Musikhuset aarhus privat dansk porno / Prut babyolie\nMen jeg har aldrig set ham ædru, og nu er han. Alle sov, hunde, katte, krester, men farmand s lidt uddd. Politiet gad stadig ikke komme. Gadefejervognen stoppede, og føreren ringede til politiet. Gadefejervognen stoppede, og freren ringede til politiet.\nAllan Olsen - Gæstebog Sabai Sabai - 3 Photos - 63 Reviews Sex Shop I Odense Jasmin Sex Skrevet af Per. Er der nogen her, der ved, om AO nogensinde har indspillet en sang, der handler om at være født på Læsø? Jeg har fornyligt overhørt en samtale, der kraftigt antyder det? full av escort girls oslo nett chat vålåsjø webcam big boobs noveller. Superchat dk chat login escort i nordjylland - think thai body massage aalborg gamle mænd og unge kvinder randlev gratis dansk amatør. KerzenstÜberl - 1070 Wien Best Similar Sites BigListOfWebsites Swingerklub mangler unge mænd Sex teacher Stepfather Rough sex, sex hungry Cheating Foot fetish Public Pale Innocent. Det er noget, vi betaler, fordi vi er tvunget. Massage Tantra Massage, prostata, massage, sadomasochimo Terapuetk, massage.\nmen er set bedreâ Det sker. Velkommen til Vendsyssel, hvor det ogs er svrt at finde ud af om butikkerne har bent, de tager hverken skilte eller varer ind om nattenâ. Så jeg fik et fint opredt værelse. Så tak for turen. Da vi var ved at køre, kom Lines far slingrende i fuld fart. Jeg skulle sove hos min bror, som imidlertid sad i det Irske hav og holdt je med nogen vindmller. Så er der hende i baren. Prøver igen: Hej Allan, Jeg har nu levet med "Jøwt" siden udgivelsesdatoen, fik den håndbragt fra CD-Baren.\nEn smuk nat at kre alene igennem, hvert et vejskilt startede en ny historie. Desvrre var han s fuld at det eneste han kunne sige var "Yld". Jeg blev s forbavset at jeg kiggede rundt p tankstationen flere gange for fyr søger fyr escort vendsyssel at se om det nu ogs VAR min bil han sad. Han var røget i totterne på eksfruen, et 20 år gammelt skænderi, så han skulle væk i en fart. . S tak for turen. "Yld" var alt hvad der var til. Så vi tog en godnatøl, og talte i tunger om gamle dage. Hej Allan, Jeg har nu levet med "Jwt" siden udgivelsesdatoen, fik den hndbragt fra CD-Baren. Jeg skrev først sangen, mens vi var i studiet - på hotelværelset i Aalborg, hvor jeg havde fornøjelsen af at spille den for en tilredt og stærkt henført Johnny Madsen, en nat vi holdt midtbyen vågen efter en Madsen-koncert på Nordkraft - eller Skråen. (Der var også et skilt der viste vej til Thaimassage Måske skuman.) Turen hjem gik over Øksenhede, den bedste udsigt i Vendsyssel, på en klar dag i 70-erne kunne man se de Sovjetiske missilkrydsere ligge ude i Ålbækbugten, og Natos ved siden. Han bor i kollektiv med Ronnie Strm, og er stadig til the RockÂn Roll lifestyle.Â Men han er dlme skv i bolden. S er det er en billig baggrund at brillere.Da krestens bedste veninde ville have mig med hjem, hun er 25, var det tid at bryde. Jeg tror ikke jeg har krt turen over Hjrring til Frederikshavn i. En smuk tur, men midt om natten må man køre på fornemmeren og hukommelsen. De sad heldigvis p Fidel, min brors Grand Danois, som vejer 85 kilo Det nskede jeg ikke at gentage. S vi tog en godnatl, og talte i tunger om gamle dage. Så har det udviklet sig til høflige udvekslinger med de lokale, med hvem man har fulgtes via spiritus til noget man - i øjeblikket - opfatter som en højere bevidsthed, kun med gensidig gevinst. Han var rget i totterne p eksfruen, et 20 r gammelt sknderi, s han skulle vk i en fart.Â Skipper er n af de mest kosmiske hippier jeg kender, men sjov og en dygtig grafiker og fotograf. Så er det op til baren at vurdere, OM man kommer igen - og om man så har penge. S jeg fik et fint opredt vrelse. Jeg skulle sove hos min bror, som imidlertid sad i det Irske hav og holdt øje med nogen vindmøller. Denne morgen kunne man se til Skagen, turen videre går forbi Allans fødehjem, ned gennem fyr søger fyr escort vendsyssel Vandværksskoven, forbi Bangsbo, og videre ud af byen til Sæby af den gamle landevej, ned til havnen i Sæby og få mere kaffe, og tænke på præstens datter fyr søger fyr escort vendsyssel ved Sæby. Præcis sådan får jeg det af "Jøwt Når jeg har lyttet lidt tager jeg selv over, kører turen ad Hjørringvej mange år før din mor og dig, i samme ærinde, jeg længes mod Sverige på min måde, og kender ham der er bange for. Den er nu god nok Der sker noget sært når jeg lytter til den: Jeg spillede et pinsejob i Vrå for et par år siden, OK, men er set bedre Det sker. Og huske viadukten i Sindal, og pigen der boede ude p marken ved Ravnshj, storbondens datter og en weekend i Langholt. Jeg synes det var lidt srt at der ikke var get en alarmâ Men han havde meldt det for 2 timer siden, men politiet gad ikke komme, og de fleste butikker havde bare en fupalarm, der bestod af et skilt i vinduet, og ikke andet. Jeg kunne dog lugte at han trak vejret, s jeg krte ud for at finde en kop kaffe og et rundstykke. Hvorfor sover du i min bil?" Drengen vgnede, anede ikke hvor han var, men det gik op for ham at det var galt. Moderen er 3-4 år ældre end mig, og var rundt omkring i byen da jeg spillede og var med til arrangere koncerter med CV, Gnags, Delta/Cross etc. .\nI musikforretningen, efterflgeren til FinnÂs Butik, ved siden af Sussi og LeoÂs hotel, var ruden smadret, der hang et stort stykke glas lige ud i luften, kun holdt plads af lidt gummi, og der var hul helt ind i butikken. Desværre var han så fuld at det eneste han kunne sige var "Yld". Ham havde jeg heller ikke set i. Sidst jeg var der vågnede jeg op med to store sorte testikler svingende foran øjnene, og i de frygtelige sekunder inden jeg vågnede helt, troede jeg at det virkeligt var gået helt galt aftenen før, hvor jeg havde været ude og hærge med brormand. Vgnede ved 7-tiden efter 3 timers svn. En smuk nat at køre alene igennem, hvert et vejskilt startede en ny historie. Jeg havde betinget mig mit eget kammer. Og en hund jeg reddede op af en en vinter, og fik 50 kroner for ulejligheden. Sidst jeg var der vgnede jeg op med to store sorte testikler svingende foran jnene, og i de frygtelige sekunder inden jeg vgnede helt, troede jeg at det virkeligt var get helt galt aftenen fr, hvor jeg havde vret ude og hrge med brormand. Gï til sang, skrevet af Uffe Gaden.


Marriott at the Brooklyn Bridge - New York - FDM travel giver råd til en bedre ferie\nFå et tilbud på Marriott at the Brooklyn Bridge\nBekræftelse på tilbud på Marriott at the Brooklyn Bridge\nVi har nu modtaget din forespørgsel på tilbud på Marriott at the Brooklyn Bridge.\nEt udemærket mellemklassehotel i Brooklyn, tæt på subwaystationer.\nMarriott at the Brooklyn Bridge er et dejligt mellemklassehotel med gode faciliteter, heriblandt fitnesscenter, indendørs swimmingpool, sauna og spa. Som det ligger i hotellets navn, er der ikke langt til Brooklyn Bridge, ca. 1,5 km - så her har du mulighed for at få et fantastisk panoramaview af New York Skyline. Brooklyn må virkelig siges at være vokset og er idag rig på kultur og newyork-stemning, med et væld af spisesteder, barer og hyggelige kaffe-shops. Der ligger flere subway-stationer indenfor 200 meter fra hotellet, så selvom du ikke bor side om side med Times Square og 5th Avenue på Manhattan, er det nemt at komme til de populære områder og spændende seværdigheder på Manhattan.\nVærelserne på Marriott at the Brooklyn Bridge er rummelige efter New-York standard, har aircondition, minibar, telefon, safeboks, mulighed for at lave kaffe og te, strygefaciliteter, premium-senge, badeværelse med bruser/badekar, hårtørrer. Derudover er der tv og internet.\nMarriott at the Brooklyn Bridge er et fint valg, hvis du holder af at opholde dig i Brooklyn, men gerne vil have mulighed for at komme til Manhattan på kort tid.\nTIP: Når du har taget turen over Brooklyn Bridge, så læg vejen forbi Pier 17, hvor der er opført et lille shoppingcenter. Selve centeret hører måske ikke til de mest imponerende, men du finder nogle skønne terrasser ud mod vandet og på centerets øverste etage, hvor du kan nyde synet af Brooklyn Bridge og East River. Området her - South Seaport District har også nogle hyggelige gader med forretninger.


