Business af Factoring & hvordan det virker | Business af Factoring & hvordan det virker – esn-aalborg.dk\nFactoring, også kendt som debitor factoring, er en virksomhed begreb bruges til at beskrive en metode, hvor virksomheder sælger deres udestående tilgodehavende fakturaer for at få øjeblikkelig cash for deres virksomhed. Når en virksomhed sælger et produkt eller en tjeneste, der oprettes en faktura med angivelse af skyldige beløb og antallet dage, hvor fakturaen skal betales. Denne faktura bliver straks en del af tilgodehavender, der er penge, der er skyldige til en virksomhed. Når fakturaen er genereret, skal det sendes til kunden og virksomheden må vente i den angivne mængde af tid, før fakturaen er betalt. Ofte gange, på grund af ulykke eller manglende opmærksomhed, en gæld kan gå ulønnet og udvide forbi forfaldsdatoen. Dette udgør et problem for erhvervslivet, som afventer betaling, idet det forstyrrer likviditeten, når en gæld er ikke indsamles. Dette er især tilfældet med nye, eller kæmper, virksomheder.\nProcessen med factoring værker, når en institution anskaffer fakturaen til et beløb, der er mindre end den pålydende værdi af gælden. Dette beløb kan være hvor som helst mellem 70-90%. Factoring selskabet derefter provenuet til at opkræve det fulde beløb forfalder for den faktura, som derefter leveres til den oprindelige virksomhed mindre en factoring gebyr.\nHvis en virksomhed tilbyder kreditbetingelser som en del af deres salg, er factoring en måde at fjerne likviditetsproblemer. Mange virksomheder, der bruger factoring får deres penge fra salget af deres fakturaer inden for 24 til 48 timer. Denne unikke tilgang tilbyder også en virksomhed mulighed for at udvide konkurrencedygtige kreditvilkår til deres bedste kunder og ikke behøver at bekymre sig om venter kreditkort betalinger. Ved at tilbyde attraktive kreditvilkår, vil flere kunder blive draget til en virksomhed. De fleste virksomheder konkurrerer i prissætningen, men et selskab er meget mere tiltalende, hvis de tilbyder finansiering optioner direkte til deres købere. Mange forbrugere har ikke midler til at betale for varer på forhånd, især hvis en virksomhed markedsfører dyrere salg, men en kunde kan være enige om forsinkede betalinger. Derfor, en virksomhed, der tilbyder sådanne en aftale ville sælge mere lager end en virksomhed, der kræver samlede betaling på forhånd.\nDet er vigtigt at indse, at factoring ikke er et lån eller en gæld. Desuden, i modsætning til banklån er sikkerhedsstillelse ikke påkrævet. Det er simpelthen salg af fakturaer, som folk skylder penge, til en anden virksomhed for en lidt mindre procentdel end samlet grund. Den oprindelige virksomhed får øjeblikkelig kontant, og for et gebyr, factoring firmaet indsamler den pålydende værdi af gælden.\nMange virksomheder, der udvider kredit, vælge factoring for at undgå besværet med at forsøge at indsamle penge. Derudover koster det mere at have en fakturering afdeling, der er ansvarlig for at oprette fakturaer hver måned. Ved factoring, en business eliminerer behovet for en fakturering afdeling og sparer penge på besværet med at forsøge at indsamle gæld.\nDen kontante genereret fra factoring giver mulighed for en virksomhed at købe nyt udstyr, betale eksisterende gæld, øge markedsføringstiltag, planlægningen, behandle nye kredit godkendelser, forbedre kunderelationer og spare penge på regnskabsprocedurer.\n← Artikel markedsføring\nOpbygge en detailbutik, der er lavet til sidste →


Niall lå på sofaen imens jeg sad og forsøgte at få Jacob til at spise. "Jake spis nu" bad jeg og kiggede ned på ham. Niall skiftede kanal på tvet og sagde "har han slet ikke spist noget baby?" Jeg rystede på hovedet og kiggede over på Niall. "Kom nu Jake. Din mor er altså ved at være træt." Sagde jeg og kiggede på Jacob igen. Jeg sad og kiggede lidt på Jacob og så begyndte han at spise. Jeg begyndte at fnise og aede ham på maven. "Er han igang med at spise nu baby?" Spurgte Niall og lagde en hånd på mit lår, og kyssede mig på kinden. Jeg nikkede og kyssede ham på munden. Min mobil begyndte at ringe, Niall tog den op til øret da han havde taget den. "Hej det er Niall.......Hvem er det?...... Hun er hvad?!!......vi kommet med det samme..... ja vi ses....hej" sagde Niall ind i min mobil. Jeg kiggede forvirret over på ham. "Hvem var det?" Spurgte jeg. "Din mor..... din lillesøster er blevet købt ned, hun ligger på hospitalet" sagde Niall og lagde en hånd på min ryg. Jeg begyndte at græde, jeg kunne ikke forstå det. Jacob var færdig så jeg tog min bh og trøje på igen. Jeg kiggede på Niall og rystede på hovedet. Niall krammede mig og kyssede mig på håret. "Skal vi tage der op nu skat?" Spurgte Niall og aede mig på ryggen. Jeg nikkede og kyssede Niall på kinden. Niall rejste sig op og gik ud og tog vores sko og jakker. Jeg lagde Jacob ned i barnevognen og satte mig på sofaen igen. Niall kom ind med mine sko og jakke og kørte Jacob udenfor. Jeg tog mine sko og jakke på og tog min mobil og ringede til Perrie. Jeg gik udenfor til Niall og kyssede ham på munden. Perrie tog telefonen og sagde "Hej det er Perrie" Jeg begyndte at græde mere og Niall krammede mig hurtigt ind til sig. "Des er det dig?" Spurgte Perrie i telefonen. "Ja det er mig" græd jeg og gik sammen med Niall hen til hospitalet. " Des hvorfor græder du?" Spurgte Perrie. "Min søster er blevet købt ned" sagde jeg lavt. Perrie gisbede og sagde "Skal jeg komme hen til dig?" Spurgte hun og man kunne høre Zayn spørge hvad der var galt i baggrunden. " Jeg er på vej op på hospitalet, så du kan bare komme der op" svarede jeg og kiggede ned på Jacob som lå og sov. "Okay søde jeg er på vej.....vi ses der oppe" sagde Perrie. "Ja vi ses" sagde jeg og lagde på. Jeg lagde min mobil ned i lommen og tog Niall i hånden. "Hvem var det baby?" Spurgte Niall og kiggede på mig. "Perrie hun kommer op på hospitalet" Niall nikkede og var på vej ind på parkeringspladsen ved hospitalet.


