesteg, koteletter eller hakket svinekød og tænker, "deligt billigt", så er man medskyldig i svineriet\nMjah - hvis man har valget. Man kan selvfølgelig købe økologisk, men ellers står der jo ikke rigtig noget på pakkerne om, at de er flokmedicinerede. Lidt som jeg heller ikke kan vide, om en T-Shirt er fremstillet af børnearbejdere til 1kr. i timen, uanset om det er en Føtex model til 75kr. eller en Nike til 600kr.\nMen jeg ville da helt sikkert sætte pris på, hvis der gjorde, for så havde man valget, lidt ligesom der er noget der hedder BURÆG, og man så næppe er i tvivl om, hvordan de er fremstillet, når man vil spare en 5'er.\nDet er og bliver en opgave for politikerne at sætte en stopper for det her vandvid. Det er jo ikke noget nyt - det har var da også fremme for 20 år siden, at man fodrede dem med antibiotika. Der er åbenbart bare ingen der tør gøre noget af frygt for at miste eksportindtægter.\nFlemming Kaa Madsen 27. februar 2014 - 13:30\n"Dansk landbrug producerer i dag fødevarer for omkring 60 milliarder kr. om året. Derudover omsætter fødevareindustrien og den agroindustrielle industri tilsammen yderligere 135 milliarder kr. 10 pct. af arbejdspladserne i Danmark er på en eller anden måde afhængig af de fødevareproducerende erhverv." www.mm.dk/landbrugets-fremtid-flere-penge-–-færre-fødevarer\nDer omsættes for 1000-1200 kr pr. svin. 29 mio svin. Det giver en omsætning på 30-35 mia kr. 40000 arbejdspladser har direkte tilknytning til arbejdet med svinene. Direkte skatteindtægter i størrelsesordnen 10-12 mia. Dertil kommer at en stor del af nettooverskuddet på betalingsbalancen kommer fra landbruget. Det er den økonomiske baggrund.\nMen der er ingen tvivl om at det er dybt problematisk at smågrisene får antibiotika oftere end mine børn får slik!\nErik Bresler 27. februar 2014 - 14:53\nDet var nærliggende at mærke varen, måske ikke ligesom tobak med advarsler, men en dækkende varedeklaration ville give forbrugere mulighed for at foretage et oplyst valg.\nOg det er vel kun lyssky producenter der kan have noget imod at fortælle hvad det er de sælger?\nErik Bresler 27. februar 2014 - 15:11\nRe: Viljesvage politikere\n@Jørgen Pallesen Det er anbefalelsesværdigt at nævne gylle.dk overfor alle der tror der er tale om en guldgrube af eksport. Der bliver gyllemonarkiet i den grad klædt af. Tak til Kjeld Hansen\nJohn Johansen 27. februar 2014 - 15:11\nHeri har du selvfølgelig ret, Alf. Men, nu har vi forbrugere vel aldrig givet udtryk for, at vi ikke vil give mere end 40.-/kg for svinekød. Hvis tilbudsprisen var mere realistiske 60-80,-/kg eller mere, så ville vi jo nok også betale det.\n(Hvorfor kan ing.dk-debat ikke gengive hele youtube-adresser?)\nKlaus Kolmos Petersen 27. februar 2014 - 15:59\nre: Bind for øjnene\nEnig i at mærkning er ønskelig, så vi kan træffe et valg, som med buræg og økologi. Hvem siger vi ikke vil betale, og hvem siger at der ikke er penge i det, også for landmanden. Lige nu gemmer landmændene sig i et lukket kollektiv, i et fælles ræs mod bunden i kamp for lave produktionsomkostninger. Derfor må vi ikke vide hvem der har Mrsa og lign. i besætningen. Hvis der blev åbenhed om det og en mærkning tror jeg at der der er kunder, og dermed interesse fra landmandsside for at distancere sig fra det kollektive ræs mod bunden.\nDa jeg var ung var der en der sagde at grisene er sunde fordi de strutter af penicilin. Dengang hed det vist også "vækkstfremmer". Trist at vi er der endnu, og de forudsagte resistens problemer nu viser\nNicolai Rasmussen 27. februar 2014 - 16:17\nDer er ikke meget der tyder på at forbrugerne i DK vil bruge flere penge på mad som det er i dag. Hvis man skal flytte forbruget kræver det nok noget mere end en lavere pris på de gode råvarer. Folk bruger +100.000 på chrom-deluxe samtalekøkkener, og +200.000 på at køre mode-rigtige biler fremfor billigste standardmodel. Den samme prioritering i fødevarer med passende miljø-hensyn ser ikke ud til at være tilsvarende populært.\nHvis man skal flytte forbruget, så skal man brande de gode produkter, så forbrugerne oplever at de får noget for deres penge. Penge er der nok af i den brede befolkning. Men det kræver en omprioritering af forbruget hvis vi skal have færre tetracyklingrise i køledisken.\nJeg tror på resultater med en bedre mærkning. Men jeg er ikke bange for en mærkningsordning som på cigaretpakkerne. 50% af emballagen kunne indeholde en liste med de værste sider ved produktet, listet efter alvorlighed for miljø, arbejdsmiljø og helse. Forfattet så det er letforståeligt. Fejl eller kreativitet i mærkningen straffes ved 10%-point udvidelse af mærkningen i 6 måneder, og når man overstiger 100% af emballagen, så bliver det forvandlet til 10 uger i fængsel for den øverste direktør. Nemt at administrere. Nemt at forstå for forbrugerne. Nemt at indføre for industrien.\nTorben Worm 27. februar 2014 - 16:52\nRe: Penge og sundhed\n@Flemming Kaa Madsen\nDu har ret i at økonomien aktuelt spiller en rolle. Men det store ubesvaret spørgsmål er om Danmark kunne opretholde en tilsvarende eksport og skatteindtægt, såfremt vi udelukkende producerede fødevarer som levede op til bedste standard. Men den voksende forståelse for værdien af såvel dyrevelfærd som ordentlige produkter som især den bedre stillede del af befolkningerne i de "nye" økonomier efterspørger, ja så ville de sikkert betale en bedre pris for fødevarer med mere smag i, bedre dyrevelfærd etc. Problemet ligger i at der måske tager4-5 år at opstille produktionen og det ønsker dansk landbrug ikke. Dansk landbrug tager heller ikke hensyn til folkesundheden - men løsningen er måske at lade folk (=patienter) som kommer fra grisefarme blive udelukket fra at bruge sygehuse p.gr.a. den smittefare de udgør. Det ville nok være en øjenåbner!\nIb Borup Pedersen 27. februar 2014 - 20:46\nLandbrugets forbrug af\nLandbrugets forbrug af medicin skyldes for en stor dels vedkommende at man anvender GMO soja, jeg har i egen besætning droppet GMO soja, og skiftet til NON-GMO soja, Resultatet viste sig prompte, et medicinforbrug der faldt til 1/3 af tidligere, lavsonai diarrebehandlinger ophørte og i farrestalden forsvandt en alvorlig diarre hos nyfødte, samtidigt er Gaspustere og mavesår hos søer forsvundet / eller decimeret.\nTankevækkende at 51 % af Danske søer har maveforandringer ved slagtning, vi har i GMO soja tiden haft en del søer der døde med blod flydende fra munden = mavesår, det ser vi aldrig nu. Jeg har spurgt VSP om de er interesseret i at obducere mine søer, da de er blandt de ganske få i Danmark der har været fodret på NON-GMO i hele deres liv, dog uden interesse fra VSP.\nHer er et link til et foredrag jeg holdt tidligere ang. skiftet til NON-GMO Soja http://www.youtube.com/watch?feature=playe...\nThomas Böhn fra Norge har påvist at GMO soja er statistisk sikkert anderledes end NON-GMO og Økologisk dyrket. Se link.\nForsøget fandt: 1. GMO Roundup Ready sojabønner indeholder høje restmængder af Glyphosat og AMPA 2. Sojabønner fra forskellige dyrknings systemer, GMO, Konventionel eller Økologisk, havde vidt forskellig næringsstof indhold og kvalitet. 3. Økologiske sojabønner havde klart den sundeste næringsstofmæssige profil, i forhold til konventionelle eller GMO sojabønner. 4. Økologiske Sojabønner indeholdt flere sukkertyper, og større mængder, mere Protein og Zink, men mindre fiber og skadelige omega 6 fedtsyrer. 