Thomas Gress | TV 2 Lorry\nKV 2017 Personlige stemmer 74 Nye Borgerlige in total 2874\nHvorfor skal alting være et nulsumsspil. Det er meget ærgerligt. En langsigtede trafikpolitik ville levne plads til alle hensyn. Visionen om en cykelvenlig by er beundringsværdigt, men folk kører ikke bil for sjov. De gør det af hensyn til deres arbejde. Lad os derfor sikre fremkommeligheden for alle.\nManden er jo en pamper.\nDe bør gå hånd i hånd.\nForudsat det målrettes børn og unge. En aktiv og rigt fritidsliv understøtter børns udvikling, og det giver store afkast på lang sigt. Kommunen bør også understøtte udviklingen af børns øvrige kreative kundskaber, såsom inden for musik, kunst, håndværk, mv.\nJeg har ikke tillid til, at forvaltningens smag er god nok til at vurdere, hvad der er "kunst" eller "kultur", i hvert fald af den slags, der er penge værd.\nEn massiv andel af de offentlige midler målrettes allerede socialt udsatte. At omdele gratis champagne havde nok haft større effekt. Lad os få nogle effektmålinger på de kommunale indsatser, så vi ikke fortsætter med at famle i blinde.\nDerfor skal alle flygtninge hjemsendes hurtigst muligt.\nKonkurrence blandt udbydere kommer altid forbrugerne til gode. I dette tilfælde borgerne.\nI 1960 var der 24 folkeskoleelever pr. lærer. I dag er der godt 10. Børnene, der voksede i 1960'erne havde flere psykiske skavanker, lærte mere, og var mere trygge. Antallet af lærere i klasseværelset har næppe meget med sagen at gøre. Hvad der til gengæld er afgørende er elevernes respekt for læreren, og lærerens evne til at skabe ro og tryghed i klasseværelset. Det fordrer læringen.\nDerfor skal kommunen udnytte frikommuneordningen til at få langtidsledige i arbejde gennem kreative løsninger.\nKun i det omfang, at det modvirker den senmoderne forgrimmelse, som byplanlæggerne syntes at have omfavnet siden 1920'erne.\nMen sætter man først ind når børnene er nået teenagealderen, da er det for sent. Man skal sætte ind langt før - allerede i dagsinstitutionerne. Ellers udretter man intet.\nGrønne åndehuller er ikke synonymt med naturområder. Vil man natur, så kan man bo på landet. Byen bør derimod forskønnes med flere træer, så vi forvandler de store gader til flotte boulevarder, og de mange parker og anlæg skal fremstå pæne og vedligeholdt. Æstetik er ikke kaos, men orden.\nDer bor enormt mange dygtige, kreative og ressourcestærk folk i København. Kommunen bør understøtte det private initiativ ved at fjerne barrierer og forhindringer, der bremser dette, ikke ved at agere amatørvært til kulturelle arrangementer.\nKommunen skal styrke repatrieringsindsatsen, så flere utilpassede udlændinge får større beløb for at rejse hjem. Det vil aflaste de offentlige finanser gevaldigt på sigt.\nFlygtninge bør hjemsendes.\nIndkomstaftrapning af ydelser svarer til at øge marginalskatten. Det er uhensigtsmæssigt.\nBørns trivsel og sunde opvækst bør være samfundets hovedfokus. Flere pædagoger er godt for børnenes trivsel, men også samfundsøkonomien på sigt.\nOpskriften på velstand fik vi for 242 år siden: "Det eneste, der er nødvendigt for at forandre et samfund fra det laveste barbari til den mest velstående civilisation, er fred, lave skatter og en udholdelig retshåndhævelse". Mere er der ikke at sige om det.\nKøbenhavn har Danmarks højeste grundskyld og nogle af landets højeste kvadratmeterpriser. Ja!\nThomas Gress' medieprofil på paqle.dk


#24 Tog i produktion - Aarhus Letbane\nHer er Aarhus’ første letbanetog\nDer er fart på Stadlers fabrikker i Tyskland og Schweiz, hvor produktionen af vogne til Aarhus Letbane er i fuld gang. I alt skal der produceres 26 letbanetog.\nDe første kontroller melder om, at kvaliteten er i top i de første letbanetog.\nDet er ikke kun letbaneanlægget, der tager form. Også de letbanetog, der skal køre på skinnerne er nu i produktion på leverandøren Stadlers fabrikker i Tyskland og Schweiz.\nStadler skal levere to forskellige typer af letbanetog til Aarhus Letbane:\nTango er et sporvognstog, der primært skal køre på strækningen Grenaa-Aarhus H.\nVariobahn, der er en sporvogn, skal især køre på strækningen Odder-Aarhus H-Lisbjerg-Lystrup.\nInspektion og godkendelse af letbanetogene og deres tilhørende udstyr er en omfattende opgave, og den indgår som en del af den samlede sikkerhedsgodkendelse, som Aarhus Letbane skal igennem.\nEn sporvogn om måneden\nStadler og eksperter fra både Aarhus Letbane og Midttrafik er i tæt dialog. Jens Michael Toft, som er projektchef for Aarhus Letbanes tog, besøger løbende Stadlers fabrikker, og han melder om høj kvalitet i både indretning og håndværksmæssig udførsel af letbanetogene.\n− Sideløbende med produktionen af de i alt 26 letbanetog gennemføres der inspektion og kvalitetskontrol af det udstyr, der skal monteres i vognene. Fra begyndelsen har kvaliteten været i top, fortæller Jens Toft og tilføjer, at Stadler skruer op for produktionen af letbanetog til Østjylland:\n− Stadler fremstiller en komplet sporvogn om måneden i Berlin, mens det tager to måneder at fremstille et komplet sporvognstog i Schweiz, siger Jens Toft.\nErfaren assistance i kvalitetskontrollen\nAt Aarhus Letbane er den første af sin slags i Danmark, og at man derfor ikke kan trække på eksisterende erfaringer og godkendelser, gør kvalitetskontrollen særligt omfattende. Derfor er det tyske firma VCDB blevet hyret til at bistå med kvalitetskontrollen.\nVCDB har stor erfaring med at kvalitetssikre den type letbanetog fra Stadler, som skal bruges til Aarhus Letbane, da VCDB tidligere har assisteret Bergen Bybane med samme opgave.\nSe stemningbilleder fra produktionen\nProduktionen af Danmarks første letbanetog er nu så langt fremme, at vognkasserne har fået Aarhus Letbanes karakteristiske gråblå farve.\nDet første letbanetog er kørt på testområdet i Berlin. Til sommer kommer det til Aarhus.\nHoldegrebene i loftet har den karakteristiske røde Aarhus Letbane-farve.\nVognkassen til en Variobahn, der består af fem sektioner.