Anlægsloftet går ud over infrastrukturen – Gladsaxebladet\n28. jan 2019, 14:39\nAnlægsloftet går ud over infrastrukturen\nNye borgere strømmer til stort set alle kommuner i hovedstadsområdet.\nAf Mads Raaschou\nAf Mads Raaschou, Formand for Dansk Byggeri Hovedstaden.\nNye borgere strømmer til stort set alle kommuner i hovedstadsområdet. Det betyder mere trafik og øget pres på veje, parkeringspladser, stier og broer, og befolkningstilvæksten kræver derfor kommunale investeringer både til at rette den slidte infrastruktur op og til ny infrastruktur.\nNår vi i Dansk Byggeri Hovedstaden er rundt for at tale med borgmestrene i hovedstadskommunerne, hører vi det igen og igen: Kommunerne har penge i kommunekasserne til at udbygge og forbedre veje, stier og pladser, men anlægsprojekterne må udskydes på grund af anlægsloftet.\nAnlægsloftet er en årlig aftale mellem regeringen og Kommunernes Landsforening (KL), der sætter et loft på, hvor mange skattekroner kommunerne år for år må bruge på at forbedre kommunale bygninger og lokal infrastruktur.\nI Dansk Byggeri Hovedstaden synes vi, at det kommunale anlægsloft er ude af trit med den befolkningstilvækst, vi ser i hovedstadsområdet. Det hænger slet ikke sammen. Borgerne fortjener også en bedre og mere udbygget infrastruktur – ikke mindst på vejene. De seneste beregninger viser, at trængslen på tre år er steget med 25 pct. i hovedstadsområdet. Det giver mere stress og jag i dagligdagen. Det betyder også, at virksomhederne har sværere ved at rekruttere arbejdskraft, når potentielle medarbejdere vælger en arbejdsplads fra på grund af trængsel og for lang transporttid.\nDet er trist at se, at fornuftige og nødvendige projekter, der styrker f.eks. trafiksikkerheden, fremkommeligheden og klimasikringen, ikke kan gennemføres. Der er brug for, at aftaleparterne sætter en grundlæggende revision af anlægsloftet i gang.\nNej til mere salamifortætning\nHåber på balance\nKlima og kommuner\nTre hårde og spændende dage i Lovas liv\nDer kom farver på Paletten


» Køb Paddehatte fra de bedste danske webshops – Klik her\nPlantetorvet.dk er aktuelt imellem de største internet handler med planter og blomster. Webshoppens udvalg udgøres af over 15000 varer fra diverse brands. Webbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,9 ud af 10 vidner om utrolig tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af dem giver topkarakter. På Facebook er 17187 mennesker fans af Plantetorvet.dk, og her har webbutikken modtaget 1288 ratings med en middel vurdering på 4,45 af 5, som lige så vel er usædvanligt imponerende.\nBlomsterverden.dk er pt. imellem de førende internet selskaber med planter og blomster. Deres sortiment indbefatter mere end 2000 varer fra forskellige producenter. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 9,7 af 10 vidner om enorm kundeloyalitet. Scoren er baseret på 2413 bedømmelser, hvoraf 2189 af disse giver topkarakter. På Facebook er 2866 personer fans af Blomsterverden.dk, og her har webbutikken modtaget 21 bedømmelser med en middel score på 4,3 ud af 5, som tillige er virkelig beundringsværdig.\nPlantorama.dk er i dag en af de bedste e-shops med planter og blomster. Webshoppens sortiment består af ca. 10000 varer fra en række brands. Firmaets Trustpilot-vurdering på 8 af 10 vidner om enorm kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 1468 evalueringer, hvoraf 1019 af dem giver topkarakter. På Facebook er 74484 mennesker fans af Plantorama.dk, og her har netshoppen modtaget 293 vurderinger med en middel rating på 4 af 5, hvilket også er super godt.\nPlanteshop.dk er i dag iblandt de mest benyttede online selskaber inden for planter og blomster. Virksomhedens sortiment rummer mere end 150000 produkter fra forskellige brands. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 8,9 af 10 tilkendegiver stor kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af dem giver topkarakter. På Facebook er 17187 brugere tilhængere af Planteshop.dk, og herpå har webshoppen modtaget 1288 evalueringer med en middel vurdering på 4,45 ud af 5, som lige så vel er aldeles flot.\nHaveHandel.dk er pt. iblandt de mest benyttede e-forretninger med planter og blomster. Netbutikkens udvalg spænder over ca. 1000 produkter fra forskellige producenter. Webshoppens Trustpilot-vurdering på 8,2 af 10 bevidner stærk kundetilfredshed. Scoren er baseret på 20 bedømmelser, hvoraf 17 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 686 personer fans af HaveHandel.dk, og her har butikken modtaget 4 anmeldelser med en middel rating på 4,1 af 5, hvilket tillige er ultra godt.\nPaddehatte købes online\nEn masse internet outlets tilbyder nu om stunder en hel del forskellige leveringstyper. Førstevalget hos mange er for nærværende at få leveret til en pakkeshop, hvor du selv henter ordren den dag der passer dig. Den er jo temmelig hensigtsmæssig, og typisk tillige den mest prisbevidste leveringsversion.\nDu burde lige så vel udse dig at få ordren bragt til din bopæl eller til hvor du arbejder. Denne er en gang i mellem en tak mindre prisbillig, men lige så vel super let gængelig. Den mest prisbevidste fragtmetode af paddehatte vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente ordren, som dog stiller krav om at du lever lige ved paddehatte online webshoppens lager.\nFragtperioden er jo ultra vital i tilfælde af at vi har behov for ordren om kort tid, og med det formål er det ret så aktuelt at vi ser den estimerede leveringsdato for den respektive vare.\nDe fleste paddehatte online butikker garanterer 1 dags levering på masser af produkter, der dog antager at bestillingen laves inden et angivent klokkeslæt, således at de sandsynligvis kan nå at få paddehatte betjent før lagermedarbejderne drager hjemad.\nEnkelte internet webshops præsterer levering uden beregning, men i mange tilfælde påkræves det at du handler for en bestemt pris. Som alternativ burde du udvælge den mest prisbevidste mulighed for fragt, hvilket i de fleste tilfælde – ligegyldigt om man opholder sig tæt på Næstved, Vordingborg eller Svenstrup – vil blive at få leveret bestillingen til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden temmelig fleksibelt for folk at analysere priser på paddehatte fra diverse online forretninger, og derved har mange online varehuse ikke kunne slippe for at trykke udsalgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til børn, og samtidig til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange garantere gebyrfri levering.\nDog kan det til hver en tid blive fordelagtigt at studere indtil flere e-firmaer efter paddehatte rabat før du færdiggør din shopping, sådan at man er skudsikker på at skaffe sig den mest attraktive pris.\nDu må alligevel ikke undervurdere, at i tilfælde af at en e-forhandler afsætter paddehatte til salg for en pris som virker helt ekstremt overkommelig, så bør det for det meste være et tegn på en uægte shop. Køb med gængse betalingskort er på den anden side en del af en forordning, der beskytter dig som køber overfor uægte forretninger på nettet.\nGenerelt går vi ind for køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kan du vælge en afbetalingsordning som f.eks. ViaBill, forudsat du higer efter at dække betalingen i flere bidder.\nForinden folk handler paddehatte hos en e-shop bør man egentlig have øje for e-butikkens forretningsaftale, men det er i reglen et omfattende projekt.\nEn anden løsning kan derfor være at finde ud af om online webshoppen er verificeret af e-mærket, eftersom det skulle være en tryghed om at webbutikken respekterer dansk lovgivning, foruden at e-shoppen tit monitoreres af specialister som har indsigt i de gældende love. Det er en rigtig god lejlighed til at få bistand, når du bliver udsat for udfordringer som følge af din ordre.\nI øvrigt er det prisværdigt at man er klar over de mest aktuelle bestemmelser der har betydning for ordren, til eksempel hvilken returret på paddehatte online shoppen kører med. I den relation er det ligeledes relevant, at man stadig gemmer sin kvittering, således man altid vil kunne bevidne købet, hvad end du leder efter et produkt til en pige eller dreng.\nTrustpilot bringer dig en lang række hensigtsmæssige genveje til at verificere ret mange forhenværende forbrugeres iagttagelser og derved er det smart, at du udforsker webshoppens paddehatte anmeldelser inden du shopper.\nFacebook leverer lignende altid belejlige metoder til at få kendskab til internet shoppens kundefokus. Her ses endda internet foretagender hvor kunder kan notere en bedømmelse af købsoplevelsen, som også burde tages i brug til at få et indtryk af kundernes tilfredshed.\nVores side er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har tætte samarbejder med mange internet handler derved at vi markedsfører firmaernes tilbud, og tager imod kommission hvis den besøgende vi sender videre fuldfører en ordre.\nVejledning vedrørende paddehatte og internet varehuse i Danmark vedligeholdes tit, men vi tager ikke ansvar for rettelser der kan være iværksat siden sidste opdatering af de anvendte informationer.