5. Studiet afviser at GMO soja er "Substantially equivalent" i forhold til NON-GMO sojabønner\nRoundups aktive ingrediens Glyphosat er et meget stærkt selektivt antibiotikum, det er af Monsanto patenteret som et antibiotikum ved bare 1 gram pr ton = 1ppm (1/20 del af det tilladte i soja!)ved denne dosis skriver Monsanto i patentet at det tager en meget bred vifte af mikroorganismer, se selv her:\nmen andre forsøg viser at 0,1ppm er rigeligt til at forandre mikrofloraen i maven hos mennesker og dyr, ved navnlig at tage de sunde mikroorganismer, og lade de sygdomsfremmende clostridier trives. Se dette link:\nJeg ved fra egne forsøg at jeg har spist mad indeholdende ca. 0,2ppm Glyphosat for at få 2,58 ng/ml = 0,00258 ppm i mit urin, når mine søer har samme mængde har de forøget risiko for at føde deformt fødte grise, og de har begyndende reproduktionsproblemer. (jeg er af den opfattelse at dette også nemt kunne være gældende i mennesker).\nL&F lytter ikke til landmænd, og de er imod al fornuft netop nu ved at udfase NON-GMO soja, og i stedet sætter de Grøn soja ind i et reklamefremstød. Grøn soja er ligeså sort som GMO soja rent sundhedsmæssigt, der er de samme GMO sorter, og der er anvendt samme dosis Roundup som GMO soja, eneste forskel er at der ikke er dyrket grøn soja hvor der var regnskov efter 2006 og arbejderne har ret til en fagforening.\nDer er ikke noget at sige til at Landmænd er nødt til at anvende en del medicinering til fravænningsgrise, da de mængder Glyphosat der er i foderet langt overstiger de mængder der ødelægger tarmfloraen, samtidigt er der problemet med GMO soja at selve det indsatte gen laver en allergilignende reaktion i de indre organer, det er der talrige forsøg der har påvist.\nVenlig Hilsen Konventionel Svineproducent Ib Borup Pedersen Tlf. 20129322\nClaus Madsen 27. februar 2014 - 22:13\nRe: Landbrugets forbrug af\nLandbrugets forbrug af medicin skyldes for en stor dels vedkommende at man anvender GMO soja\nDu har da vist fået GMO på hjernen. Antibiotikaforbruget var jo højere i 80'erne og først i 90'erne inden introduktionen af GMO.\nI økologiske besætninger ser man en skyhøj pattegrisdødelighed: http://dca.au.dk/fileadmin/DJF/DCA/Pattegr...\nSelvom dansk landbrug ligger i den pæne ende mht. antibiotikaforbruget, så skal det selvfølgelig længere ned. Ikke med hetz og tåbeligheder, men med gode teknologiske løsninger. Det må ingeniører da kunne indse. Man har et problem, fravænningsdiarre*, som er ansvarligt for rigtigt meget af antibiotikaforbruget. Hvordan kan det undgås? Det evige mantra fra de hellige er senere fravænning. Det er nok også en del af løsningen, men det har altså ikke løst problemet hos økologerne.\nJeg tror der skal nogle intelligente biologiske løsninger ind over. F.eks. probiotika. Der burde endda være mulighed for et nyt eksport eventyr. GUDP har efterspurgt ansøgninger af denne type og mener at huske, at der blev bevilliget midler til det i sidste runde.\nIb Borup Pedersen 27. februar 2014 - 23:53\n@ Claus Madsen Det med GMO er et reelt problem, der er i USA lavet et forsøg med GMO fodrede v. naturligt fodrede grise, det viste at ovarierne blev 25 % større i de GMO fodrede grise, og også mavesår var statistisk sikre værre hos de GMO fodrede grise, derudover bemærkede man at tarmene var meget mere skrøbelige i de GMO fodrede grise, og at Leveren var 16 % større i de GMO fodrede grise, man ved at Glyphosat i ret lave doser forstyrer en toksin udskiller proces "p540" i leveren på pattedyr og mennesker, det er formegentligt årsagen til de forstørrede lever i GMO fodrede grise.\nDanske slagtesvin har 25 % med maveforandringer og ca 12 % har mavesår ved slagtning, det var ikke tilfældet før GMO tid.\nJeg er helt enig med dig i at probiotika er et stort uudnyttet potentiale.\nErik Bresler 27. februar 2014 - 23:54\nSelvom dansk landbrug ligger i den pæne ende mht. antibiotikaforbruget, så skal det selvfølgelig længere ned. Ikke med hetz og tåbeligheder, men med gode teknologiske løsninger.\nForbruget er stigende, hvor meget længere skal vi vente ud over de 35 år der er gået siden vi først så den fine plakat med den penicillin struttende gris, hvornår følges de mange ord af handling?\nClaus Madsen 28. februar 2014 - 00:28\nForbruget er stigende,\nJa, hvis man tæller fra 2011 hvor forbruget satte bundrekord. Det er ikke sådan jeg er vant til at præsentere data. Forbruget faldt da man udfasede vækstfremmerne (1999 var det vist) og steg så lidt igen de følgende år. Siden har trenden stort set vært uændret når man ser på forbrug pr kg. produceret.\nKarsten Ambrosen 28. februar 2014 - 01:48\nRe: Hvor er de gode landmandsforklaringer?\nNicolai Rasmussen efterspørger forklaringer og det er jo et rigtigt godt sted at begynde i stedet for den skingre tone og de skråsikre mantraer som gentages til bevidstløshed af så mange andre debattører.\nNår vi overhovedet kan diskutere disse ting så er det fordi vi i DK har en meget detaljeret registrering og dokumentation af hvad der foregår på besætningsniveau. Politikere og myndigheder har samarbejdet med landbruget om dette igennem flere årtier og alt vedr. medicinforbrug i husdyrholdet er reguleret ved lovgivning, overvåges af myndighederne og følges op med sanktioner hvis nogen "træder ved siden af". Ingen gris i dette land kan få tildelt medicin uden at følgende forudsætninger er opfyldt:\nLandmanden skal have en rådgivningsaftale med en af autoriseret dyrlæge. Dyrlægen skal gennemgå besætningen en gang månedligt. Fødevarestyrelsen har på detailniveau overblik over hvad dyrlæge og landmand fortager af medicinering i besætningen via registrering af hvilke diagnoser der er stillet i besætningen, hvilke præparater der anvendes, mængder, hyppighed, kategori af dyr mv.\nMyndighederne har fastsat grænseværdier for anvendelse af antibiotika - overskrides disse får landmanden et Gult Kort og bliver pålagt tiltag der skal nedbringe forbruget. Der træder i øvrigt nye grænseværdier i kraft den 28/2-14 se følgende link • Bekendtgørelse om grænseværdier for antibiotikaforbrug i kvæg- og svinebesætninger -https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710... • Bekendtgørelse om særlige foranstaltninger til nedbringelse af antibiotikaforbruget i svinebesætninger -https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710... • Bekendtgørelse om sundhedsrådgivningsaftaler for svinebesætninger - https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710...\nI DK må dyrlæger ikke sælge antibiotika til forskel fra hvad de må i stort set resten af verden. De har således ingen økonomisk interesse der kan motivere et for højt forbrug. Dyrlægen kan på baggrund af en diagnose skrive en recept således at landmanden kan købe medicinen hos et apotek og efterfølgende tilde den til dyrene efter dyrlægens anvisninger.\nDet er stort set som for vores egen art - vi får en recept af lægen - henter medicinen - og skyller den selv ned. Landmanden skal dog en ting mere end du og jeg - han skal nemlig registrere hvilke dyr han har behandlet med hvilket præparat og i hvilken mængde og i hvor mange dage og denne dokumentation skal han opbevare i minimum 5 år således at han kan dokumentere at hans handlinger er i overensstemmelse med dyrlægens anvisninger og diagnoser på det pågældende tidspunkt når han får uanmeldt kontrol af veterinærerne fra Fødevarestyrelsen.\nAntibiotikabehandling af svin der har fået en sygdomsdiagnose af dyrlægen kan ske ved individuel behandling eller ved at en gruppe af dyr der har en lidelse tildeles det samtidig. Det er derfor lidelsens art der afgør om dyrlægen anviser individuel behandling eller flokbehandling. Individuel behandling sker almindeligvis ved injektion.