Fortællingen.dk » Antologi » Ildfugle, bd. 1\nIldfugle, bd. 1\nEmner: fantasy, fra 12 år • Se alle anmeldelser af: Antologi • • 16. oktober, 2005\nEn vellykket samling af fantasy-noveller fra en række kendte forfattere.\n”Ildfugle” (Firebirds) er ikke blot titlen på denne antologi (som Sesam har valgt at splitte op i to dele), men også et imprint under Penguin Group, som er specifikt dedikeret til at udsende værker, der henvender sig både til teenagere og voksne. Det har så blandt andet givet udkast i denne samling, som ifølge titelbladet skulle rumme både fantasy og science fiction. Hvis man er inkarneret SF-læser, må jeg dog indrømme, at første bind skuffer, for det rummer kun fantasy. Til gengæld er det alt sammen velskrevne stykker af gode forfattere – nogle er allerede kendt på dansk, men vi her oplever andre for første gang. Og som en ekstra bonus en kort tegneserie illustreret af Charles Vess.\nGroft sagt kan man inddele historierne i dette bind i to lejre: rendyrket fantasy, hvor personerne bevæger sig hjemmevant i en magisk verden, og den mere minimale fantasy, hvor det fremmede bryder ind i vores verden.\nI første kategori falder Sherwood Smiths ”Skønhed” om en prinsesses møde men den (viser det sig) charmerende skurk, som hun har frygtet hele sit liv – historien er faktisk en fortsættelse til en af hendes bøger, men står ganske godt på egne ben; Nancy Springers ”Mariposa”, som er en af samlingens perler, om en teenager, der mister sin sjæl og skal finde frem til den igen – til tider lidt for didaktisk, men ellers vellykket; Meredith Ann Pierce’s ”Y’s fald”, som er en gendigtning af et keltisk sagn; Michael Cadnum’s korte, mytologiske fortælling ”Medusa”; Patricia A. McKillips ”Byndley”, som er en stemningsfuld historie om en flugt fra elverriget; og sidst men ikke mindst Kara Dalkeys ”Ishavens frue”, som er en gendigtning af HC Andersens ”Snedronning”, som finder sted i et japansk miljø og føjer nogle interessante vinkler til den oprindelige historie.\nOm end der er nogle rigtig gode noveller (især Springer og McKillips stykker) i denne del af samlingen, finder jeg dog mine personlige favoritter i de tekster, der lader magien træde ind i en verden, som i al fald minder om vores.\nHer er bl.a. Delia Shermans ”Kotillon”, som er et sjovt twist på den klassiske historie om den mystiske, romantiske fremmede, som viser sig at rumme andet og mere, end øjnene ser; i ”Spædbarnet i døgnboksen” byder Megan Whalen Turner på den ganske humoristiske historie om barnet, der vokser op i en bank, mens det afventer sin skæbne; og Lloyd Alexander går helt nye veje i forhold til resten af sit forfatterskab i ”Max Mondrosch”, der er en slags Kafka light; og så er der jo ”Den sorte ræv”, som er en folkesang, forfatteren Emma Bull har bearbejdet, og som Charles Vess har illustreret på mesterlig vis. Det er rart at se en kvalitetstegneserie listet ind i læsernes bevidsthed på denne måde.\nDette første bind af ”Ildfugle” burde tiltale både voksne og teenagere, som også formålet var. Der er dog en overvægt af historier, som nok vil ramme bedst ved de romantisk indstillede piger/kvinder, selv om det ikke behøver afskrække de mandlige læsere. Antologier er en form, som er underrepræsenteret på dansk, men har den fordel, at man altid kan springe en enkelt historie over, hvis ikke den tiltaler én – personligt har jeg dog læst den fra ende til anden. ”Ildfugle” rummer ingen direkte kiksere.\nSkulle der endelig knyttes en smule kritik til udgivelsen, som ellers er smukt håndteret af Sesam og kompetent oversat af Arne Herløv Petersen, må det være manglen på dansk redigering. Naturligvis har Sharyn November redigeret den oprindelige bog, og hendes bemærkninger til de enkelte noveller er ganske fyldestgørende – de ville dog have stået stærkere, hvis de var blevet komplementeret med et stykke om forfatternes eventuelle udgivelser på dansk og en opdatering af diverse internet-henvisninger.\nIldfugle, bd. 1, redigeret af Sharyn November. Oversat af Arne Herløv Petersen. Sesam, 2005. Forside: Cliff Nielsen. Originaltitel: Firebirds


BETÆNKNING om decharge for gennemførelsen af budgettet for SESAR-fællesforetagendet for regnskabsåret 2013\nDokumentforløb : A8-0110/2015\nPE 541.303v03-00 A8-0110/2015\nom decharge for gennemførelsen af budgettet for SESAR-fællesforetagendet for regnskabsåret 2013\n– der henviser til det endelige årsregnskab for SESAR-fællesforetagendet for regnskabsåret 2013,\n– der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for SESAR-fællesforetagendet for regnskabsåret 2013 med fællesforetagendets svar(1),\n– der henviser til der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 219/2007 af 27. februar 2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR)(5), særlig artikel 4b,\n– der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0110/2015),\n1. meddeler den administrerende direktør for SESAR-fællesforetagendet decharge for gennemførelsen af agenturets budget for regnskabsåret 2013;\nom afslutning af regnskaberne for SESAR-fællesforetagendet for regnskabsåret 2013\n– der henviser til Revisionsrettens beretning om årsregnskabet for SESAR-fællesforetagendet for regnskabsåret 2013 med fællesforetagendets svar(8),\n– der henviser til Rådets henstilling af 17.februar 2015 om meddelelse af decharge til fællesforetagendet for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2013 (05306/2015 – C8‑0049/2015),\n– der henviser til der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 219/2007 af 27. februar 2007 om oprettelse af et fællesforetagende til udvikling af en ny generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR)(12), særlig artikel 4b,\n1. godkender afslutningen af regnskaberne for SESAR-fællesforetagendet for regnskabsåret 2013;\nmed bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af budgettet for SESAR-fællesforetagendet for regnskabsåret 2013\n– der henviser til sin afgørelse om decharge for gennemførelsen af budgettet for SESAR-fællesforetagendet for regnskabsåret 2013,\nA. der henviser til, at SESAR-fællesforetagendet ("fællesforetagendet") blev oprettet i februar 2007 til at forvalte SESAR-programmet (forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum), der har til formål at modernisere lufttrafikstyringen i Europa;\nB. der henviser til, at SESAR-projektet er opdelt i en "definitionsfase" (2004-2007) ledet af Eurocontrol, en første "udviklingsfase" (2008-2016) finansieret af programmeringsperioden 2008-2013 og forvaltet af fællesforetagendet og en "implementeringsfase" (2014-2020), der kører parallelt med "udviklingsfasen"; der henviser til, at det forventes, at implementeringsfasen skal ledes af erhvervslivet og andre interessenter og vil bestå i produktion og gennemførelse i stor målestok af den nye lufttrafikstyringsinfrastruktur;\nC. der henviser til, at fællesforetagendet begyndte at arbejde uafhængigt i 2007 og at "implementeringsfasen" er nødt til at komme i gang;\nD. der henviser til, at fællesforetagendet er udformet som et offentlig-privat partnerskab med Unionen og Eurocontrol som stiftende medlemmer;\nE. der henviser til, at budgettet for SESAR-projektets udviklingsfase 2008-2016 er på 2 100 000 000 mia. EUR, som skal betales med lige store bidrag fra Unionen, Eurocontrol og de deltagende offentlige og private partnere;\n1. fremhæver fællesforetagendets vigtige rolle med hensyn til at koordinere og gennemføre forskning i SESAR-projektet, som er et af søjleprojekterne i det fælles europæiske luftrum; bemærker også, at SESAR-projektets implementeringsfase blev påbegyndt i 2014;\n2. bemærker, at Revisionsretten har anført, at fællesforetagendets årsregnskab for 2013 i alt væsentligt giver et retvisende billede af dets finansielle stilling pr. 31. december 2013 og af resultaterne af dets transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med dets finansielle bestemmelser;\n3. konstaterer, at der på fællesforetagendets endelige budget for regnskabsåret 2013 var opført 64 300 000 EUR i forpligtelsesbevillinger og 105 400 000 EUR i betalingsbevillinger; konstaterer desuden, at udnyttelsesgraden for forpligtelses- og betalingsbevillingerne lå på henholdsvis 99,6 % og 94,7 %;\n4. bemærker, at fællesforetagendets udviklingsfase pr. 31. december 2013 omfattede projektarbejde udført af 16 medlemmer, inklusive Eurocontrol, på programaktiviteter, der involverede mere end 100 private og offentlige enheder og underleverandører, hvilket førte til, at 333 ud af 358 programprojekter blev gennemført eller færdiggjort under den tredje flerårige rammeaftale;\n5. gør opmærksom på, at der var indgået forpligtelser for 100 % af Unionens og Eurocontrols bidrag, der skulle betales til de øvrige 15 medlemmer under den tredje flerårige rammeaftale på 595 000 000 EUR; bemærker endvidere, at der var blevet afholdt betalinger for 55 % af dette beløb, svarende til 316 000 000 EUR, frem til den 31. december 2013, mens de resterende 45 % (279 000 000 EUR) forventes at være udbetalt pr. 31. december 2016;\n6. anerkender, at fællesforetagendet i 2013 indgik sin fjerde flerårige rammeaftale, som trådte i kraft den 1. januar 2014 og forventes at gælde i de tre år, der er tilbage af fællesforetagendets levetid; bemærker, at den fjerde flerårige rammeaftale indeholder bestemmelser om reduktion af antallet af projekter til 250, primært gennem fusion af igangværende projekter, og tildeling