Billige flyvninger fra Dalaman til Saarbrücken med www.skyscanner.dk\nFly Dalaman - Saarbrücken\nFlyinformation Dalaman til Saarbrücken\nSteder at bo i Neunkirchen\nHvor mange lufthavne er der i Saarbrücken?\nDer er én lufthavn i Saarbrücken: Saarbrücken.\nHvor mange flyselskaber flyver fra Dalaman til Saarbrücken?\nDer er ingen flyselskaber, der flyver direkte fra Dalaman til Saarbrücken.\nSammenlign fly fra Dalaman til Saarbrücken, og find billige flybilletter med Skyscanner\nSkyscanner er en hurtig og enkel rejsesøgemaskine, der er nem at bruge. Vi sammenligner hundredvis af fly fra alle større flyselskaber og rejsebureauer, og finder de billigste flyrejser og bedste tilbud på flybilletter fra Dalaman til Saarbrücken til dig.\nHvornår er bedste tidspunkt at booke flybilletter fra Dalaman til Saarbrücken?\nLeder du efter sidste minut flybilletter? Få tips til hvordan du finder last minute flybilletter til Dalaman.\nNyttig information inden du booker flyrejser fra Dalaman til Saarbrücken:\nAfstand fra Dalaman til Saarbrücken\nRejsetid fra Dalaman til Saarbrücken\nHvilke flyselskaber har de billigste flybilletter fra Dalaman til Saarbrücken\nHvilke flyselskaber har direkte fly fra Dalaman til Saarbrücken\nTrack dit fly ved at tjekke ankomst og afgangstider fra Dalaman til Saarbrücken\nDownload Skyscanners populære og gratis app, og følg dit fly med live fly tracker updates. Vi holder dig opdateret med seneste rejseinformation, og sender vigtige opdateringer om din flyrejse fra Dalaman til Saarbrücken.\nBilleje fra Saarbrücken


Hvilke fordele er der ved at lease en bil? - 1 ton mindre CO2\nHvilke fordele er der ved at lease en bil?\nDate september 10, 2018 Author By 1tonmindre Category Guides\nI Danmark er det blevet mere attraktivt at lease en bil i stedet for at købe en fra ny. Faktisk er hver femte bil i dag leaset, og det er der mange gode grunde til. I denne artikel vil vi komme ind på, hvilke fordele der er ved at lease en bil.\nEn af de væsentligste fordele ved at lease en bil er, at du kan udskifte din bil oftere, da du nemt og omkostningsfrit kan returnere bilen efter brug. En leasingaftale strækker sig i de fleste tilfælde over 3 år, hvor du har mulighed for at beholde din nuværende bil eller skifte den ud med en anden.\nI de fleste tilfælde vil folk vælge at udskifte sin bil, da det er federe at køre rundt i en nyere bil. Dog vil nogle også se dette som en ulempe, da de knytter sig til bilen, og ikke ønsker at returnere den.\nLeas en Mercedes\nEn anden fordel der er værd at tage med i overvejelsen, er at man ved et billån betaler op til 10 procent mere i udbetaling end ved et leasinglån. Hvis du overvejer at lease en Mercedes, Audi mv., ville dette sagtens kunne lade sig gøre, da det er lettere at låne penge i banken, når du nemt og omkostningsfrit kan returnere bilen igen, hvis du mister dit job eller på anden vis ikke har råd til bilen længere. Det giver en stor sikkerhed for banken.\nDen sidste vigtige fordel ved at lease en bil er, at du sparer reparationsomkostningerne. Når du køber en ny bil, kan du aldrig vide om den om 5 år, vil blive dyr i serviceomkostninger. Men når du leaser en bil, er dette ikke et aktuelt problem for dig, da det er leasingselskabet der har ansvaret for alle skader på bilen. Du kan derfor roligt strege ”vedligeholdelse af bil” af på dit budget, da der ikke er udsigter til at du får forudsætte serviceregninger.\nMan skal dog huske på at der både er fordele og ulemper ved at lease en bil, og der er derfor ikke et korrekt svar på, om man skal købe en bil eller lease en. Det kommer helt an på, hvilke behov man har og hvordan man har tænkt sig at bruge bilen. Ulemper som fastkilometerantal pr. år, svært at komme ud af aftalen mv. er naturligvis også ting man skal tage med i sin overvejelse, når man skal anskaffe sig en bil.


Vores Nye Daybed - Copenhagen Wilderness\nVores Nye Daybed\nHello fra min Jungalow\nMit seneste genbrugs fund er kommet hjem til os – den flotteste daybed i et super minimalistisk look…amen altså! Daybeden er en prototype og tegnet af den herre jeg fandt den hos på DBA. Den synes jeg godt at han kan være bekendt at sætte i produktion 🙂\nMadrassen er betrukket med det lækreste Liberty uld. Som I på billedet kan se, har jeg valgt at overdække madrassen. Det skyldes at Elmer lige skal sige “hej” til møblet, i et par dage. Han kvitterer nemlig konsekvent, på det seneste, nye ting med klør 5.\nNår jeg lige er helt på dupperne igen efter min forside-influenza, så kommer der lidt indlæg omkring jungalow stilen, som jeg er ret pjattet med. Der kommer selvfølgelig også lidt billeder af vores utildækkede daybed 😉\nFor mere Daybed inspiration tjek mine indlæg her og her.\nDIY Avocadotræ ud af stenen\nNyt til stuen – del 1.\n5. februar 2016 at 14:30\n◊ Sneak Peek Fra Spisestuen\nReklame: Erstat nu eller vent ? Fremtidens lys og lidt om dens myter\nRobert Ogden lamper hos John Derian – New York.