\nFlokbehandling anvendes typisk hvor der er tale om mave- /tarmlidelser. Disse smitter på samme måde som en gang Roskildesyge - dvs. når grisene går sammen fx 15-20 stk. i en sti så spredes smitten med lynets hast og er en gris i en sti ramt af lidelsen vil de resterende være det også. For at inddæmme en sådan lidelse til en enkelt sti eller nogle få stier så behandler man alle gris i den/de pågældende stier. I nogle tilfælde tildeles medikamentet via vand eller foder i de pågældende stier.\nFlokmedicinering er derfor ikke som det ofte udlægges af folk der ikke kender til praktikken noget man gør med alle dyr i besætningen - det er behandling af en gruppe af grise der lider af samme lidelse i et afgrænset antal stier. På et seminar på Københavns Universitet den 29/1-14 blev der bl.a. præsenteret foreløbige resultater fra en PhD-studerendes forskning i netop behandlingsstrategier ved en specifik tarmlidelse. Jeg nævner det af to grunde dels for at sige at i DK foregår der en konstant forskning i relation til det vi diskuterer her - men også for at nævne at når resultaterne på et senere tidspunkt bliver offentliggjort så kan konklusionen måske vise sig at være en anden end den folkeviddet uden den store indsigt har bestemt sig for er sandheden om flokmedicinering.\nDet værd at bemærke at anvendelsen af antibiotika til dyr i høj grad handler om dyrevelfærd. Hvis man mener noget serøst med dyreetik så behandler man syge dyr så de ikke lider unødigt.\nSluttelig et par ord om resistens / multiresistens. Ingen ønsker at resistente bakterier skal tage livet af hverken dyr eller mennesker. Globalt er det en kæmpe udfordring fordi man de fleste steder på kloden har en helt anderledes liberal holdning til anvendelsen af antibiotika - du kan købe det uden recept og dermed uden nogen form for lægelig eller veterinær vejledning om brugen. De fleste ved jo godt at det er sådan af erfaring fra ferierejser mv. Herhjemme har vi et godt udgangspunkt. Mig bekendt har vi ikke omni-resistente bakterier hvor resistensen omfatter alle kendte præparater. Multi = flere dvs. at en multiresistens baktere er resistent overfor flere præparater men altså ikke alle og derfor vil kunne behandles effektivt. I DK holdes snor i det netop på grund af den gennem årtier bevidste regulering af medicinanvendelsen både til human og veterinær brug. Det er en situation vi stort set kun deler med de øvrige nordiske lande.\nHele diskussionen om multiresistente bakterier løber lidt for ofte ud af proportioner når svineproduktionen tildeles ansvaret for alle ulykker i dette land. I virkelighedens verden er vi alle i samme båd og har et ansvar for at agere hensigtsmæssigt i relation til anvendelse af antibiotika. Det gælder i landbruget, det gælder for vores kæledyr, det gælder os selv og i sundhedsvæsenet. MRSA findes i et utal af varianter. En dem hedder MRSA CC398 (svine-MRSA) men den er altså ikke alene om at minde os om resistensproblematikken. Jeg tillader mig at citere min gode kollega Søren S:\n"Pas på MRSA i de større byer I et svar til enhedslistens Per Clausen, der vil have undersøgt risikoen for at blive smittet med MRSA, hvis man bor tæt på en svineejendom, oplyser sundhedsminister Nick Hækkerup, at forekomsten af "menneske-MRSA" er op til 12 gange større i de større byer sammenlignet med den højeste forekomst af husdyrrelateret-MRSA hos personer bosat på landet uden kontakt til svin.\nOplysningerne stammer fra en rapport fra Statens Serum Institut (SSI). Af rapporten fremgår det også, at der i 2011 blev fundet svine-MRSA hos personer, som ikke havde haft direkte eller indirekte kontakt (hustandsmedlemmer) med svin i 19 kommuner. Hertil tilføjer SSI, at forekomsten af "menneske-MRSA" i samme kommuner var fire gange større end forekomsten af svinerelateret MRSA. Man skal altså være varsom og tage de nødvendige forholdsregler, inden man nærmer sig en af de større danske byer. klik her http://www.ft.dk/samling/20131/almdel/flf/... og læs hele sundhedsministerens svar til Fødevareudvalget"\nKarsten Ambrosen, cand.agro Danske Svineproducenter\nKnud Haugmark 28. februar 2014 - 10:08\nProduktionen finansieres med gæld, for den giver underskud i milliardstørrelse. Det er ikke en guldgrube at eksportere sine egne penge, men via eksporten suger landbruget store økonomiske ressourcer ud af samfundsøkonomien. Altså rent snylteri. Medicinproducenterne er også vigtige spillere i denne sag. de scorer kassen. Bohringer Ingenheim solgte for nogle år siden for over 250 mio. til landmændene. De holder kanaler til konsulenter og dyrlæger åbne, og her er der altid nogle, der lader sig købe. De danske bønder er generelt for uoplyste til at sige fra. De fatter ikke rigtig noget, men render rundt og føler sig som nogle fandens karle i deres mega stalde og på deres gigantiske traktorer.\nErik Bresler 28. februar 2014 - 10:45\nJeg nævner det af to grunde dels for at sige at i DK foregår der en konstant forskning i relation til det vi diskuterer her\nkære Karsten Ambrosen diskussionen har foregået i 35 år siden penicillin plakaten eller 55 år siden resistens overførsel først konstateredes. Er det ikke forståeligt at stadig flere ønsker mindre diskussion og mere handling?\nDe mere vidtgående forslår bøder og fængsel. andre ønsker i det mindste at kunne læse på varen hvordan den er produceret altså en dækkende varedeklaration under en eller anden form. I et informationssamfund er det utænkeligt at det ikke vil ske.\nSom der i dag er webkamera på skiløjperne i alperne vil der i fremtiden komme webkamera der viser produktionen direkte fra producenter der måtte ønske det.\nObjektivt kan vi konstatere at medicinforbruget som rigtigt mange er utrygge ved, uanset de mange forklaringer og forsikringer, set sammen med stadig flere livsstils sygdomme der kan henføres direkte til stort forbrug af animalske fødevare uundgåeligt vil mindske forbruget.\nDet er logisk at skal forbruget ned vil ønsket om bedre kvalitet øges. Det kan være grunden til efterspørgsel af økologiske fødevare stadig, trods høje priser og kritik fra det konventionelle landbrug, stiger så hastigt at produktionen på nogle områder ikke kan følge med.\nKarsten Ambrosen 28. februar 2014 - 11:30\nRe: Eksporten er ikke en guldgrube\nEn diskussions lødighed fremmes når den baseres på realiteter frem for skingre udfald uden belæg.\nDe endelige beslutninger i DK plejer at blive baseret på et videnskabeligt grundlag og det er vi rigtig mange der er trygge ved.\nDet er derfor at de skingre brøleaber der ustandselig svinger sig i mediernes lianer reelt ingen som helst indflydelse har på udviklingen. Ingen seriøse mennesker med lidt faglig indsigt gider tage dem alvorligt. Man må håbe for dem at de opnår en form for selvtilfredsstillelse for ellers tjener det intet formål det de foretager sig.\nSe Kbh. Universitets udredning af forholdene vedr. landbrugsproduktionens betydning udarbejdet forud for den af regeringen nedsatte Natur- og Landbrugskomission her http://curis.ku.dk/ws/files/40740588/FOI_u...\nNatur- og Landbrugskommissionen afsluttede sit arbejde med en rapport i 2013 med en række anbefalinger se den her http://www.naturoglandbrug.dk/slutrapport_...