af 38 000 000 EUR til finansiering af nye operationelle aktiviteter; anerkender, at denne tildeling finder sted gennem fællesforetagendet og vil være et resultat af synergierne fra de ovennævnte fusioner;\n7. opfordrer fællesforetagendet til at aflægge rapport til dechargemyndigheden om bidrag fra alle andre medlemmer end Kommissionen, herunder om anvendelsen af reglerne om vurdering af bidrag i naturalier, sammen med en vurdering fra Kommissionen;\n8. noterer sig, at fællesforetagendets bestyrelse den 13. december 2013 ifølge aftale med Kommissionen midlertidigt vedtog de finansielle bestemmelser for programmeringsperioden 2014-2020; minder om, at de finansielle bestemmelser er blevet vedtaget i overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning(15) med virkning fra den 1. januar 2014;\n9. bemærker, at de finansielle bestemmelser for fællesforetagendet er udarbejdet med forbehold af Kommissionens kommende udtalelser og afgørelser, med særlig vægt på videreførelsen af de undtagelsesbestemmelser vedrørende finansiering, der var indført i den forudgående programmeringsperiode;\n10. noterer sig den fælles erklæring fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen(16) og den efterfølgende politiske aftale om meddelelse af særskilt decharge til fællesforetagender;\n11. bemærker, at der i overensstemmelse med den koordinerede strategiske revisionsplan for fællesforetagendet for 2012-2014 blev gennemført en begrænset gennemgang af proceduren for afslutning af projekter om forvaltning af tilskud og en risikovurdering af informationsteknologien af Kommissionens Interne Revisionstjeneste (IAS); bemærker endvidere, at der blev foretaget en gennemgang af ABAC Workflow-anvisningerne af Den Interne Revisionskapacitet (IAC) i 2013;\n12. fremhæver, at fællesforetagendet har indført særlige foranstaltninger, som skal forhindre interessekonflikter hos de tre centrale interessenter: bestyrelsesmedlemmer, ansatte og eksperter;\n13. noterer sig, at Kommissionen gennemførte sin anden foreløbige evaluering fra oktober 2013 til marts 2014 og vurderede fællesforetagendets gennemførelse af oprettelsesforordningen, arbejdsmetoder, opnåede resultater og generelle finansielle stilling; fremhæver, at rapporten frembragte to centrale henstillinger, én vedrørende behovet for at forbedre tilgangen til medlemsstaternes specifikke behov for information og kommunikation, og en anden vedrørende behovet for en fortsat indsats for at forbedre graden af opfyldelse af fællesforetagendets årlige mål; er bekymret over, at graden af opfyldelse af fællesforetagendets årlige mål var 82 % ved udgangen af 2012 (60 % i 2010), og mener, at det er nødvendigt at forbedre resultaterne;\n14. bemærker ud fra Revisionsrettens beretning, at der er gennemført forbedringer af de forudgående kontroller;\n15. noterer sig, at fællesforetagendet den 31. maj 2013 offentliggjorde sin årsrapport om overvågningen af gennemførelsen af bestemmelserne om intellektuel ejendom i alle regnskabsår før 2013; bemærker endvidere, at fællesforetagendets bestyrelse den 30. oktober 2013 vedtog den samlede liste med vurderingen af ejerskabet over forgrundsviden og de dermed forbundne ejerforhold for alle regnskabsår før 2013;\n16. mener, at forbindelserne mellem fællesforetagendet og fællesforetagendet Clean Sky bør styrkes, hvor det er relevant; anmoder Kommissionen om at arbejde med begge fællesforetagender for at forbedre kommunikationen og styrke synergier og komplementariteter, samtidig med at den sikrer, at der ikke er risiko for overlapning mellem de to pågældende fællesforetagenders aktiviteter;\n17. erfarer fra Revisionsrettens beretning, at fællesforetagendet også har formidlet forskning i forgrundsviden, idet det gav de relevante interessenter adgang til detaljerede oplysninger om resultater og processer i tilknytning hertil på sit ekstranet og offentliggjorde overordnede detaljer fra generelle oversigter over resultater i 2013 i sin årlige aktivitetsrapport for 2013;\n18. opfordrer fællesforetagendet til at forelægge dechargemyndigheden en rapport om de socioøkonomiske fordele ved de allerede afsluttede projekter; opfordrer til, at denne rapport forelægges dechargemyndigheden sammen med en vurdering fra Kommissionen;\n19. minder om, at Parlamentet tidligere har anmodet Revisionsretten om at udarbejde en særberetning om fællesforetagendernes kapacitet sammen med deres private partnere for at sikre merværdi og en effektiv gennemførelse af Unionens programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration.\n1. glæder sig over, at Revisionsretten har fastslået, at SESAR-fællesforetagendets ("fællesforetagendet") regnskab for regnskabsåret 2013 er formelt rigtigt;\n2. konstaterer, at fællesforetagendets årlige budget for 2013 var på 64,3 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 105,4 mio. EUR i betalingsbevillinger, og at udnyttelsesgraden var på henholdsvis 99,6 % og 94,7 %;\n3. understreger fællesforetagendets vigtige rolle med hensyn til at koordinere og gennemføre SESAR-projektets udviklingsfase, der udgør grundlaget for det fælles europæiske luftrum; bemærker også, at 2014 er det år, der markerer begyndelsen på SESAR-projektets ibrugtagningsfase;\n4. noterer sig, at fællesforetagendets udviklingsfase den 31. december 2013 bestod af 16 medlemmers (inklusive Eurocontrol) projektarbejde på programaktiviteter, der omfattede mere end 100 private og offentlige enheder og underleverandører; noterer sig, at ud af de 358 SESAR-programprojekter, var 333 (93 %) ved at blive gennemført eller gennemført;\n5. glæder sig over, at fællesforetagendet har indført særlige foranstaltninger for at forhindre konflikter, og at forbedringer med hensyn til det forudgående kontrolområde er blevet gennemført; opfordrer endvidere til anvendelse af det generelle princip om gennemsigtighed;\n6. foreslår, at Parlamentet meddeler den administrerende direktør for fællesforetagendet decharge for gennemførelsen af agenturets budget for regnskabsåret 2013.\nEUT C 452 af 16.12.2014, s. 58.\nEUT C 452 af 16.12.2014, s. 59.


Ib Henrik Cavling - Wikipedia, den frie encyklopædi\nIb Henrik Cavling (født 1. april 1918 i København, død 2. november 1978 i Italien) var en dansk forfatter, der skrev omkring 60 romaner og talrige noveller, der regnes til triviallitteraturen og typisk blev modtaget negativt af anmelderne, men var meget læste. Hans romaner solgte i over to millioner eksemplarer - typisk efter først at have været bragt som føljeton i ugebladet Hjemmet.\n2. november 1978 (60 år)\nIb Henrik Cavling var søn af journalisten og forfatteren Viggo Louis Cavling og barnebarn til Henrik Cavling, som han var opkaldt efter. Han blev selv journalistelev, først i Norge og derefter på Aarhus Amtstidende. Han studerede nogle år på forskellige universiteter i Europa og levede af oversættelser og småskriverier. I 1952 udsendte han sin første bog, kærlighedsromanen "Arvingen", der to år senere blev filmatiseret under samme navn med bl.a. Poul Reichhardt, Astrid Villaume, Gunnar Lauring og Ib Schønberg i de bærende roller. Derefter fortsatte hans meget produktive forfatterkarriere resten af hans liv. I 1947 giftede han sig med Alice Knudsen, som han atter blev skilt fra i 1953. Samme år giftede han sig i Søllerød Kirke med Elvira Hartz Johansen. I 1960 flyttede han til det sydlige Frankrig. Da han i 1969 brød med Hjemmet, fortsatte han som uafhængig forfatter. I 1978 blev han optaget i Kraks Blå Bog.\nCavling masseproducerede sine romaner, der var meget lig ugebladsføljetoner. Bøgerne udtrykte drømme om rigdom og lykke og handlede først og fremmest om kærligheden. Samtidig udtrykte de en benhård liberalisme, der bl.a. kom markant til udtryk i romanen "Kulturministeren" fra 1973, hvor forfatteren hudflettede den daværende socialdemokratiske kulturpolitik, som efter hans mening ville føre landet ud i ruin. Hans folkelige stil faldt ikke i litteraturkritikernes smag, og han var ikke at finde på bibliotekernes hylder. Men hans bøger solgte godt, og udover debutromanen Arvingen blev også Landsbylægen, April og Slottet filmatiseret. Han udgav i alt ca. 60 bøger og skrev derudover noveller i Ugebladet Hjemmet.\nEt udsnit af hans bøger:\nKongens kurér, 1959\nFamiliens sorte får, 1960\nAnna og jarlen, 1962\nPrinsessen forelsker sig, 1963\nBlodets bånd, 1965\nHotel Continental, 1965\nGuldmagerens søn, 1966\nSkorpioner i Monte Carlo, 1967\nLægen på Svanø, 1971\nModellen : 92-60-90, 1971\nOperationsstue 08, 1971\nJarlen af Barclay, 1972\nMajor Latimer, 1972\nPigen fra Rapallo, 1972\nA/S Palma Mallorca, 1973\nHitlers dagbøger : roman, 1973\nPension Fredelighed, 1973\nPå gensyn i Paris, 1973\nTorben Oxe : historisk roman, 1974\nBorgia : djævelens dynasti, 1975\nPressens hus, 1975\nStation 2 Genova, 1975\nGudsønnerne : kidnap Inc. Firenze, 1976\nCafé Billigheden, 1977\nOperation Gudrun Ensslin, 1978\nTV 2, 1981\n^ a b Comeback til Cavling. Artikel i Berlingske 12. oktober 1999. Hentet 1. maj 2017.\n^ a b c Ib Henrik Cavlings biografi på danskefilm.dk. Hentet 1. maj 2017.\n^ runeberg.org: Kraks Blå Bog, register 1988. Hentet 1. maj 2017.\nIb Henrik Cavling på gravsted.dk\nIb Henrik Cavling på litteraturpriser.dk\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Ib_Henrik_Cavling&oldid=9635293"\nSidst redigeret den 14. august 2018, klokken 16:14\nDenne side blev senest ændret den 14. august 2018 kl. 16:14.