”Når underleverandøren outsourcer” - og andre knaster på vejen mod en bæredygtig tøjindustri | CSR.dk\n19.02.2019 | Supply chain\n”Når underleverandøren outsourcer” - og andre knaster på vejen mod en bæredygtig tøjindustri\nCSR er en varm kartoffel i tekstilbranchen. men hvordan står det i virkeligheden til med CSR i produktionsleddet? John Brogaard Winther har arbejdet som CSR & quality manager med base i Shanghai, og hans dom er, at der stadig er et stort arbejde forude.\nEndnu en modeuge er for nyligt løbet af stablen, og ikke overraskende er bæredygtighed på dagsordenen. Tøjindustrien er en højrisikobranche hvor miljøproblematikker, højt ressourceforbrug og store sociale og arbejdsforholdsmæssige udfordringer er en del af hverdagen.\nBlandt mange andre har H&M og Bestseller for nyligt søsat ambitiøse opdateringer af deres CSR-strategier med et bredt spektrum af fokusområder. Men skal man tage de kritiske briller på, er de mange forskelligartede tiltag måske også udtryk for, at man endnu ikke har knækket koden til at skabe en bæredygtig tøjindustri.\nDen analyse er John Brogaard Winther enig i:\n”Vi er rigtig mange, der gerne vil gøre det, der er rigtigt, men vi er alle sammen underlagt en business, og derfor kommer der selvfølgelig intern splid i organisationen pga. forskellige målsætninger. For indkøberne er pris og leveringstid førsteprioritet, mens CSR-folkene har som hovedformål at sikre, at produktionen foregår under de rigtige forhold. Men hvem har endeligt tungen på vægtskålen, når man skal lave business?”\nManglende kendskab til leverandører er en central udfordring i tekstilbranchen. Betingelserne i industrien er hårdt pres på pris og korte leveringstider. Det skaber et incitament for producenterne til ikke at sige nej til ordre, selvom de måske ikke har kapacitet til det inden for den givne tidsramme. Og så bliver ordren udliciteret til andre fabrikker. Det betyder, at man som ordregiver mister kontrollen og overblikket, og udsætter sig selv for unødig risiko.\n”Når QC (quality control) kommer til en fabrik og kontrollerer en produktion, så er det ikke altid, at alle styles er på systuen. Så bliver de fortalt, at de f.eks. er ude hos tryk eller først skal i produktion i morgen. Men kan man være sikker på, at det er rigtigt? Ofte er grunden, at de blive produceret et andet sted. Det kan man ikke altid se ved at komme på et kort besøg”, fortæller John Brogaard Winther.\nJohn Brogaard Winther har tre konkrete anbefalinger til at skabe en mere bæredygtig tøjindustri:\nProduktion på producentens præmisser: Tøjvirksomheden skal være oplyst om hvad det er producenten kan levere, og ikke stille krav, der rækker ud over det. Det betyder at man i sin produktion skal tage hensyn til producentens produktgruppe og produktionsplan, så man ikke designer, sælger eller lægger ordrer som er uden for rammen af hvad der produceres på fabrikken. Det er forbundet med en omkostning, men skaber også værdi, da det giver mere ensartet kvalitet, sikkerhed for, at der ikke bruges skadelig kemi og at det er de rigtige materialer der bliver brugt hver gang.\n”Det handler blandt andet om at kunne forstå, at leverandørkæden også har nogle maksimum-kapaciteter. Når man går ind i en sæson, og siger: ’vi skal have i alt 50.000 enheder’, men producenten ikke kan producere mere end 30.000 enheder, hvad gør man så? Så skal man i hvert fald vide, at så sker der noget, der ikke står ’leverandørkontrol’ på. ”\nFølg op på producentens garantier. I Danmark er vi vant til at man stoler på hinanden, og vi går ud fra, at producenten oplyser hvis der sker ændringer i produktionen, f.eks hvis tidsrammen er for kort, og de må udlicitere dele af produktionen. Men det kræver en anden detaljeorientet opfølgning, hvis man skal have vished for at produktionen foregår på de aftalte præmisser.\n”Vi har en tillidsbaseret kultur her i Danmark. Når vendor eller producent siger, at de opfylder alle krav, så tror vi på dem. Men de er også pressede, og de har deres egen forretning at tage hensyn til. Og så gør de hvad der skal til for at tilfredsstille deres kunder.”\nIndkøberen og CSR-medarbejderen burde være samme person. Når indkøbsafdelingen og CSR-afdelingen arbejder hver for sig, så opstår der let interne kampe om hvad der skal vægte højest. Realistiske CSR-krav og ordre der er realistiske for producenten, er vigtige.\n”Vi skal forstå at CSR ikke kun er CSR afdelingens ansvar, og noget man lige tager op på et møde. Jeg mener at indkøberne egentlig burde være CSR-manager. De skulle have den rolle også, og blive målt og vejet på det også, i stedet for at den ene bliver målt på det ene og den anden bliver målt på det andet.”\nJohn Brogaard Winther har i over 30 år været en del af tøjindustrien. Som udstationeret flere gange i Kina og Østeuropa har han kunnet følge med i hvordan tøj der ender i danske butikker, bliver produceret.\nFactlines forenkler ansvarlighed med en digital løsning til leverandørkædeopfølgning i dybden. Vi hjælper virksomheder med effektivt at få overblik over og forstå deres leverandørkæder, evaluere risici og skabe dialog og forbedringer. Factlines anvendes blandt andet af den danske tøjvirksomhed PWT Group.\nTags: Factlines, Indkøb, Outsourcing, Tøj, Tøjindustrien, Underleverandører\n29.09.2021 | Strategi & ledelse Miljøstyrelsen lancerer grønt Rejsehold\n20.06.2018 | Strategi & ledelse Der bliver købt grønt til kontorerne\n30.01.2017 | Strategi & ledelse Bæredygtig IT-strategi kan give luft i budgettet\n02.11.2016 | Samfund Grønt byggeri – stort potentiale og store udfordringer\n08.08.2016 | Samfund Det bæredygtige OL\n15.06.2016 | Samfund WWF: Langsom rejse mod bæredygtige indkøb