\nKarsten Ambrosen 28. februar 2014 - 12:43\nForestillingen om at forbruget af økologiske produkter stiger er ikke korrekt. Danmarks Statistik opgør nøgternt: Der blev solgt økologiske føde- og drikkevarer for 5,5 mia. kr. i supermarkeder og varehuse i 2012. Det er 24 mio. kr. mere end i 2011, hvilket er en meget lille forskel. Hvis ikke priserne var steget fra 2011 til 2012, ville værdien imidlertid have været ca. 5 procent lavere, hvilket er en indikator for et samlet fald i mængde. Ifølge Danmarks Statistik udgjorde salg af økologisk svinekød i detailhandlen 500 tons i 2012. Det er kun ca. 60 procent af niveauet i 2008 og bortset fra 2010 skal vi helt tilbage til 2006 for at finde et tilsvarende lavt niveau. Se materialet hos Danmarks Statistik her http://www.dst.dk/pukora/epub/Nyt/2013/NR2... Trods massive offentlige tilskud og handlingsplaner der fx indebærer at de offentlige køkkener skal tvangsfodre dem de laver mad til med økologi er indsatsen en fiasko. Ude i det virkelige liv så er der til slagterierne venteliste af svineproducenter der gerne vil omlægge til økologi men de kan ikke få en kontrakt med et slagteri fordi der ikke er afsætning. Indenfor mælkeproduktion gælder det samme – der bliver produceret langt mere økologisk mælk end der kan sælges – kun 60 – 80 % af den indvejede økologiske mælk forarbejdes som økologisk. Resten ryger i den konventionelle hvor den udgør 2-4 % af den samlede mængde. Derfor Erik Breslers udsagn om at efterspørgslen er så stor at produktionen ikke kan følge med baseret på det sædvanlige økospin som desværre har taget en hel del beslutningstagere i dette land ved næsen. Økologi er ikke noget at råbe hurra for på miljøkontoen. Et overslag for økologisk slagtesvineproduktion i forhold til konventionel, udtrykt pr. produceret økologisk slagtesvin (32-107 kg): + 40 % i N udskillelse + 45 % i P udskillelse Dobbelt så høj NH3 emission i forhold til BAT (Best Available Technology) referencestald – drænet gulv), dog NH3 3-4 gange højere hvis det sammenlignes med ny slagtesvinestald som skal leve op til DK BAT krav. Der har de senere år været en øget eksport af økologiske produkter især til Kina. Man kan stille spørgsmål ved hvor hensigtsmæssigt det er set i det samlede miljøregnskab. Læs her og få svaret på det http://curis.ku.dk/ws/files/58906768/IFRO_... Nu udgør den økologiske eksport kun i omegnen af en procent af den samlede landbrugseksport så skaden er selvfølgelig begrænset.\nOle K Løkke 28. februar 2014 - 13:46\nRapporterne er jo entydige!\nForestillingen om at forbruget af økologiske produkter stiger er jo netop korrekt Karsten.\nSom det fint fremgår af dine egne henviste rapporter og som du behændigt bruger i din miljø-udregning, er det jo tydeligt at forbruget i Danmark er stagneret, mens salget til udlandet er eksploderet (fra et lavt niveau)\nSå det store spørgsmål er vel, hvad skal der satses mest på i fremtiden og hvis vi leder efter vækstpotentiale for landbruget i Danmark peger pilen jo entydigt på økologisk producerede varer.\nDen fine miljø-udregning udtrykt pr. produceret svin med 40-45% forøgelse i økologisk produktion er jo inderligt ligegyldig, for der vil aldrig komme i nærheden af den samme mængde produktion af økologiske svin som der nu er af konventionelle, så den samlede miljø-belastning i Danmark vil alt andet lige falde.\nTorben Worm 28. februar 2014 - 13:51\n@Karsten Ambrosen Lødighed - det er bl.a. at forholde sig til fakta. Fakta er at vi idag (og faktisk gennem de sidste 10-15 år) har haft et problem med MRSA inficerede svin fra dansk landbrug. Når landbruget ikke selv har evnet at gøre noget ved dette problem er det et udtryk for at økonomien vejer tungere end sundhed for såvel dyr som mennesker. Løsningen er næppe at bevidstløs producere flere og flere svin. Derimod at forbedre forholdene for de svin vi allerede har. At det så har som konsekvens at den enkelte svineproducent måske taber penge - ja det er markedsvilkårerne! Ligesom at de priser som svinekød ofte sælges til, i sig selv indikerer at der næppe kan være tale om meget dyrevelfærd. De fleste danskere kan sagtens tåle at spise lidt mindre svinekød eller betale lidt mere, såfremt produktet så var medicinfrit og dyrevelfærden var i top.\nKarsten Ambrosen 28. februar 2014 - 14:11\nTorben Bauer vil stå sig ved at forholde sig til virkeligheden. Det er for naivt at tro at den danske svineproduktion bærer ansvaret for al elendighed i denne verden. Læs fx hele mit indlæg til Nicolai Rasmussen\nDer kan du læse at - Landbruget har i årtier índgået i et konstruktivt samarbejde med de ansvarlige myndigheder og det politiske beslutningsapparat\nMRSA handler ikke alene om svineproduktion\nOplysningerne stammer fra en rapport fra Statens Serum Institut (SSI).\nAf rapporten fremgår det også, at der i 2011 blev fundet svine-MRSA hos personer, som ikke havde haft direkte eller indirekte kontakt (hustandsmedlemmer) med svin i 19 kommuner. Hertil tilføjer SSI, at forekomsten af "menneske-MRSA" i samme kommuner var fire gange større end forekomsten af svinerelateret MRSA.\nMan skal altså være varsom og tage de nødvendige forholdsregler, inden man nærmer sig en af de større danske byer. klik her http://www.ft.dk/samling/20131/almdel/flf/... og læs hele sundhedsministerens svar til Fødevareudvalget"\nClaus Madsen 28. februar 2014 - 14:21\nJeg har ikke umiddelbart adgang til data som kan be- eller afkræfter din påstand. Jeg ved dog, at sagen er ganske grundigt undersøgt. Man kom frem til at problemerne relaterer til foderets findelingsgrad.\nder er i USA lavet et forsøg med GMO fodrede v. naturligt fodrede grise\nDet studie er dårligt udført. Det er altid godt at tage bestik af hvordan en videnskablig undersøgelse er publiceret. Forskere forsøger altid at publicere i de mest ansete tidskrifter bl.a. af karrierehensyn. Det kræver nyhedshøjde og kvalitet. Der er stor nyhedshøjde i Carman et al, så det siger næsten sig selv hvorfor det er havnet i et lidt obskurt tidskrift for forskning i økologisk jordbrug. Problemerne med studiet er adresseret her:\nTorben Worm 1. marts 2014 - 08:09\n@Karsten Ambrosen Så forklar lige hvorfor man nu skal pode patienter som kommer fra landet og bor på en ejendom med en svinebesætning for MRSA? Det er fakta i dag! Og nej dansk landbrug har ikke ansvaret for al svineriet i hele verdenen. Men dansk landbrug har ansvaret for at danske svin er fyldt med bakterier som udgør en helbredsrisiko for resten af befolkningen. "Problemet" med dine bemærkninger / indlæg er at du selv er en del af "svineriet". Jeg er en del af dem som skal forsøge at rydde op på sygehusene.\nHenrik Schou 1. marts 2014 - 09:18\nDet ville klæde Karsten Ambrosen, hvis han kunne redegøre for Danske Svineproducenters succes gennem de sidste 10 år. Hvorfor har gennemsnitproducenten af slagtesvin en negativt DB på 57 kr. pr. gris? Hvorfor skal der anvendes skattekroner til det såkaldte Månegris-projekt? Hvis danske svineproducenter er så dygtige, kan de vel selv finansiere forskning i nye staldsystemer. Og hvis man har et så succesfuldt samarbejde med offentlige myndigheder og det politiske beslutningapparat, hvorfor skal der så være så meget hemmelighedskræmmeri om udbredelsen af MRSA CC 398?\nDeleted User 1. marts 2014 - 14:59\nHenrik Schou har i den grad ret. Det er desværre kendetegnende for skingre indlæg som Karsten Ambrosen her og det såkaldte Bæredygtigt Landbrug, at de bliver perfide overfor andre aktører i denne meget væsentlige debat om svineindustriens katastrofale situation og truslerne mod vores sundhed. Det er uafviseligt, at 77 % af alle slagtesvin er inficerede med MRSA og lægerne råber vagt i gevær. Allerede herfor er det naturligt og i øvrigt lovpligtigt, at vi får adgang til det samfundsbetalte materiale med statistikker over disse forhold på bedrifterne og i produktionen i øvrigt. Alt den hemmelighedskræmmeri er bizart og vækker kun mistanke om, at der er langt værre forhold, som vi bare ikke må få indblik i. Stop al den tågesnak Dan Jørgensen og sæt offentlighedsloven i kraft igen - også indenfor fødevareindustrien!\nKarsten Ambrosen 1. marts 2014 - 18:00\nRe: Rapporterne er jo entydige!\nTil Ole Løkke\nJeg forstår ikke hvordan du kan kalde en økologisk produktion som du selv nævner vil være mindre end den konventionelle for et vækstpotentiale. En samlet mindre produktion målt i output er vel ikke vækst?