Dorthes kamp for udsatte børn: "Jeg kan ikke klare at se børn, der ikke får en chance"\nDorthes kamp for udsatte børn:\n"Jeg kan ikke klare at se børn, der ikke får en chance"\nTidligere direktør for Det Danske Kulturinstitut i Storbritannien, Dorthe Foged, står i spidsen for foreningen Barndrømmen, der arbejder for, at alle børn - også socielt udsatte - skal kunne udleve deres drømme\nSelvom Danmark på mange måder er et rigt land, så lever mange tusinde danske børn og unge i belastede eller økonomisk svagt stillede hjem. Disse børn har specielt svært ved at få adgang til kunst og kultur, og det vil Dorthe Foged gerne lave om på. I 2010 stiftede hun foreningen Barndrømmen, hvis formål er at give alle børn - men specielt de udfordrede børn - nemmere adgang til kulturelle og kunstneriske aktiviteter og oplevelser. Gennem kunst og kultur lærer børnene nemlig at se deres eget potentiale og lærer at turde drømme nogle drømme for deres egen fremtid.\n"De færreste er klar over, hvor meget en sang, et teaterstykke eller et maleri betyder for vores øjne og sanser. Kunst og kultur anses tit som værende flødeskummen oven på kagen, men i virkeligheden er det det, der styrker vores kreativitet og innovation. Det har børn brug for, og det er det, vi vil hjælpe dem med i Barndrømmen," siger Dorthe Foged, hvis hjerte banker for at give alle børn lige muligheder.\n"Jeg lider af stor retfærdighedssans og kan ikke klare at se børn, der ikke får en chance. Da jeg for nogle år siden var direktør for Det Danske Kulturinstitut i Storbritannien, fik jeg på en studietur øje på, hvordan nogle børn levede i den værste slum, og det fik mig til at starte Barndrømmen, da jeg kom tilbage til Danmark. Her i landet er der nemlig også masser af børn, der kommer fra familier, der ikke har ressourcer til, at de kan dyrke sport, lære at spille på et instrument eller bare komme en tur i biografen. Der er faktisk børn, som ikke skal noget som helst hele den kommende sommerferie, og det er utrolig trist. De har brug for stimulation og oplevelser, som kan udvide deres horisont," siger Dorthe Foged.\nKampen mod computeren\nHvis børn ikke har adgang til for eksempel at spille på et instrument eller spille med i teater, så er det klart, at det for mange er nemt bare at sætte sig hjem og spille Ipad eller computer i stedet for. Netop derfor har Barndrømmen udviklet undervisningskonceptet Go Creative, som skal ramme børnene i skoletiden.\nNetop nu er Barndrømmen ved at få tilmeldinger fra skoleklasser i hele landet, som skal deltage i Go Creatives kulturprojekt, der løber af stablen efter sommerferien og ender i en gigantisk kunstudstilling på Rådhuspladsen i København, hvor tegninger - tegnet af de danske skolebørn - vil blive projekteret op på Københavns Rådhus og på den måde vise børnenes drømme og kreativitet frem.\n"Det er med stor glæde, at jeg kan fortælle, at 237 skoler fordelt over hele landet allerede har meldt sig med start efter sommerferien," siger Dorthe Foged, som håber, at endnu flere klasser vil tilmelde sig og deltage i forløbet, som skal bidrage til at udvikle børn til individer, der ikke bare tør drømme, men også kan aktivere deres drømme.\n"Vi gør børnene mere klare på, hvad det vil sige at have en drøm og turde sige den højt. Vi lever i et jantelovsland, og det kræver derfor noget at turde sige sin drøm højt og stå ved den. Det hjælper opgaverne i Go Creative dem med at lære," siger Dorthe Foged.\nPå FN Børnekonventionens fødselsdag den 20. november vil tusindvis af tegninger fra de deltagende børn blive vist i et kunstnerisk lysshow der projekteres op på Københavns Rådhus og ved Rådhuspladsen.\nDet er den britiske digitale kunstner Ross Ashton, der er kendt for sine digitale lysshow på regeringsbygninger verden over, der gennemfører kunstprojektet. Han stod også bag projektet 'Face Britain' i 2012. 'Face Britain' omfattede 200.000 britiske børn og blev vist på facaden af Buckingham Palace.\n"Kunst og kultur er ikke "nice to have", det er "need to have", og det tror jeg, vores store lysshow vil vise alle - både børn og voksne. Det bliver fantastisk," siger Dorthe Foged.\nSe mere om Barndrømmen og projektet Go Creative på Barndrømmen.dk\nBørn i færd med at tegne tegninger, som illustrerer de drømme, de har i livet. Tegningerne vil blive vist som lysshow på Københavns Rådhus den 20. november. Foto: Barndrømmen.dk\nPubliceret 23 June 2016 14:11


665 indberetninger om vaccinebivirkninger bekymrer ikke Lægemiddelstyrelsen | Indland | DR\nLangt de fleste bivirkninger er ikke værre end at være sløj en dag med forkølelse, lyder det fra Lægemiddelstyrelsen.\nCoronavaccinernes første stik har nu fundet vej til 170.000 danskere.\nUndervejs er der i Lægemiddelstyrelsen blevet holdt et skarpt øje med, om nogen af dem blev ramt af bivirkninger.\nNu har Lægemiddelstyrelsen gjort status over, hvilke indberetninger de har fået på formodede bivirkninger af BioNTech/Pfizers vaccine Comirnaty.\nLangt de fleste bivirkninger er lokale bivirkninger på indstikssteder eller helt forbigående feber af én til to dages varighed. Det er ikke værre end at være sløj en dag med forkølelse\nDen viser, at styrelsen per 13. januar havde modtaget 665 indberetninger om formodede bivirkninger, og at de er fordelt over alle voksne aldersgrupper.\n117 af indberetningerne er blevet behandlet, skriver Lægemiddelstyrelsen i en pressemeddelse.\nLangt de fleste formodede bivirkninger, som de vaccinerede oplevede, var ikke-alvorlige og kendte bivirkninger som smerte ved indstiksstedet, hovedpine, utilpashed, svimmelhed og feber.\nDirektør i Lægemiddelstyrelsen Thomas Senderovitz er ikke bekymret for bivirkningerne, på trods af flere alvorlige allergiske reaktioner. (Foto: Mads Claus Rasmussen © Scanpix)\nMen der er også dukket flere allergiske reaktioner op. 21 af dem var forbigående, mens reaktionerne i 17 tilfælde krævede behandling og efterfølgende observation af personalet på vaccinationsstedet. For andre medførte symptomerne en kort indlæggelse til observation på hospitalet.\nMen det er ikke noget, der overrasker direktøren i Lægemiddelstyrelsen, Thomas Senderorvitz:\n- Langt de fleste bivirkninger er lokale bivirkninger på indstikssteder eller helt forbigående feber af én til to dages varighed. Det er ikke værre end at være sløj en dag med forkølelse.\n- Så lige nu er der faktisk ikke noget, der bekymrer os efter godt 100.000 vaccinationer, fastslår han.\nAlligevel er de stadig på dupperne i Lægemiddelstyrelsen.\nOtte patienter fik nemlig alvorlige allergiske reaktioner - de såkaldte anafylaktiske - der kan være livstruende, hvis de ikke behandles med det samme. For alle otte danskere gik reaktionerne dog over igen efter et stykke tid.\nMen 8 ud af 100.000 er stadig lidt mere end Thomas Senderovitz havde regnet med, siger han.\n- Der er noget, der tyder på, at den vaccine sjældent giver en lidt mere alvorlig allergisk reaktion.\n- Det er ikke noget, vi ikke vidste, at man kunne få, men vi følger det meget nøje.\nBIVIRKNINGER VED CORONAVACCINE\nDe mest almindelige bivirkninger ved Pfizer-Biontechs covid-19-vaccine, der er set i vaccineforsøg er:\nSenderovitz og Lægemiddelstyrelsen har bedt både Sundhedsstyrelsen og personalet, der vaccinerer, holde særligt øje med de allergiske reaktioner.\nDer er nemlig ikke noget, du selv kan gøre for at forbygge reaktionerne.\nHovedårsagen til dødsfaldene er, at de der bliver vaccineret i forvejen er gamle og ret syge. Når man så vaccinerer dem, så er der jo nogen, der dør alligevel.\n- Hvis man har en historie med alvorlige, anafylaktiske reaktioner, så skal man snakke med sin læge og være helt sikker på, om man nu skal vaccineres, råder Thomas Senderovitz.\nOg så skal man altid afveje risikoen for vaccinebivirkninger over for risikoen for at blive syg, hvis man ikke vaccineres, siger chef i Lægemiddelstyrelsen, Tanja Erichsen.\n- For skrøbelige borgere kan begge dele have alvorlige konsekvenser, understreger hun.\nUdover anfaldene har Lægemiddelstyrelsen, ligesom i andre lande, modtaget indberetninger om dødsfald efter vaccination.\nDe har indtil videre vurderet 5 ud af 11 indberetninger, der omhandler dødsfald i tiden omkring vaccination. Og i alle fem tilfælde vurderer Thomas Senderovitz, at der ikke er sammenhæng mellem vaccinerne og dødsfaldene.\n- Hovedårsagen til dødsfaldene er, at de der bliver vaccineret i forvejen er gamle og ret syge. Når man så vaccinerer dem, så er der nogen, der dør alligevel.\n- Vaccinen gør sit job\nAlvorlige bivirkninger og dødsfald hører altså til sjældenhederne. Og de mindre alvorlige bivirkninger skal man ikke være bange for.\nDe er nemlig et tegn på, at vaccinen virker, som den skal, siger Thomas Senderovitz.\n- Kroppen genkender vaccinen, og immunforsvaret kommer i gang. Så det er ikke, fordi man får sygdommen - det er immunforsvaret, der reagerer, og det er jo bare et tegn på, at vaccinen gør sit job.\nBivirkninger får dog kamp til stregen af verdens største overvågningsapparat, lyder det fra Senderovitz.\n- Vi har et tæt samarbejde med alle sundhedsstyrelser i EU og resten af verden. Det er det største overvågningsset-up, vi nogensinde har set.\n- Vi kommer til at følge vaccinerne døgnet rundt - hele tiden.\nDer er da også taget alle midler i brug, for at den gode stime fortsætter.\n- Vi bruger også kunstig intelligens til at kigge efter mønstre, som vi ikke har set tidligere. Så er der pludseligt noget, der ser lidt skummelt ud, så er vi klar til at slå til og eventuelt stoppe vaccinationerne, indtil man er blevet klogere.\nDanske læger har pligt til at indberette formodede bivirkninger til Lægemiddelstyrelsen, men du kan også selv indberette formodede bivirkninger til Lægemiddelstyrelsen via linket her.\nCovid-19-vaccine fra Pfizer/BioNTechs virker ved at styrke kroppens evne til at forsvare sig mod infektion med coronavirus SARS-CoV-2.