Vedtægter | Grundejerforening Skellet\nVedtægter for grundejerforeningen SKELLET\nForeningens navn er grundejerforeningen SKELLET, og dens hjemsted er Halsnæs Kommune.\nForeningens geografiske område er Bavnehøjgårds udstykning fra landevejen i syd, ad Kirkebondevej og til gærdet mod nord samt det tidligere kommuneskel mod øst.\n1) varetage medlemmernes interesser som grundejere i Halsnæs Kommune.\n2) at værne om og vedligeholde trappe og strandgrund, Klintevej 53 (matr.nr. 2 fc), som tilhører grundejerforeningen\n3) at værne om og vedligeholde grundejerforeningens veje.\nEnhver ejer af en grund, hvorved forstås parcel i Bavnehøjgårds udstykning, jvf. vedhæftede kort, har ret til medlemskab af grundejerforeningen Skellet.\nSelskaber, firmaer, foreninger og flere i fællesskab, der er ejer af en grund, har samme rettigheder og pligter somenkeltpersoner, men skal udpege en kontaktperson, der er bemyndiget til at handle på ejerens vegne og i alle henseender repræsentere disse, herunder udøve stemmeretten.\nVed et medlems død eller ved salg overføres medlemsretten til den nye ejer. Ejerskiftet skal skriftligt meddeles foreningens kasserer inden 3 mdr. efter ejerskiftet.\nNye medlemmer får ved overtagelse af gammelt medlemskab eller ved ny indmeldelse udleveret et eksemplar af foreningens vedtægter og ordens-reglement og det senest godkendte regnskab.\nDer føres et kartotek over medlemmerne med matr.nr. og adresse på fast bopæl.\nForeningen ledes af en bestyrelse bestående af 5 medlemmer valgt blandt foreningens medlemmer på den årlige ordinære generalforsamling. Alle valg gælder for 2 år ad gangen.\n2 bestyrelsesmedlemmer og 1 revisor samt 1 suppleant vælges i ulige år. 3 bestyrelses-medlemmer og 1 revisor samt 1 suppleant vælges i lige år. Bestyrelsen konstituerer sig selv med formand, næstformand, kasserer, sekretær og bestyrelsesmedlem. Konstitueringen skal fremgå af referatet fra det efterfølgende konstituerende bestyrelsesmøde.\nBestyrelsen forestår den daglige ledelse af foreningen i henhold til foreningens vedtægter og generalforsamlingns beslutninger.\nForeningen tegnes af formanden og 1 bestyrelsesmedlem eller af næstformanden og 1 bestyrelsesmedlem.\nBestyrelsesmøder afholdes hver tredje måned eller når formanden finder det nødvendigt eller hvis et flertal af bestyrelsen ønsker det. Formanden kan dog aflyse et møde, hvis der ikke foreligger sager til behandling. Der skal mindst afholdes 2 bestyrelsesmøder i perioden mellem 2 generalforsamlinger.\nAlle beslutninger i bestyrelsen vedtages med almindeligt stemmeflertal. Ved stemmelighed tæller formandens eller i dennes fravær næstformandens stemme dobbelt. For at beslutninger skal have gyldighed, skal dog mindst 3 bestyrelsesmedlemmer deltage i afstemningen. Sekretæren skriver referat af møderne og sender det inden 14 dage efter mødet til bestyrelsesmedlemmerne.\nBestyrelsen kan nedsætte udvalg til løsning af specielle opgaver. Eventuelt nedsatteudvalg skal skrive referat af afholdte møder.\nReferat sendes til bestyrelsesmedlemmerne inden 14 dage efter afholdte møder.\nBestyrelsen har ret til at få godtgjort rimelige udgifter i forbindelse med hvervet, herunder til telefon, kørsel m.v.\nRegnskabsåret er perioden 1. januar – 31. december.\nRegnskabet revideres af foreningens revisor og udsendes til medlemmerne sammen med indkaldelsen til den ordinære generalforsamling.\nForeningens midler placeres på en driftskonto, en kapitalkonto og evt. særkonti, herunder vejfond. Kasseren fører regnskab og drager omsorg for, at der på driftskontoen til stadighed står det mindst mulige nødvendige beløb.\nKassereren har tegningsret og formand/revisor kontokig til driftskontoen, der føres via bank.\nOver øvrige konti kan der kun disponeres af kassereren og formand/næstformand i forening.\nRevisionen fører til stadighed tilsyn med indestående på driftskontoen.\nKassereren skal føre et kartotek over medlemmerne med matr.nr. og adresse påfast bopæl.\nDen ordinære generalforsamling er foreningens højeste myndighed og skal afholdes en søndag i Halsnæs kommune inden den 15. juni hvert år. Den ordinære generalforsamling indkaldes skriftligt med 21 dages varsel. Dagsordenen skal indholde følgende punkter:\n5. Fastlæggelse af kontingent for næste år.\n6. Valg iflg. vedtægternes § 4., stk. 1 og stk. 2. (Her angives, hvem der er på valg og om genvalg ønskes.\n7. EventueltForslag fra medlemmerne, som ønskes behandlet på den førstkommende ordinære generalforsamling, skal sendes til bestyrelsens sekretær eller formand/næstformand senest den 1. maj, således at indkomne forslag kan udsendes sammen med indkaldelsen til den ordinære generalforsamling.\nPå generalforsamlingen har hvert medlems matr.nr. én stemme. Der kan stemmes ved fuldmagt og hvert medlem kan have indtil 5 fuldmagter. Brevafstemning kan ikke finde sted. Der skal benyttes skriftlig afstemning, hvis mindst ét medlem anmoder om det.\nAlle beslutninger afgøres med almindelig stemmeflertal. Dette gælder dog ikke beslutninger om ændring af foreningens vedtægter om køb og salg af fast ejendom eller lån, jf. § 9 eller foreningens ophør,\njf. § 10.\nReferat fra generalforsamlingen og bestyrelsens beretning offentliggøres på foreningens hjemmeside. Referatet kan fås ved henvendelse til bestyrelsen.\nEkstraordinær generalforsamling skal afholdes, når en generalforsamling eller et flertal af bestyrelsens medlemmer eller 1/3 af foreningens medlemmer forlanger det med angivelse af dagsorden. Bestyrelsen skal herefter inden 8 dage og med 14 dages varsel indkalde til ekstraordinær generalforsamling, der skal afholdes i Halsnæs kommune. Indkaldelsen skal omfatte det emne, der ønskes behandlet og stemt om. Den ekstraordinære general-forsamling er lovlig og beslutningsdygtig, når den er lovligt indvarslet. Alle beslutninger afgøres ved almindelig stemmeflertal. Dette gælder dog ikke beslutninger om vedtægts-ændringer, køb og salg af fast ejendom, lån eller foreningens ophør.\nResultatet af den ekstraordinære generalforsamling offentliggøres på hjemmesiden eller kan fås ved henvendelse til bestyrelsen.