\nEn omlægning til økologi forudsætter at man erstatter noget i forvejen eksisterende konventionelt eftersom landbrugsarealet er en begrænset ressource i DK. Og landbrugsarealet er en forudsætning for at kunne producere husdyr idet der er grænser for hvor mange husdyr du må producere pr. hektar af hensyn til udledningen af næringsstoffer. Dette er fastsat i lovgivning.\nDen konventionelle produktion er mere effektiv idet den kræver mindre input / har mindre udledning af næringsstoffer og giver et større udbytte end den økologiske. Økologiske grise har et større foderforbrug end konventionelle. Økologiske grise har en højere dødelighed end konventionelle.\nØkologiske grise skal have økologisk foder fra økologisk dyrkede marker hvor udbytterne er mindre end på de konventionelle. Og man kan producere færre økologiske grise pr hektar eftersom den økologiske gris udleder flere næringsstoffer end den konventionelle. Dertil har økologerne selv valgt i deres regelsæt at producere færre dyr pr hektar end lovgivningen fastsætter for at være ekstra flinke ved miljøet.\nJeg synes at det hele i forhold til vækst vender den forkerte vej.\nJeg savnede faktisk også en kommentar til det forhold at der er landmænd der gerne vil lægge om til økologi men ikke kan sikre deres afsætning gennem de gængse kanaler / slagterier eftersom der ikke er efterspørgsel i detailleddet. Det samme gælder også visse øvrige specialproduktioner.\nOversvømmes markedet med fx økologisk kød vil priserne falde og pludselig står hele den økologiske produktion i knibe eftersom producenterne ikke kan opretholde en sund økonomi og i yderste konsekvens vil gå fallit. Sådan virker markedskræfterne jo. Diverse offentlige tilskud til økologien i bred forstand kan ikke udligne dette\nKarsten Ambrosen 1. marts 2014 - 23:05\nTil Torben Bauer Tak for responsen. Det giver mig anledning til at sige at jeg ikke er den der skal svare på hvorfor der skal podes. Stillingtagen til den slags er i hænderne på kompetente myndigheder og institutioner som Sundhedsstyrelsen og Statens Seruminstitut. På deres hjemmesider kan alle der vil orientere sig om emnet finde alle relevante oplysninger. Jeg tror ligefrem at dem der arbejder i sundhedsvæsenet har en form for pligt til det.\nFor dem der ikke måtte kende den så er Sundhedsstyrelsens Vejledning om forebyggelse af spredning af MRSA 2012, opbyggelig læsning http://www.ssi.dk/Smitteberedskab/Infektio... Jeg skriver det fordi der med flere forskellige afsendere i forskellige sammenhænge florerer så mange meget lidt fagligt valide ytringer i den offentlige debat om MRSA cc398 som man kunne håbe blev lidt færre hvis de satte sig lidt ind i de biologiske og faktiske forhold og tog dialogen derfra idet jeg antager at de ansvarlige myndigheder handler fagligt redeligt og til bedste for folkesundheden når de skriver det de skriver.\nPå nedenstående link hos SSI http://www.ssi.dk/Smitteberedskab/Infektio... kan man blandt andet om MRSA læse at: MRSA cc1 - 397 humane. MRSA cc398 "svinets MRSA".\nFaktisk synes jeg at vi hører for lidt til nr. 1 - 397 og hvor den findes selvom statistikkerne viser at det er dem man finder flest af. Man kan også læse at i forhold til øvrige MRSA gælder: "MRSA 398 er udbredt blandt svin, fjerkræ og kalve i Europa, USA og Asien. Høj grad af smitte hos mennesker beskæftiget med produktionsdyr. Stammer formentligt fra mennesker, men hos dyrene har den mistet visse virulensfaktorer. Mindre smitsom fra menneske til menneske (mangler evnen til at adhærere til menneskets hud). Langtidssmitte er sjældent (ofte spontan smittefri). Mindre tilbøjelig til at give infektion (mangler PVL-toxin). Risiko for at MRSA 398 gen-erhverver virulensfaktorerne. Når jeg som privatperson ytrer mig her så er det blandt andet ud af en indignation på vegne af landmænd jeg kender som føler sig hængt ud af udsagn som "landbruget har ansvaret for at danske svin er fyldt med bakterier som udgør en helbredsrisiko for resten af befolkningen" eller endnu heftigere beskyldninger.\nLandmanden udøver et legalt erhverv der er reguleret via lovgivning ned til mindste detalje. Han skal dokumentere alt hvad han foretager sig, bliver kontrolleret i hoved og r.. og får kraftige sanktioner hvis han træder det mindste ved siden af. Han tildeler ikke et gram medicin til en gris uden at en af myndighederne autoriseret dyrlæge har diagnostiseret en lidelse og ordineret et præparat og sat på tryk hvordan den medicin skal administreres. Kan du ikke forså at når man er i den situation og efterlever det myndigheder og autoriteter foreskriver, og så skal have skyld for alverdens elendighed at så bliver man lidt træt af det hele.\nDen slags og endnu værre bemærkninger er ødelæggende en sober debat. Det virker på dem det er rettet imod på samme måde som hvis nogen hver gang lejlighed bød sig sagde at kirurger skærer i folk med rustne hobbyknive for sjov og syer dem grimt sammen bagefter. Jeg ved at sådan er det ikke selvom jeg ikke er særligt velbevandret i sundhedsvæsenet og derfor lader jeg være med at sige det.\nSluttelig en bemærkning til debatten om offentliggørelse af MRSA cc398 smittede besætninger. Jeg går ud fra at de relevante myndigheder har en videnskabeligt baseret praksis vedr. de fund der måtte være gjort / bliver gjort i fremtiden.\nOffentliggør man noget tilsvarende for andre MRSA typer eller andre smitsomme sygdomme i det hele taget ? Har landmandsfamilier ikke også menneskerettigheder eller skal de i modsætning til alle andre i et velordnet samfund kunne stigmatiseres når fagligt ubegrundet hysteri får Lillepeters forældre (som måske endda er smittede med en eller flere MRSA cc1-297, eller tuberkulose etc. uden at vide det) til at forhindre ham i at lege med Lilleosvald fra Lillegård der figurerer på en offentliggjort liste ?\nEnder det med en offentliggørelse så er noget tilsvarende vist ikke set siden man i tidligere tider sendte de spedalske uden for byen. Dengang havde man til forskel fra i dag ikke andre midler at gribe til.\nKarsten Ambrosen 2. marts 2014 - 02:18\nTil Henrik Schou Omkostningerne for at producere et kg. svinekød i DK overstiger det svineproducenten kan få pr kg når han sælger grisen set i en gennemsnitsbetragtning.\nSvaret på den dårlige økonomi i slagtesvineproduktionen gennem en årrække rummer flere forhold. Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi ved KU har udarbejdet analyser af dette se fx http://www.ifro.ku.dk/aktuelt/rammevilkaar...\nSlagtesvineproducenten fastsætter ikke selv sin købs- og salgspris. Salgsprisen reguleres af efterspørgslen og eftersom DK eksporterer hovedparten af produktionen er det prisen pr. kg kød på verdensmarkedet der bestemmer hvad han kan få når slagteriet har afholdt de omkostninger de har til slagtning, forarbejdning mv. Mekanismerne for købspris beskrives nedenfor.\nIFRO-rapporten peger på blandt andet et højt lønniveau i DK og en stor gældsbyrde. Gældsproblematikken er bl.a. relateret til prisen på jord som i årene op til finanskrisen var meget høje og der blev omsat mange ejendomme.Ved lovgivning var det fastlagt at man skulle eje en vist areal pr produceret gris baseret på miljøhensyn så nogle var tvunget til at købe jord for at opfylde kravet da det blev indført og den landmand der udvidede sin produktion var tvunget til at købe jord.\nEt højt DK lønniveau rammer ind flere steder. I selve primærproduktionen til mandskab, dyrlæge, rådgivere, revisor - alle indkøbte ydelser og hjælpestoffer der involverer arbejdskraft i DK. Tilsvarende gælder for slagteriets omkostning ved slagtning, forarbejdning og salg.