Carlo's Pizzeria, Ottawa - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nCanada Ontario Ottawa Restauranter i Ottawa Carlo's Pizzeria\nNr. 869 af 2.233 Restauranter i Ottawa $$ - $$$\nItaliensk, Pizza 60 Harmer Ave N, Ottawa, Ontario, Canada+1 613-722-6002Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 7 anmeldelserFremragende72 %Rigtig god28 %Gennemsnitlig0 %Dårlig0 %Frygtelig0 %20. februar 2017“A family tradition !”17. oktober 2016“Great pizza”Lukket nusø4:00 pm - 11:00 pmma - to11:30 am - 11:00 pmfr11:30 am - 12:00 amlø11:30 am - 2:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Italiensk, Pizza PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisPLACERING 60 Harmer Ave N, Ottawa, Ontario, CanadaAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant i mellemklassen?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Er dette en god restaurant til at spise pizza?Ja Nej Ved ikke Er dette en italiensk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nSe, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSusan POttawa, Canada287Anmeldt 20 februar 2017 En familie tradition!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMatthew WOttawa, Ontario, Canada12745Anmeldt 18 oktober 2016 fra mobile enheder God pizzaHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nTino L54Anmeldt 27 august 2016 Best pizza hands downGoogle Oversæt MereTak, Tino L bardo p214Anmeldt 5 december 2015 I cried while eating this food.Google Oversæt MereTak, bardo p Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmeveryownselfmeveryownself265Anmeldt 25 november 2015 ingredienser af højeste kvalitet og lækre smagHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejManjit_5Mississauga, Canada42Anmeldt 2 september 2014 Bedste pizza! Skjult perle.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\n11ClaudeOttawa, Canada11968Anmeldt 30 januar 2012 Best "normal" pizza in OttawaGoogle Oversæt MereTak, 11Claude Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenAbsinthe464 anmeldelser 0,42 km væk Petit Bill's Bistro231 anmeldelser 0,34 km væk A Thing for Chocolate149 anmeldelser 0,3 km væk The Wellington Gastropub268 anmeldelser 0,4 km væk Seværdigheder i nærhedenGreat Canadian Theatre Company15 anmeldelser 0,38 km væk Cube Gallery9 anmeldelser 0,34 km væk Brew Donkey Tours144 anmeldelser 1,25 km væk Escape Manor - Hintonburg61 anmeldelser 1,25 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Carlo's Pizzeria.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\n60 Harmer Ave N, Ottawa, Ontario, Canada Placering:


Målet er højt - men personalet rækker efter det | FOA SOSU\nMålet er højt - men personalet rækker efter det\nEn spritny bo- og leve afdeling for borgere med demensdemente beboere åbnede 1. april på Plejehjemmet Torsbo i Ishøj Kommune. Dermed blev flere års drømme gjort til virkelighed, og det er en virkelighed, hvor personalegruppen har brudt med gamle arbejdstidsregler og metoder.\nDa plejehjemmet Torsbo åbnede dørene til afdelingen for borgere med demens demensafdelingen, eller afsnit B som det kaldes, åbnede man også dørene for en helt anderledes måde at arbejde på. Væk med traditionelle aften- og dagvagter, væk med faggrænser og ind med personale team og fleksible arbejdstider.\nTraditionelle stillingsopslag skiftede man ud med et åbent hus arrangement for interesserede jobansøgere med social- eller sundhedsfaglig baggrund. Arrangementet blev annonceret af Ishøj Kommune i en pressemeddelelse og i de lokale aviser.\nKompetencer og personlighed.\nMens det ellers kan knibe med at få kvalificeret personale til ældreplejen, fik Torsbo besøg af 60 potentielle ansøgere, da de holdt åbent hus i februar måned på byggegrunden.\nOg de fik 60 ansøgere med forskellige baggrunde og uddannelser inden for social- og sundhedsområdet.\n- Ansættelsesudvalget var herefter igennem en spændende proces. Vi skulle ansætte indenfor en fastlagt økonomisk ramme, og vi skulle vurdere ansøgernes faglige og personlige kvalifikationer, deres rolle i det kommende team samt de økonomiske konsekvenser af ansættelsen, fortæller Margrethe Thomsen, områdeleder.\nPå forhånd havde ansættelsesudvalget brudt med traditioner om, at en personalegruppe skal bestå af et bestemt antal personer fra nogle bestemte faggrupper. I stedet kiggede udvalget på kompetencer i forhold til de funktioner, der skulle til for at bygge et personaleteam op.\nOg kompetencen personlighed var et væsentligt kriterium.\n- Faglig viden er vigtig, men i vores arbejde med borgere med demensdemente bruger vi os selv meget, derfor er personligheden også meget vigtig, forklarer Henriette Christiansen, plejehjemsassistent og gruppeleder.\nEn af de nyansatte er pædagog, og hun har hidtil kun arbejdet med børn.\n- Vi ville gerne have den kompetence med i vores personaleteam.\nHendes pædagogiske baggrund og viden giver en anden måde at anskue tingene på. Vi har ingen sygeplejersker, men vi har ansat social- og sundhedsassistenter, plejehjemsassistenter, social- og sundhedshjælpere og en beskæftigelsesvejleder, samt en køkken/rengøringsmedhjælp, fortæller Margrethe Thomsen.\nSammen med Henriette Christiansen og Lone Andersen, der er social- og sundhedsassistent og tillidsrepræsentant har hun udgjort en del af den faglige arbejdsgruppe, der har været med gennem hele udviklingsfasen.\nAlle tre arbejdede tidligere på en traditionel afdeling på plejehjemmet.\nDet var egentlig der, at interessen for at arbejde med demente beboere med demens udviklede sig.\nFor Lone Andersens vedkommende blev lysten til videreuddannelse vakt, da det gik op for hende, at hun faktisk kunne noget med denne beboergruppe.de demente beboere. Så hun er også plejehjemmet demenskonsulent.\nForud for åbningen den 1. april ligger et par års planlægningsarbejde.\n- Vi har haft vores faglige viden repræsenteret hele vejen igennem. Vi har arbejdet sammen med arkitektfirmaet og de kommunale byggeteknikere. Det har været meget spændende, og vi har haft indflydelse på resultatet, siger Margrethe Thomsen.\nKommunens eksterne demenskoordinator har også været en vigtig faktor i opbygningen af afsnit B. Koordinatoren er omdrejningspunktet i den indsats, som Ishøj Kommune har iværksat overfor demente ældre.\nDet vil sige, det er hun kun indtil 1. januar 2003. I forbindelse med budgetlægning, for 2003 har det været nødvendigt at finde besparelser, hvilket indebærer at stillingen nedlægges. Når der skal findes besparelser, så er det vigtigt at finde røget i kommunens budgetbesparelser.\nDet er de områder hvor besparelsen rammer mindst og da demens koordinatoren har gjort sit arbejde så godt, har det betydet, at flere af de ansatte nu er uddannet og klædt på til at overtage opgaven. Det er klart at man i en overgangsperiode kommer til at mangle det at kunne trække på koordinatorens megen erfaring og det er da også noget de er kede af på Torsbo, men de er ikke nervøse.\n- Vi skal nok klare os, med den personalegruppe vi har. Der hvor det kommer til at knibe, det bliver ude i hjemmeplejen, men det må vi se på så vi også på sigt løser denne opgave siger Margrethe Thomsen.\nLone Andersen tilføjer:\n- Hvis vi kommer til at mærke noget, så bliver det på visiteringen hertil, fordi man ikke kan følge de ældre i hjemmeplejen på samme måde.\nBeboerne til afsnit B, skal visiteres specielt til boafdelingen.\nDer er plads til otte beboere, en aflastningsbeboer samt seks pladser i daghjemmet.\nTre dages intro.\nInden at beboerne flyttede ind, havde personalegruppen boet tre dage i det nye demensafsnit.\n- Målet var, at vi lærte hinanden at kende samt at få en viden om kommunen og værdigrundlaget. Vi gjorde en del ud af at snakke værdier og holdninger, og vi ville finde en fælles faglig platform, siger de tre personaler.\nUdover at fokusere på det faglige, tilberedte personalegruppen en middag sammen i det nye køkken, hvor personale og beboere fremover skulle tilberede mad.\nOm aftenen underholdt de hinanden, og de overnattede også som de første i beboernes kommende hjem.\n- Det gjorde vi for at prøve det fysiske miljø, vi skulle tilbyde den nye beboere, siger Henriette Christiansen.\nSenere har alle i personalegruppen været på kursus om demens, så de uanset uddannelsesbaggrund har noget fælles at tage udgangspunkt i.\nEndvidere har alle fået fyldt individuelt på, så alle kan bestride de grundlæggende funktioner det kræver, at arbejde i et bo- levemiljø.