\nGeneralforsamlingen fastsætter kontingentet for det følgende år, herunder evt. opkrævninger til vejfond m.v.\nIkke betalte kontingenter sendes til inkasso. Udgifter i forbindelse hermed betales af restanten.\n9. Vedtægtsændring, køb og salg af fast ejendom og optagelse af lån.\nÆndring af disse vedtægter, køb og salg af fast ejendom, og optagelse af lån kræver, at bestyrelsen sammen med indkaldelse til generalforsamling, der skal afholdes i Halsnæs kommune, fremsender forslag til de ønskede ændringer.\nForslaget kan herefter vedtages, dersom 2/3 af de fremmødte medlemmer stemmer for forslaget. Kan dette ikke opnås på denne generalforsamling, og et flertal af de fremmødte medlemmer stemmer for forslaget, skal der inden 8 dage med 14 dages varsel indkaldes til en ekstraordinær generalforsamling, der skal afholdes i Halsnæs kommune med dette ene punkt på dagsordenen.\nDersom et flertal af de fremmødte medlemmer her stemmer for vedtægtsændringen, er forslagetvedtaget.\n11. Foreningens ophør ELLER SAMMENLÆGNING\nBeslutning om foreningens ophør eller sammenlægning kan ske på en generalforsamling, der skal afholdes på Halsnæs, dersom alle medlemmer inden generalforsamlingens afholdelse pr. brev er gjort bekendt hermed. 2/3 af foreningens medlemmer skal stemme for foreningens ophør eller sammenlægning. Kan dette ikke opnås på denne general-forsamling, og 2/3 af de fremmødte medlemmer stemmer for forslaget, skal der inden 8 dage med 14 dages varsel indkaldes til en ekstraordinær generalforsamling, der skal afholdes påHalsnæs med dette ene punkt på dagsordenen. Såfemt 2/3 af de fremmødte medlemmer her stemmer for foreningens ophør eller sammenlægning, er forslaget vedtaget.\nI tilfælde af foreningens ophør, tilfalder formuen foreningens aktuelle medlemmer og fordeles ligeligt pr. medlem. Ved sammenlægning tilfalder formuen den sammenlagte forening.Således vedtaget på foreningens generalforsamling den 6. Juni 2010 og den 19. Juni 2010. Vedtægterne afløser alle tidligere vedtægter, senest vedtægterne af 7. Juni 1998 og den 28. Juni 1998.\nVedtægter for grundejerforeningen SKELLET som pdf-fil


Rødkålssalat med granatæble og kerner – Ravfood\nRødkålssalat med granatæble og kerner\n7. november 2012 21. juni 2015\nJeg er vild med denne rødkålssalat og har i lange perioder (indtil jeg bliver træt af den) altid en skål stående i køleskabet. Den er rigtig sund med masser af vitaminer og rig på MUFA (mono unsaturated fatty acids = enkelt umættede fedtsyrer), som jo er rigtig gode for os. Den bliver næsten bedre efter et par dage og kan holde sig i lang tid (omkring en uge, vil jeg tro). Jeg spiser den til frokost som tilbehør til fisk eller kød og om aftenen til den varme mad. Kernerne opbevares for sig og drysses først over, lige inden salaten spises.\nIngredienser (jeg er ikke god til nøjagtige angivelser, så man må smage sig frem):\nca ½ dl økologisk æblecidereddike\nca 2 sp Ravigottesauce (god senneps sauce som fås bl.a. i Kvickly og hos Søstrene Greene)\nca 1 ts flydende sød\ngræskarkerner, solsikkekerner, hasselnødder\nRødkål snittes fint f.eks. på et mandolinjern (men pas godt på fingre mm, for det er meget skarpt).\nÆblet deles i kvarte og snittes ligeledes meget fint.\nKerner og grofthakkede nødder svitses i lidt olivenolie og hakkes groft\nDressingen blandes og hældes over.\nPosted in: LCHF, sukkerfri, glutenfri, low carb, salater, sparemad | Tagged: granatæble, Rødkål\n4 thoughts on “Rødkålssalat med granatæble og kerner”\n4. januar 2014 at 00:29\nGodt nytår. Hvad er 1 ts sød flydende ? Hvad mangler ?\n4. januar 2014 at 11:09\nDet er et flydende sødemiddel uden sukker – f.eks. ISIS eller Cologran. Der skulle stå flydende sød 🙂\nLone Lykke siger:\n21. december 2013 at 17:14\nEndnu engang kommer rødkålssalaten på menuen. Denne gang til juleskinke. Den smager fantastisk . God jul til dig Kathe og din familie. Og tak fordi , I bruger tid på at dele jeres skønne opskrifter ud til os alle sammen. Det er en uvurderlig hjælp til gæster og hverdag. Og når tingene er penslet særligt ud, er jeg sikker på, de er skrevet til mig.\n22. december 2013 at 09:57\nHej søde Lone\nTak for din lille hilsen. Jeg er rigtig glad for at vi kan inspirere andre med vores opskrifter. Og du har ganske ret – det sker, at jeg sender dig (eller andre) en tanke, når jeg pensler tingene lidt ud 😉\nRigtig glædelig jul til dig og dine også.


Hvad er Gotvedgymnastik...\nGotvedgymnastik tager udgangspunkt i Helle Gotveds særlige principper for bevægelse baseret på kroppens naturlige bevægemønster. Der arbejdes med elevens kropsbevidsthed, holdning, kredsløbstræning, styrke, åndedræt og bevægelsesglæde. Gymnastikken udøves til musik, der understøtter bevægelserne og skaber en god stemning i rummet.\nHelle Gotved var pionér inden for gymnastikken og skabte i 1950erne - efter inspiration af den tyske gymnastiklærer Hinrich Medaus system - en temmelig anderledes form for dansk gymnastik, nemlig totalbevægelse (senere kaldet Gotvedgymnastik). Med disse totalbevægelsesprincipper revolutionerede hun gymnastikverdenens stive former og var med til at give plads til en mere holistisk, naturlig levevis. Udover de organiske totalbevægelser fokuserede Helle Gotved også på føddernes frihed og oplysning indenfor tabubelagte emner som seksuallivet og bækkenbundens optræning.\nNaturlig, fri bevægelse\nTotalbevægelse er en organisk, fri, gennemløbende bevægelse - i princippet uendelig - der omfatter hele kroppen. Energien til bevægelsen hentes fra afsættet i gulvet, og den forplanter sig som ringe i vandet til resten af kroppen, så man, med blot et lille energiforbrug kan træne kroppen uden at overanstrenge led og muskler.\nTotalbevægelse beskriver Helle Gotved som selve naturens bevægelsesform: "...totalbevægelse...omsluttende og stimulerende de indre organer, hvor selve livsfunktionerne: kredsløb og vejrtrækning også manifesterer sig fjedrende og svingende: det bankende, fjedrende hjerte og det tiltagende og aftagende, svingende åndedræt".