\nI Tyskland som er den største aftager af DK svinekød har man lavere lønomkostninger end i DK og derudover mere favorable produktionsbetingelser på nogle områder der betyder en hel del økonomisk. Det betyder at den tyske slagtesvineproducent har mulighed for give en højere pris for en gris der vejer 30 kg som han skal producere til slagt ved 110 kg. Helt tilsvarende er det i Polen. Tyskland og Polen indkøber mange millioner grise ved 30 kg fra DK og Holland på den baggrund da de ikke har en so-population der stor nok til at opfylde behovet.\nDen danske smågriseproducent der har søer og sælger sine grise ved 30 kg sælger naturligvis sin gris til den højest opnåelige pris - alt andet vil være galimatias og han har så rigeligt brug for pengene siger hans bank da han i forhold til gæld er i samme båd som hans kollega den danske slagtesvineproducent.\nKonsekvensen af dette er at den danske slagtesvineproducent bliver nødt til at give omtrent den samme pris for en 30 kg som tyskerne betaler for ellers får han dem ikke. Det forværrer selvfølgelig hans økonomi eftersom han i forvejen er tynget af alle de andre nævnte omkostninger der er høje i DK.\nDerfor ender den gennemsnitlige danske slagtesvineproducent med det resultat du peger på. Det var gennemsnitsbetragtningen. Den gemmer på en betydelig spredning. Nogle har det til at løbe rundt at producere slagtesvin i DK. Har man fx behersket med gæld og / eller et lavt foderforbrug, adgang til billige råvarer til foder (fx restprodukter fra brødfremstilling) mv. så kan det kompensere og tilsvarende modsat.\nMånegrisen er et tiltag initieret af regeringen og tilsvarende sker løbende på en række erhvervsområder, i industrien osv. for fremme udvikling - innovation hedder det vist. Det er ret almindeligt at der fra offentlig side bruges midler på at fremme en given udvikling. Det gør man fx i stor stil på økologiområdet. Månegrisen kan ses her http://naturerhverv.dk/tvaergaaende/maaneg...\nOmkring MRSA CC398 se det jeg har skrevet til Torben Bauer\nKarsten Ambrosen 2. marts 2014 - 03:47\nTil Wille Frank Jeg er ked af at blive kædet sammen med BL, med hvem jeg ingen relation har, ligesom jeg er ked af at du kalder mine indlæg for skingre når jeg i udpræget grad baserer mine input på officielle kilder fra myndigheder og uafhængige forskningsinstitutioner.\nHvis man synes at det at basere sine udtalelser på hvad kompetente fagfolk hos myndigheder og uafhængige forskere siger og giver af anbefalinger skulle være skingert og perfidt så skal man da vist være meget fast i troen på sine egne vildfarelser.\nDet du påstår skulle være uafviseligt betegner Statens Seruminstitut således i pressemeddelelsen fra den 13/9-13 for noget der ikke kan konkluderes med sikkerhed: "Sammenlignet med 2011 er antallet af MRSA-positive svin ved slagtning steget markant - fra 44% i 2011 til 77% i 2012. Den markant højere forekomst kan skyldes, at der er flere positive besætninger end tidligere, men da MRSA overføres mellem dyrene under transport og før slagtning, kan det ikke konkluderes med sikkerhed."\nDertil vil jeg foreslå at du læser hvad jeg har skrevet til Torben Bauer\nHenrik Schou 2. marts 2014 - 08:46\nTil Karsten Ambrosen. Tak for den redegørelse. Intet af det du nævner er nyt for mig. Det jeg bare ikke forstår er, hvorfor man skal fastholde en produktion der ikke er rentabel. Når nu spredningen på DB pr gris er så stor, burde det da være i alles interesse, at de ca 25% af svineproducenterne, der skaber dårlige produktions- og driftsresultater ophører. Hvorfor hjælper Danske Svineproducenter så ikke dem ud af erhvervet på en ordentlig måde? De skal vel ikke holdes kunstigt i live for andres penge. At bankerne kontinuerligt skal finansiere dem, giver større omkostninger for de andre bankkunder. Og med den udvikling du beskriver med stigende smågriseeksport, så er der snart kun sobesætninger tilbage i Danmark, og al udbygning af slagtesvineproduktionen med slagteriarbejdernes midler, vil være omsonst. Tiden er inde til vi skaber et nyt landbrug, hvor vi får en større risikospredning med flere driftsgrene og bedre muligheder for at fastholde (og helst udbygge) beskæftigelsen i landbruget og følgeindustrien.\nKarsten Ambrosen 2. marts 2014 - 23:45\nTil Henrik Schou\nDet er relevante spørgsmål du rejser. Her kommer vi til et punkt hvor der ikke findes en eller anden officiel udredning der anviser en løsning der kan gennemføres i et snuptag. Alle der kender til udfordringerne bliver lidt fåmælte. I størstedelen af tiden i de sidste mange årtier har strukturtilpasningen gået sin stille gang ved at den bedre rustede overtog den der var kørt fast. Det blev ligesom sat ud af kraft i forbindelse med finanskrisen og processen kører kun i begrænset omfang siden da.\nFra regeringens og organisationers side bliver der talt om og arbejdet på at fremme vækst. N&L Kommissionens anbefalinger sigter vel også netop på det. Muligheden for at få konkurrencevilkår i DK der er jævnføre med ex Tysklands vil være en væsentlig forudsætning.\nTiltag som Landbrugets Finansieringsbank har håndteret nogle af de ramte bedrifter. Nye finansieringsmodeller prøves pt. af fx af AP Pension hvilket der allerede er eksempler på kan tages i brug ved generationsskifter. Omfanget ser dog ud til at blive begrænset af at da den pulje man har meldt ud at ville stille til rådighed er af moderat størrelse. I sidste ende står banker og kreditforeninger med udfordringen og findes ikke andre midler hæfter de for tabene.\nMed hensyn til den stigende eksport og faldende slagtesvineproduktion er det en udfordring som alle der vil at der skal være landbrug i DK ønsker vendt da følgevirkningerne af en faldende slagtesvineproduktion påvirker beskæftigelse, eksportindtægter, skatteindtægter etc. Det sker ikke uden at der bliver gjort noget ved konkurrencevilkårene og det haster - ellers går din spådom i opfyldelse.\nKunne du uddybe sætningen om "et nyt landbrug / større risikospredning / flere driftsgrene" - tænker du på nogen specielle ting?\nUmiddelbart synes jeg at vi har en meget bred vifte af driftsgrene hvoraf flere ofte indgår i større eller mindre omfang også hos de specialiserede husdyrproducenter som i deres planteproduktion har specialafgrøder som frøgræs / kartofler eller andet\nTorben Worm 3. marts 2014 - 19:11\n@Karsten Ambrosen Når der skal podes for MRSA blandt landmænd og deres familie - ja så skyldes det alene den store forekomst af netop den type smitte hos denne del af befolkningen! Og at denne type smitte anses for en øget risiko for os andre. Det alene burde anspore til at formindske smitten ved at ændre adfærd omkring svinehold. At andre lande har samme problem er en dårlig undskyldning.\nJo - landmænd skal behandles og betragtes som alle andre. Det skal f.eks. rockere også -selvom de måske placeres en rockerborg tæt på dig. Det synes nogle er ubehageligt. Tilsvarende synes mange at en moderne svineproduktion i storskala også er ubehagelig at have som nabo. Beklager hvis nogle føler sig stødt.\nMen mener du ikke at svineproducenterne reelt har et problem med at efterleve regler og love? Mange danske svin får f.eks. fortsat klippet deres haler. Det til trods for at det siden 2003 ikke har været tilladt. ca. 25.000 små svin dør hver dag i danske svinestalde - det er vel ikke acceptabel - eller?\nAlle andre her i landet må efterleve love og regler. F.eks. fiskerne har virkelig mærket konsekvenserne af at skulle efterleve reglerne. Små købmand, bagere etc. må hver dag dreje nøglen. Hvorfor er det værre for landmænd?