\n- Kernen i vores arbejde er, at stedet skal være så lig et hjem som muligt. Det vil sige, at beboerne selv er med til at lave mad og dække bord eller ordne have. Vi prøver at få dagen til at ligne en almindelig dag i et almindeligt hjem, siger Henriette Christiansen.\n- Vi er sammen med beboerne hele tiden, det er jo personalet, der er de dementes holdepunkt. Derfor er det vigtigt, at de lærer os at kende. Vi er med alle vegne i stuerne, på gangene, i haven, i køkkenet. Og de er med os. Vi har heller ikke noget personalerum, siger Lone Andersen.\nDet tætte forhold mellem beboere og personale indebærer, at de på afsnit B har sløjfet faste dag, natte- og aftenvagter.\n- Beboerne kan ikke lære os at kende, hvis vi er meget skarpt opdelte i nattevagter, aftenvagter og dagvagter. Så hos os kan man ikke få faste dag eller aftenvagter aften og nattevagter, det får ansøgere at vide. Vores arbejdstider er fra kl. 7-23 og dem skal alle deltage i på skift.\nVi arbejder fleksibelt, så nogle møder kl. 7.00, de næste kl. 8.00 og så fremdeles. Der ligger rapporteringer og vi sørger for at overlappe hinanden. Vi har den bedste bemanding midt på dagen og ud på eftermiddagen, hvor der sker mest.\nDenne arbejdstilrettelæggelse betyder dels, at alle i personalegruppen deltager i alle funktioner i løbet af et døgn. Dels at beboerne møder hele personalet, forklarer Henriette Christiansen.\nNår man vil arbejde i team, kan man ikke have en hierarkisk opbygning.\n- I stedet bruger vi den enkelte medarbejders kompetence og det er husets holdning, at kompetencen skal videreudvikles, så den enkelte medarbejder bliver endnu bedre i teamet.\nJeg tror også, at det er på den måde, vi kan fastholde vores medarbejdere, og det bliver jo vores næste store opgave, siger Margrethe Thomsen.\nDe har sat høje mål, men de rækker også efter det.\nBlandt de synlige resultater på indflydelsen er sansehaven. Anlægsgartneren har lagt den, men det er personalets ekspertise, der har foreslået at haven skule bevæge alle sanser. Så her er krydderdufte, og et rislevand "ikke et springvand, for det skaber uro, men rislevand skaber ro,".\nHer er planter og buske som farver de forskellige årstider og hele sommeren har beboere og personale guffet jordbær, tomater og agurker.\nDe stikker ikke af\nAllerede efter tre måneder efter at beboere beboerne og personale flyttede ind i den nye afdeling, er der så godt som ingen af beboerne de demente beboere, der går fra stikker af.\nVi er sammen med beboerne hele tiden, så hvis der er optræk til noget, opdager vi det med det samme. Derudover bliver beboerne her, fordi de kender os, siger områdeleder Margrethe Thomsen.


Engelsk firma sælger hundredvis af flag til skibe, der vil omgå forsvarlig skibsophugning - Danwatch\nDanwatch har tidligere afsløret, hvordan et tidligere Mærsk-skib endte til skrot på en strand i Bangladesh, som er berygtet for dårlige arbejdsvilkår og miljøforurening. The Independent har fulgt op på undersøgelsen og kan nu afsløre, at et lille engelsk firma har et ansvar i sagen om Mærsk-skibet og i mere end hundrede lignende sager.\nFoto: S. Rahman, 2016\nDet tidligere Mærsk-skib North Sea Producer, som pludselig endte på standen i Chittagong i Bangladesh.\nI London-forstaden Romford ligger den lille virksomhed, Skanreg, som sælger skibsflag. Det er ikke britiske flag, Skanreg sælger, men flag til den lille caribiske østat Saint Kitts og Nevis, selvom den ligger mere end 6000 kilometer derfra.\nFlag fra Saint Kitts og Nevis er populære. I hvert fald blandt skibe, der ser ud til at synge på sidste vers. Over de seneste tre år er 143 skibe med østatens flag ifølge NGOen Shipbreaking Platform endt til skrot på sydøstasiatiske strande. Det er mange skibe til ophugning for en nation med kun 50.000 indbyggere.\nForklaringen er den, at skibsejere fra hele verden køber flag fra det lille land, fordi det er kendt for at se stort på internationale retningslinjer om forsvarlig skibsophugning – og fordi man for eksempel kan undgå EU’s lovgivning på området, hvis man undgår at flage med et EU-flag op til skrotningen.\nDen britiske avis The Independent og det undersøgende medieprojekt, Finance Uncovered kan nu afsløre, at samtlige af de 143 skibe havde fået et caribisk flag gennem det lille engelske firma, Skanreg.\nSkanreg har så til gengæld tjent styrtende på, at skibe er blevet sendt til lande som Bangladesh, Indien og Pakistan, hvor de i mange tilfælde er blevet ophugget under stærkt kritisable forhold.\nDanwatch-historie var begyndelsen\nTilbage i efteråret 2016 kunne Danwatch sammen med Politiken og TV2 afsløre, hvordan det tidligere Mærsk-skib, North Sea Producer, var sendt til skrot af den køber, som Mærsk havde solgt skibet til, på det bangladeshiske strand-værft i Chittagong, berygtet for usædvanligt dårlige arbejdsvilkår og miljøforurening.\nHer kunne vi først dokumentere, hvordan arbejdere flammeskar det enorme skib op på stranden i bare fødder og uden beskyttelse mod farlige gasser. Året efter kom det så frem, at der var fundet ulovlige mængder radioaktivitet i skibet, hvilket er afgørende for, hvor miljøskadeligt skibet er, og hvilken sundhedsrisiko det har for arbejderne at skære skibet op, samt hvilket udstyr det kræver.\nOg det er netop Danwatchs kortlægning af skibets rute fra Europa til Bangladesh, som The Independent og Finance Uncovered har lagt til grund for deres undersøgelse.\nEfter at have udtjent sin tjeneste hos Mærsk havde skibet ligget i Middlesbrough havn i nogle måneder, inden det blev opkøbt af et firma med adresse i Nevis og kort efter skiftede navn og sejlede med flag fra den caribiske østat. Ifølge emails, som Finance Uncovered har fået adgang til, viser det sig nu, at det var Skanreg, der anskaffede skibet certifikaterne, som sikrede, at det kunne forlade den engelske havn under det nye flag.\nSkibsejere kan have store økonomiske interesser i at bevæge sig uden om EU’s nye lovgivning om forsvarlig ophugning og i stedet få skrottet skibet billigt direkte på stranden i Sydøstasien. Ifølge The Independent tilbyder Skanreg “kort-tidsregistreringer” i Caribien, som er populære for skibe på deres sidste rejse på vej til skrot, og sådanne kan kan fås til ned omkring 45.000 kroner.\nSkanreg bliver både betalt for at registrere skibene på Saint Kitts og Nevis og for at skaffe dokumenter, der giver tilladelse til at skibet kan sejle fra havn, og myndighederne i Saint Kitts og Nevis får så en procentdel af de penge.\nSkanregs stifter og medejer, Nigel Smith, nægter til The Independent og Finance Uncovered, at Skanreg er specialist i at skrotte skibe, men tilføjer at “genbrug” af skibe er “en legitim og nødvendig del af shipping-industrien”, og at ophugningen kan skabe økonomisk udvikling i de lande, hvor skibene skrottes. Han tilføjer i øvrigt, at Skanreg ikke var informeret om, at det tidligere Mærsk-skib skulle skrottes, da man stod for at registrere skibet i Caribien.\nTre østaters flag på halvdelen af skrottede skibe\nThe Independent og Finance Uncovered understreger, at Skanreg tilsyneladende intet ulovligt har gjort. Men grupper såsom The Bangladesh Environmental Lawyers Association kæmper nu for, at en større grad af regulering skal forhindre, at skibe, der ejes af selskaber, som det er nærmest umuligt at spore, og som sejler under flag med stærkt blakkede ry, konstant ender på bangladeshiske strande.\nDirektøren for Shipbreaking Platform, Ingvild Jennsen, understreger imidlertid, at det er meget svært at lovgive på området, når så mange er villige til at omgå systemet.\n”Indtil private skibsregistrerings-aktører som Skanreg holder op med at skabe en forretning ud af juridiske smuthuller, så bliver det svært at gennemføre nogen meningsfuld regulering af den her giftige handel,” siger hun til The Independent.\nDanwatch har tidligere kunnet fortælle, at Mærsk også vil fortsætte med at sende skibe til ophugning i Indien, selvom de indiske værfter forventes at være udelukket på en ny EU-liste over godkendte værfter til ansvarlig skrotning. Det kan Mærsk gøre, fordi mange af Mærsks skibe ikke sejler under EU-flag.\nUdover Saint Kitts og Nevis er flag fra de to små østater, Comorerne og Palau, stærkt populære, når skibe sejles til skrot. Nye tal fra Shipbreaking Platform viser, at næsten halvdelen af de 532 skibe, som i 2018, blev sendt til ophugning på Sydasiatiske strande, sejlede under flag fra én af de tre nationer. Udover at være populære blandt skibsejere, er alle tre østater i øvrigt kendt som skattely-lande.