\nGradvis opbygning der skåner led og muskler\nVi arbejder indenfor Gotvedgymnastik med at bygge bevægelserne op gradvist, så led og muskler varmes op så skånsomt som muligt, og ligeledes kan man gøre bevægelsen mindre og mindre til slut, så man starter og slutter i det små. Det giver træning uden overanstrengelse og giver én lyst til at lave disse bevægelser igen og igen.\nVed totalbevægelse, skriver Helle Gotved, benytter man loven om aktion og reaktion, og også økonomiloven. Når man laver totalbevægelse forplanter energien sig, så man ved et forholdsvist lille energiforbrug (et tryk i gulvet med foden) kan lave bevægelser gennem hele kroppen. Tyngdekraften udnyttes også i Gotvedgymnastikkens totalbevægelser, idet man lærer at lave arm- og bensving, som man bare sætter i gang med et lille energiforbrug, og så klarer tyngdekraften, sammen med trykket i gulvet og rotationen i rygsøjlen, resten. Pointen er, at man ved at gøre mindst muligt, opnår mest muligt.\nHvorfor er det godt at arbejde med totalbevægelse?\nTotalbevægelse giver energi og liv. Helle Gotved skriver om dette: "Den rytmiske gennembølgende totalbevægelse, hvor drejningen af kroppen fortsætter i armenes bevægelse i et samlet bevægelsesmønster, betyder at bevægelsen får liv". Den fritløbende energi gennem kroppen ved totalbevægelse får hele kroppen til at fungere i et flow, blodet kan strømme frit gennem kredsløbet, åndedrættet løber rytmisk igennem kroppen, bevægelserne hæmmes ikke af noget, og det giver den dejligste følelse af frihed, helhed og uendelighed. Bevægelserne flyder over i hinanden, som en ring, der ikke har nogen begyndelse eller ende, og kan i princippet laves i en uendelighed. Leddene og musklerne overanstrenges ikke af unaturlige stillinger og mekaniske bevægelser.\nHelle Gotved udviklede Gotvedgymnastikken efter at have studeret kroppens anatomi, fysiologi og funktion, så bevægelserne laves i harmoni med hvordan vores bevægeapparat naturligt bevæger sig. Det gør det dejligt og behageligt at lave Gotvedgymnastik, og man føler sig meget oplivet og let bagefter.\nÅndedræt og rytme\nUdover de nævnte elementer, spiller også åndedrættet ind, da det er svært, for ikke at sige umuligt, at lave en frit gennemløbende bevægelse gennem kroppen uden et frit gennemløbende åndedræt. Der bruges derfor meget opmærksomhed indenfor Gotvedgymnastikken på at lære folk at trække vejret dybt og ikke holde på vejret under øvelserne. Åndedrættet hjælper desuden til at skabe en vis naturlig rytme for bevægelserne, og rytme er vigtigt, hvis det skal være holistiske, organiske bevægelser, der i princippet skal kunne køre i det uendelige.\nDer bruges som regel musik til Gotvedgymnastik - musikken understøtter bevægelsen, i forhold til rytme, tempo og puls. Musikken hjælper eleven til at lave bevægelsen og skaber også en vis stemning, som man som underviser ønsker at frembringe (f.eks. ro til udspænding og afspænding, og kraft til energiske øvelser som kondidans, over gulv øvelser og løb). Der bruges alt fra popmusik til klassisk.\nI hver Gotvedtime arbejdes kroppen godt igennem med f.eks. ledopvarmning, konditions- og kredsløbstræning, styrkeøvelser, smidighedsøvelser, balancetræning og stræk. På alle hold kommer pulsen op - dog varieret tempo efter holdtype - og både mave, ryg, baller, arme og ben styrketrænes.\nEn halv mio. mennesker i Danmark lider af inkontinens. Gennem regelmæssig bækkenbundstræning kan man forbedre bækkenbundens funktion og dermed forebygge inkontinens, eller genoptræne en inkontinent bækkenbund. På de fleste af holdene vil der indgå bækkenbundstræning, enten som et kursus for sig over nogle gange, eller simpelthen som en indbygget del af hver Gotvedtime (klik her for at se holdbeskrivelser).\nVi afslutter som regel hver gang med en 10-15 minutters afspænding, for at få spændt musklerne helt af, give ro og velvære i krop og sind, og for at sætte restitutionen i gang. Kroppen vil under afspændingen få en dejlig, dyb hvile, hvilket bringer den i balance og vitaliserer den. Afspænding forøger desuden kropsbevidstheden, hvilket er et gennemløbende tema indenfor Gotvedgymnastik. Efter en god afspænding forlader man Gotvedtimen afslappet og med fornyet energi.


Hugin ismaskine – Køkkenudstyr\nSol og sommer hænger uløseligt sammen med is – og gerne masser af den. Men is kan spises på alle tider af året, og med en ismaskine . Maskinen er egentlig blot en Unold 4880 med Coops eget Hugin logo. Nogle steder i skålen er isen stivfrossen, andre steder er den ligesom soft ice. Helt ny Hugin Prunella ismaskine (uden kompressor) Sælges pga.\nHvilke test er der foretaget af ismaskiner? Her opdaterer vi med de nyeste ismaskine test, således du . Jeg er på udkig efter en ismaskine med internt køl, altså en. Billig Hugin Ismaskiner ismaskiner med nedsatte priser og levering!\nDe fleste er simple at lave, især hvis man har en ismaskine til hjælp. Sammenlign tilbud på Mindre apparater hugin ismaskine i kategorien Mindre apparater fra en række online butikker samlet på et sted. Er der nogen der har erfaring med nogle af de billige ismaskiner med. Er der nogle her som har erfaring med Hugin ismaskine ? Dette indlæg blev udgivet i Is og tagget chokoladeis, is, ismaskine, peanut. Sammenlign et stort udvalg af hugin ismaskine tilbud og produkter fra vores forskellige butikker og læs anmeldelser for at . Her finder du reservedele til HUGIN ISMASK.\nHugin Ismaskine med kompressor kun brugt få gange sælges billigt – stadig i kasse med alt tilbehør.\nSælges fordi vi skal flytte i anden lejlighed med mindre . Lige her opskrifterne med Is på ismaskine. Køb dine reservedele online på Quickparts. Vi har et af danmarks største lagre af hvidevare reservedele og tilbehør.