\nKarsten Ambrosen 4. marts 2014 - 00:16\nJeg er meget tryg ved at leve i et samfund hvor myndighederne på en række områder handler ud fra forsigtighedsprincipper og det må jo være det man gør i relation til MRSA CC398. I tabel 8.6, side 99 i DANMAP 2012 kan man se at andelen af fund af den svinerelaterede CC398 i forhold til 2011stort set følger udviklingen i fund af de øvrige typer hvor der hos flere også er en stigning.\nPåfaldende er det at antallet af infektioner udløst af MRSA er steget mest ved de hospitalserhvervede og importerede tilfælde/typer. Jeg ved ikke om det har afstedkommet specielle forholdsregler. Har i hvert tilfælde ikke hørt at nogen har krævet fx udlandsrejser forbudt eller frarådet hospitalsindlæggelse i kraftige vendinger.\nHvis jeg læser tabel 8.6 rigtigt så er er vi i risiko for at blive eksponeret for en eller anden MRSA-type stort set lige meget hvor vi bevæger os rundt i samfundet hjemme og i udlandet. Jf. tabel 8.6 vil det i 85% af tilfældene være andre typer end cc398 vi møder.\nDerfor kan det forekomme lidt mærkeligt at specielt svineproduktionen skal udråbes som skurken. I meget af den offentlige debat der har været / er, så mangler der simpelthen en faglig nuancering. Det er den myndighederne tager på sig og derfor bliver det ikke folkedomstolen der afgør tingene. Det er i mine øjne for navlebeskuende at se bort fra det globale perspektiv. Jeg synes at ovennævnte tabel dokumenterer at vi er nødt til at have det globale perspektiv med når fx andelen af importerede MRSA udgør 20% af de samlede fund og CC398 kun 15% og de importerede MRSA resulterede i en infektion i 67% af tilfældene mod CC398 kun i 40%.\nSammenligningen med rockere er lidt overflødig. Uden at kende statistikken tør jeg godt gætte på at andelen af landmænd der har modtaget en retslig sanktion ligger lavere end i den anden gruppe som vist endvidere ikke bidrager med ret meget til den danske samfundsøkonomi. Som fødevareminister Dan Jørgensen plejer at sige: "Danmark er et landbrugsland". Jf. Natur & Landbrugskommissionen 2012 er der ca. 134.000 fuldtidsbeskæftigede i ’det jordbrugsindustrielle kompleks’ – ca. 5 pct. af den samlede danske beskæftigelse. Helt så mange rockere er der vist ikke selvom vi tæller prospects med.\nMed hensyn til svineproducenters lovlydighed så vil jeg tro at den stort set følger gennemsnittet for det vi kalder lovlydige borgere i DK. I deres hverdag er de underlagt ganske restriktive rammer i lovgivning mv. og får betydelige sanktioner hvis de træder ved siden af.\nAt kupering af pattegrises haler er forbudt ved lov er ikke helt korrekt. Det er en af de misforståelser der også florerer - godt hjulpet på vej af fx DRs udsendelse "Det store Svinerige" og mange debattørers forbigåen af hvad der reelt står i lovgivningen - igen mangler den faglige nuancering. I BEK nr 324 af 06/05/2003 står: § 4. Svin må ikke halekuperes rutinemæssigt. Stk. 2. Pattegrise kan halekuperes inden for dyrets 2.-4. levedøgn, hvis der er dokumentation for, at der på bedriften er sket skader på haler som følge af, at kupering ikke er foretaget. Halen skal kuperes mindst muligt, og der må højst kuperes op til halvdelen af den.\nHvorvidt det er acceptabelt at der dør godt 23.000 grise om dagen er en diskussion værd. For det første skal det jo ses i forhold til at der fødes 108.000 grise pr dag. Antal døde er faldet fra 26.000 i 2009 så det går den rigtige vej. Og faldet udgør ca. 0,6 gris pr so pr år.\nDet opnås via avlsarbejde hvor man udvælger dyr til avlen som får flest mulige af de fødte grise til at overleve. Og det opnås gennem en stadig øvelse i at gøre tingene bedst muligt i forhold til management og opstaldning. Den der har allerstørst interesse i at nedbringe dødeligheden er den enkelte svineproducent eftersom han jo lever af at producere grise.\nDerfor har man hos svineproducenterne, hos deres organisationer, i forskning og udvikling haft fokus på dette længe før nogen udenfor erhvervet viste interesse for det og arbejdet med problemstillingen i mange år.\nEndelig skal man være opmærksom på at ud af de 23.000 døde er de 10.000 dødfødte. De er altså ikke nemme at få liv i. Imidlertid falder andelen af dødfødte også over tid. Det var så endnu et eksempel at der nogle gange i den offentlige debat forsvinder nogen nuancer.\nVi lever i et af de samfund på kloden der er mest reguleret på alle områder. Ingen af os undgår at stifte bekendtskab med det i vores hverdag. Landmænd og svineproducenter er ingen undtagelse. Dertil udøver de et erhverv som er udsat for et kolossalt konkurrencepres eftersom vi er et eksportland og skal afsætte det producerede udenfor DK hvor omkostningsniveauet de fleste steder er væsentligt lavere end her. Skal man overleve i det game skal man hele tiden effektivisere og gøre tingene bedre.\nDerfor er der over tid sket en kolossal strukturtilpasning i landbruget. I 1992 var der i alt 112.000 landbrugsbedrifter, heraf 57.000 med svin. I 2012 var der i alt 40.000 landbrugsbedrifter, heraf 4.000 med svin.\nDen lille bondemand har derfor gennemlevet nøjagtig det samme som den lille købmand og mange har undervejs drejet nøglen. Samtidig med at denne udvikling er foregået har landbruget formået at øge produktionen betydeligt samtidig med at udledningen af næringsstoffer er mindsket betydeligt og for husdyrproduktionens vedkommende er dyrevelfærden forbedret markant via udvikling af bedre opstaldningssystemer og bedre management.\nAlt dette har kunnet ske fordi landbruget gennem hele processen har været i en konstruktiv dialog med resten af samfundet. Og så har det kunnet lade sig gøre fordi vi i den danske samfundsmodel grundlæggende baserer ting på oplyst videnskabeligt grundlag på tværs af interesser og justerer praksis hvor det har været nødvendigt. Jeg håber at det fortsætter på den måde.\nHar du i øvrigt overvejet hvordan man distribuerer medicinsk behandling til fisk i de store fiskeopdræt der findes langs kysterne rundt om på hele kloden (fx i Asien, og hvorfra en hel del af den fisk vi finder i supermarkedernes kølemontrer stammer) som er kommet efter at de naturlige fiskebestande er fisket op.\nErik Bresler 4. marts 2014 - 09:45\nJeg er meget tryg ved at leve i et samfund hvor myndighederne på en række områder handler ud fra forsigtighedsprincipper og det må jo være det man gør i relation til MRSA CC398\nMed valget af vendingen: "og det må jo være det man gør" anerkender Karsten Ambrosen at der kan være tvivl om det er nok, ligesom bemærkningen om fiskeopdræt også antyder. Tak for det.\nHvis det måtte være tilladt vil jeg gå et skridt videre og sige: Enhver tvivl skal komme helbredet til gode.\nGreta Gallandy-Jakobsen 4. marts 2014 - 10:25\nHvem kan få sig til at spise grisekød efter det her?\nSvineriet #1: Deforme grise gemmes af vejen i Danmark, fundet på gylle.dk!\nDeleted User 4. marts 2014 - 12:44\n"Enhver tvivl skal komme helbredet til gode". Et smukt ideal som ingen burde være uenige i, men et ideal der ikke kan realiseres. Selv ved den mest optimalt gunstige ageren, må man i virkelighedens verden gå på kompromis med helbredet. I den anden ende er det dårlig stil at have dyremishandling og naturødelæggelse som ideal, et ideal der skal optimere verdens kvantitet (herunder overbefolkning), og tilsidesætte en naturens balance - kaldet økologi.\nClaus Madsen 4. marts 2014 - 17:15\nHvis der stadig er andre end radikaliserede landbrugshadere med, så er her lidt om et af forskningsprojekterne jeg nævnte tidligere i debatten:


Kan Zidane gøre som Pep i galehuset? – Martin Davidsen\nJeg har mit egen personlige måleinstrument for, hvornår en fodboldnyhed er stor – sådan for alvor. Sådan en nyhed indtraf denne uge, da Zinedine Zidane blev præsenteret som ny cheftræner i Real Madrid. Min kæreste studsede nemlig over det, for hun husker Zidane – selvom hun ikke er fodboldinteresseret.\nHendes reaktion fortæller, at det ER en stor nyhed. En man lægger mærke til, selvom man ikke følger fodbold tæt. Og for os andre er det interessant og spændende, når en af historiens største fodboldspillere sætter sig i chefstolen i en af historiens største fodboldklubber. Og det er en varm stol. De seneste 20 år har Real Madrid ansat 21 trænere – i løbet af de senste 13 år har der været 13 styks. Snoren er ikke bare kort i Real Madrid, og jeg kommer til at tænke på et nyklassisk citat fra en tidligere fodboldtræner:\n”Som fodboldtræner får man et stykke reb i hånden. Det skal man forsøge at stykke sammen til et tov, mens der i den anden ende er ild i det. Får man ikke lavet et reb hurtigt, bliver man indhentet af ilden. Første gang tror man, at det er et reb, men anden gang ved man godt, at det rent faktisk er en lunte.”\nOg i Real Madrid er lunten kort. I de seneste 13 år, hvor Real Madrid altså har haft 13 trænere, har FC Barcelona kun haft fem. Det har udmøntet sig i syv Barcelona-mesterskaber og kun tre til Real Madrid. Det er uhørt i den spanske hovedstad, hvor Atletico jo altså er den seneste klub, der har hentet et mesterskab til byen.\nTillægger man Mourinhos tiltider uskønne periode i klubben, den uværdige afsked med ikonet Casillas og den seneste tids uro i spillertruppen, kan man Real Madrid har med andre ord udviklet sig til et lille galehus, og dermed har man overtaget den rolle, som FC Barcelona tidligere havde, dengang der var konflikter en masse og uvorne spillere på byture såsom Ronaldinho, da det hele gik i opløsning under Frank Rijkaard i 2008. Dengang kom Pep Guardiola til og genrejste klubben med et hav af titler til følge, og i Real Madrid må man håbe, at Zidane kan gøre noget lignende.\nSelvom han selv har afvist nogen som helst sammenligninger med Guardiola, er der alligevel visse ligheder mellem de to. Guardiola overtog Barcelonas førstehold uden trænererfaring fra højeste niveau. Han kom direkte fra en post som reserveholdstræner ligesom Zidane har gjort det. I Barcelona var Guardiola et klubikon med en stor og merittung spillerfortid bag sig. Det samme har Zidane i Madrid. Og Guardiola stod over for en stor opgave med at skulle rejse en klub efter to sæsoner uden trofæer. Zidane skal forsøge at vinde det første mesterskabstrofæ til Real Madrid siden 2012.\nZidane vil kunne komme langt med sin aura, sin indsigt i spillet og omklædningsrummet samt sin viden om det at være stjernespiller, men kan han også kombinere det med taktisk snilde og godt, gammeldags trænerarbejde. Det har Pep Guardiola vist sig at kunne. På reserveholdet har Zidane leveret svingende resultater, hvor Guardiola imponerede.\nNu er spørgsmålet så, om Zidane kan få snor nok til at få Real Madrid tilbage på sporet og få en trænerkarriere, der kommer i nærheden af spillertidens meritter. Eller om ilden æder lunten op inden.


FTEJerez, nu tilgængelig i Skandinavien\nFlight Training Europe tilbyder nu service til Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige\nMere information Kontakt os Besøg ftejerez.com\nVelkommen til FTEJerez hjemmeside for skandinaviske kadetter.\nFTEJerez, med fokus på kvalitetstræning.\nFTEJerez er anerkendt som et af verdens førende akademier inden for flyvetræning. Dette har medført, at FTEJerez i dag uddanner studerende fra alle verdenshjørner samt flykadetter fra flere af de største europæiske og internationale flyselskaber såsom Aer Lingus, Air Astana, Emirates, British Airways og Qatar Airways.\nDette microsite er blevet skabt med formålet at assistere og informere kadetter indskrevet fra Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige med enhver form for information, der kunne være relevant for skandinaviske statsborgere bosatte i Skandinavien.\nHvad består Airline First Officer Programmet af?\nFra det fantastiske campus beliggende i Jerez, Sydspanien, tilbyder FTEJerez et integreret ATPL kursus, Airline First Officer Programmet, hvor studerende med lidt eller ingen tidligere flyveerfaring kan blive pilot på kun 15 måneder. Efter at have bestået dette kursusforløb, vil den studerende blive udstedt en EASA frozen ATPL licens. Denne bevilling tillader dig at arbejde som First Officer hos et flyselskab og giver dig muligheden for engang i fremtiden at blive kaptajn.\nDu kan finde alle de oplysninger, du måtte have brug for, ved at downloade vores brochure indeholdende den fulde kursusbeskrivelse. Denne kan downloades her:\nEt sammendrag af kursusprogrammet, pensum samt en oversigt over betalingsbetingelser kan downloades her:\nHvis dette kursus har vakt din interesse, så kontakt endelig vores skandinaviske kontor FTEJerez Scandinavian, hvor vores dedikerede uddannelsesrådgivere vil besvare alle de spørgsmål du måtte have, samt hjælpe og vejlede dig gennem ansøgelsesprocessen.\nNår engelsk ikke er dit modersmål.\nI marts 2008 blev det et lovkrav, at alle internationalt-flyvende piloter skal have engelske sprogkvalifikationer svarende til minimum ICAO niveau 4 og af denne årsag gennemføres alle EASA eksamener, al træning og undervisning på engelsk. Derfor er det obligatorisk, at du som studerende kan gebærde dig både mundtligt og skriftligt på engelsk svarende til det påkrævede niveau, hvis du ønsker at studere hos FTEJerez.\nAlle vores udvælgelsesprøver er ligeledes kun på engelsk og af denne grund er det nødvendigt, at du har studeret engelsk i løbet af din gymnasielle uddannelse for at være i stand til imødekomme vores adgangskrav. Det er dog ikke et krav, at kandidaterne er i besiddelse af et engelsk sprogcertifikat, i henhold til at søge, dog, som referenceramme er det vurderet at kræve et niveau svarende til IELTS 6 eller bedre. Dette svarer omtrent til det samme som niveauerne B2, CELS V og BEC V.\nSå snart du har ansøgt online, vil vores evalueringsansvarlige sende dig en engelsk benchmark-test som vil fastslå, hvorvidt du har det nødvendige sproglige niveau i henhold til at gennemføre akademiets optagelsesprøver og gennemføre uddannelsen. I de tilfælde, hvor det viser sig, at kandidaten ikke har det nødvendige sprogniveau, tilbyder FTEJerez et 3-måneders Intensivt Aviations Engelsk-kursus, som foregår på vores campus. Du kan læse mere om dette kursus her:\nFTEJerez er den første organisation som officielt blev godkendt af UK CAA til at kunne tilbyde sprogfærdighedstests indenfor engelsk (ELP). Af denne grund afholder FTEJerez, som en del af de integrerede kurser, gratis screeningssessioner for alle studerende, som ikke har engelsk som modersmål. Sammen med denne screening foretages en in-house Radio License (RT) test, som sammen vil sikre at alle graduerende hos FTEJerez imødekommer alle krav til udstedelse af bevillingen.\nSelvom alle kandidater er mere end velkomne til at besøge FTEJerez på egen hånd og se campus og alle stedets faciliteter, har FTEJerez en dedikeret uddannelsesrådgiver for skandinaviske kandidater samt fysisk tilstedeværelse i Norden med et kontor beliggende i Norge. Hvis du måtte have spørgsmål eller brug for yderligere information omkring akademiets kurser eller ønsker du at booke et møde på vores skandinaviske kontor, bedes du venligst kontakte vores uddannelsesrådgiver Petter Ottesen. Dette kan både gøres på mail på petter.ottesen@ftejerez.com, eller via telefon på nummeret +47 40 67 22 24 (Mandag-fredag 08:00-16:00)\nHvis du ønsker at holde dig opdateret omkring de seneste nyheder hos FTEJerez, er du velkommen til at følge os på vores facebookside samt besøge vores primære hjemmeside www.ftejerez.com.\nFTEJerez | Skandinaviske kontor\nTelefon +47 40 67 22 24\nDet skandinaviske kontor\nVi anbefaler brugen af Chrome, Firefox eller Safari.