Jette Drewsen, f. 1943, er dansk forfatter. I 1972 debuterede Jette Drewsen som forfatter med romanen HVAD TÆNKTE EGENTLIG ARENDSE? Fra 1972. I samklang med tidens feminisme vakte Jette Drewsens debut opsigt med beskrivelsen af den oversete akademikerhustru og småbørnsmor, der gør oprør.\nMed UDSØGT BEHANDLING fra 1986 udvider Jette Drewsen tidsbilledet med portrætter af mennesker, der befinder sig på kanten af velfærdssamfundet. Men "der er også en længsel, man ikke kan forholde sig sociologisk til", som hovedpersonen i Jette Drewsens MIDTVEJSFESTER fra 1980 siger. Denne længsel danner klangbunden i alle Jette Drewsens bøger. Stilistisk tager Jette Drewsens forfatterskab en ny drejning i trilogien LILLEGUDSORD fra 1992, JUBELJOMFRU fra 1993 og FILIHUNKAT fra 1994. I denne trilogi udfoldes en utraditionel beretning om en piges opvækst og vej til identitet set i lyset af hendes forhold til sproget.\nI 2001 udgav Jette Drewsen LISBETS SØSTER, en erindringsbog med udspring i den ulykke, der under leg medførte søsterens død. Med mod og analytisk kraft undersøger Jette Drewsen ulykkens indvirkning på sin barndom og det videre liv. Rejseberetningen DET INDERSTE RÅSTOF fra 2004. Her fortæller Jette Drewsen med en næsten arkaisk sprogtone om mødet med tuaregerne i Sahara. I 2015 udkom romanen DØDEN ER EN MESTER om en mand, der føler, at han er kommet bagud i forhold til sin tid, og begynder at indstille sig på, at hans dage er ved at være talte.\nJette Drewsen har bl.a. modtaget Herman Bangs Mindelegat i 1985, og i 1994 fik hun Statens Kunstfonds livsvarige ydelse.


Grebjerg 4, 9440 Aabybro | Mæglerhuset\nGrebjerg 4, Gjøl\nSmuk villa i hjertet af Gjøl\nVillaen på Grebjerg 4 er beliggende yderst centralt på Gjøl, tæt ved kroen og Gjøl Havn. Gjøl er en skøn og charmerende by med et godt lokalsamfund, egen skole, velfungerende vuggestue og børnehave og SFO samt Dagli’Brugs, der har åbent alle ugens dage.\nByen byder desuden på et rigt foreningsliv med blandt andet vinterbaderklub, sejlklub, ro- og kajakklub og meget mere. Her har du naturen og fjorden ganske tæt ved og med kun 25 minutters kørsel til Aalborg kommer du nemt til storbyen, ligesom både Aabybro og Vadum er i nærheden.\nDen smukke og klassiske villa fra 1912 opført af Kresten Sandsgaard, kendt som den rige fisker Poul Vrist i Hans Kirks berømte roman 'Fiskerne' emmer virkelig af en svunden tid med fine arkitektoniske linjer og gennemført murværk. Foruden selve villaen hører der et flot hvidt sidehus til boligen, der rummer gildesal, to store disponible rum samt bryggers. Ydermere er villaen blevet hulmursisoleret i juni 2021, hvilket forventes at regulere det årlige varmeforbrug.\nPlanløsningen udmærker sig ved, at der er badeværelser på begge plan samt hele fem værelser foruden to stuer, entré, kontor og køkken.\nDu bydes velkommen indenfor i villaens entré, hvorfra du har adgang til et flot og dejligt badeværelse med væghængt toilet, hvidt badmøbel og pæne grå klinker.\nVidere inde i huset kommer du ind i spisestuen, og de smukke og gennemgående plankegulve understreger husets stil og sjæl. Herfra har du både adgang til soveværelse og et lyst værelse med gennemgang til køkkenet. Ved køkkenet er der ligeledes en baggang.\nVillaens køkken er et fantastisk og lyst opholdsrum med et væld af fine detaljer. Her er virkelig tale om et dejligt og charmerende rum, og her er god plads til at samles. En låge i gulvet fører ned til en stor kartoffelkælder - perfekt som vinkælder.\nPå førstesalen giver de fritlagte bjælker et skønt udtryk til huset og også på denne etage har du en dejlig og velfungerende planløsning med stort soveværelse med skabsvæg og to gode værelser, samt et stort badeværelse med gulvvarme og stue/kontorplads ud i ét. Her er brændeovn og fjordudsigt og her er super flot renoveret med respekt for villaens historie og alder.\nI den charmerende og velholdte have er der flere frugttræer og en skøn terrasse.\nDenne perle af en ejendom skal opleves med egne øjne og vi glæder os til at fremvise. Kontakt os endelig for at høre nærmere om denne villa på Grebjerg 4.


Vejret i Taipei Taiwan 2020 | 14-dages | Vejreti.com\n14-dages vejrudsigt for Taipei\nTaipei vejret i oktober\n› Northern Taiwan\nVejret i Taipei, Taiwan\nVejret i Taipei pr. måned\n› Taipei 14 dages vejrudsigt\n› Vejret i Taipei i dag\n› Vejret i Taipei i oktober\n› Vejret i Taipei i november\nVejret i Taipei i dag\nTaipei Detaljer for 14 dage ››\nInformation om vejret i Taipei\nEr du usikker på, om det bliver regnvejr i Taipei i dag? Vil du gerne tjekke vejret i Taipei pr. måned? Eller bare se en hurtig vejrudsigt for Taipei for de næste 14 dage?\nVejret i Taipei lige nu\nTaipei er en smuk by med masser af seværdigheder og steder at udforske. Ligegyldigt om du bor i Taipei eller blot besøger den, er det altid en god idé at være på forkant med vejret.\nTemperaturen i Taipei, Taiwan lige nu er ° grader. Forventet maks. temperatur er ° og min. temperatur er ° grader.\nDu har et væld af informationer til rådighed, og du vil altid være klar til alt, som Moder Natur udsætter dig for. Vejrudsigten for Taipei er tilgængelig både online og på din mobiltelefon.\nVores glimrende og troværdige vejrservice kan hjælpe dig med at forberede de næste timer og dage. Det er altid rart at vide, hvad man kan forvente i et miljø, som konstant skifter. En præcis og hurtigt indlæst vejrudsigt for Taipei er kun et par museklik væk med vores online vejrservices.\nVejret kan ændre sig på et øjeblik, og hvis du søger opdateret information om vejret i Taipei, Taiwan, er du kommet til det rette sted.\nVejrudsigten for Taipei\nHvis du har store planer for de næste dage, kan vores 14-dages vejrudsigt for Taipei forberede dig på alt, som vejret kan udsætte dig for.\nHvis du besøger Taipei, kan du tjekke vejret i fremtiden og få en bedre fornemmelse af, hvad du kan forvente. Vi leverer ikke bare information om vejrudsigten i Taipei, men kan levere vejranalyser pr. måned.\nVi indsamler vejrinformationer om Taipei og viser dem pr. måned så du har bedre mulighed for at identificere mønstre for de forskellige årstider i Taipei.\nDu kan nemt se, hvilke måneder der har milde vejrmønstre, hvilke måneder du skal bruge ekstra solcreme, og hvilke måneder du skal have ekstra tøj på for at holde dig varm. Med vores vejrservice bliver du aldrig overrasket over vejret i Taipei igen.\nAnbefalede hoteller i Taipei