Eksport bedre end frygtet - FINANS\nEksport bedre end frygtet\nDen danske eksport holder kadencen bedre end frygtet. •Men den forventede europæiske recession vil slå igennem.\nDer er krise og en udpint konkurrenceevne og død og ulykke i vente. Men faktisk klarer de danske eksportvirksomheder sig forbavsende godt.\nI en grå og trist november lykkedes det at øge salget til udlandet så meget, at eksporten steg med ca. 2 pct., og i en verden med nedgang overalt er det imponerende. Hvis man renser tallet for en enkelt post, nemlig et betydeligt fald i salget af energi til Sverige, giver det faktisk en ganske solid vækst for en samlet tre måneders periode.\n»Der er en masse usikkerhed i de månedlige opgørelser, men det viser formentlig, at så er krisen altså heller ikke værre, og de hårde tal viser, at der er bedring flere steder,« siger Niels Rønholt, seniorøkonom i Jyske Bank.\nDet er Danmarks Statistik, der opgør eksporten i november til en stigning på 2,1 pct., og det gælder også de store danske markeder, der ellers har hovedroller i den europæiske og globale gældskrise.\n»Fremgangen skyldes især en fortsat vækst i eksporten til Tyskland, mens også eksporten til Storbritannien og USA viser gode takter,« konstaterer Tore Stramer, seniorøkonom i Nykredit.\nBlandt de varer, der har en væsentlig del af æren for den overraskende gode eksport, er medicin og fødevarer, som er Danmarks største eksportvarer og kendetegnet ved at være ret resistente over for konjunkturudsving.\nDerfor er landets tredjestørste medicinalkoncern, Leo Pharma, med til at trække eksporten op i en kriseramt verden.\n»Det til trods er det lykkedes os at fastholde en generel vækst, og det tilskriver vi især nye produkter - det gælder i øvrigt også flere af vores kolleger, som har fastholdt vækst via innovation,« siger Lars Olsen, koncerndirektør med ansvar for salg og marketing i Leo Pharma.\nMen både han og økonomerne advarer om, at det næppe bliver nemmere at sælge danske varer.\n»Vi har indtil nu klaret os godt i USA, hvor vi har etableret vores egen salgsorganisation. I det andet store marked, Tyskland, går det også godt, men vi er bekymrede over udsigterne for Europa generelt, for det er svært at forudsige konsekvenserne af gældskrisen, herunder også hvordan den kan ramme Tyskland på længere sigt. Det nytter jo ikke at komme med nye produkter, hvis ikke betalerne er villige til at give en tilfredsstillende pris eller give tilskud til produktet,« siger Lars Olsen.\nNiels Rønholt henviser også til især den europæiske økonomi, som ventes at stå stille.\n»Selv om det ikke er gået så galt som frygtet, vil tilpasningen af gældsniveauerne i de europæiske lande stadig betyde, at der er lavvækst og recession i en del af 2012, og det vil man kunne aflæse i dansk eksport. Men den vil stadig have en positiv vækst,« siger Niels Rønholt.


Anmeldelse : Hjelmkamera VIO – POV 1\naf C Sundsdal 20. juli 2010, 18:36\nKontrolenhed for stor og tung\nLedning er tit i vejen\nFør i tiden var det fint og flot med still-billeder, under udsendelser eller på øvelse. Men dét var før i tiden! Nu er livet i det grønne tøj til tider ret action præget, og det er naturligvis oplagt at tage 25 billeder i sekundet… altså optage video sekvenser. Problemet med video har dog altid været, at man sjældent har en hånd i overskud til at filme, når der sker noget. Desuden, er et videokamera et ret dyrt og skrøbeligt, handle with care “legetøj”. Men nu lever vi i 2010, og der er heldigvis producenter som har fået deres øjne op for ekstremsports politi- og militærfolket. En af dem er firmaet VIO*.\nJeg har haft fornøjelsen af at teste VIO POV 1 igennem et halvt år, og lad mig starte med at sige, at dette cam har været del igennem. POV 1 er virkelig en hårdfør satan, og jeg aldrig har tænkt over, om jeg nu smider min udrustning, ligger på den, det er minus 16 grader eller det regner. Og netop dens hårdførhed er dens største styrke – kombineret med de mange forskellige måder at fastgøre kamerahuset på.\nSystemet består af en kontrol-enhed og kamera. Kameraet er forbundet med et kabel til kontrolenheden, der optager billederne på et SD kort. Det gemmes i MPEG4 – DIVX format (AVI), hvilket betyder at pladsen på SD kortet udnyttes optimalt, da DIVX komprimerer videoen max, uden at det kan ses nævneværdigt på det optagede. Man kan med andre ord sige at DIVX er er for video, hvad MP3 er for musik / audio.\nOg apropos audio, så findes der en mikrofon på kablet der forbinder kamerahuset og kontrolenheden. Den skal man bruge lidt tid (erfaring) på at sætte og indstille rigtigt. Er man i et område hvor det blæser meget, kan man med fordel smide et stykke tape om mikrofonen, men lyden bliver så også derefter. Alt diskant forsvinder, og lyden bliver ret ringe. Men omvendt, hvis man ikke smider tape omkring, så kan man ingenting høre andet end blæst. Ellers kan man være kreativ på 2 minutter, og tape en gang skumgummi omkring.\nDet er utroligt let at gå i gang med. Der er en On/Off knap der skal aktiveres, og dernæst et tryk på REC, og du er kørende. Det kan ikke gøres mere simpelt. Den lette betjening er en nødvendighed, når det pludselig går stærkt og man skal afsted. Så skal der handles unden at der skal gå teknik i den. Desuden medfølger der en trådløs fjernbetjening. Den har to knapper : “Stop” og “Rec / Tag”. Stop og rec siger sig selv, men at Tagge en optagelse, er lige som et bogmærke. Dette benyttes også ved loop recording. Som sagt er fjernbetjeningen trådløs, og det er muligt at skifte remote-kanal som man får brug for, hvis flere i enheden har en POV-1.\nLoop-mode : Genial funktion til taktiske situationer\nOptagelse i LOOP mode giver dig mulighed for at gemme optaget video af begivenhederne, efter at de er sket. Dette er smart når man f.eks. går patrulje. For det er ikke sjovt at komme hjem med 4 timer optagelse, hvor der kun sker noget 15 minutter, og resten er march. LOOP mode gemmer et videoklip i sin hukommelse (længde for loop optagelse er sat i indstillingsmenuen) og gemmer kun klippet, hvis man trykker på TAG-knappen. Hvis TAG knappen ikke er aktiveret, bliver det ikke gemt. Aktiverer man TAG under den første tredjedel eller sidste tredjedel af et klip, vil den også gemme det næste klip. Eksempel: Hvis LOOP er indstillet til 3 minutters længde, og man trykker TAG på 2 minutter 20 sekunder, vil den ikke kun gemme det aktuelle klip, men også det efterfølgende klip.\nNem montering, betjening og eksponering\nSystemet er utroligt nemt at betjene selv med handsker på, og har mange gode muligheder for montering, på f.eks. ski/ køre-briller, gevær, hjelm og cykel. Og passer de medfølgende monteringsbeslag ikke, så kræver det ikke megen opfindsomhed for at finde noget der passer. Strips og velcro… så er du rullende.\nDet er muligt at justere eksponeringen, alt afhængigt af hvilke lysforhold man arbejder under, hvilket jeg aldrig rigtig har fundet ud af at udnytte… eller sagt på en anden måde: jeg har ikke mærkbart kunne se effekten, af de forskellige eksponerings trin. Jeg har benyttet AUTO eksponering, og det har virket fint. Kameraet er super hurtigt til at tilpasse sig lyset, når man feks bevæger sig fra et hus og ud i det fri. Med hensyn til eksponering, så kunne jeg godt have ønsket mig nightshoot… måske det kommer i næste version af systemet.?\nBurde være standard udrustning\nUd over at man kan vise familie og venner hvor sej og barsk man er i felten, har kameraet en stor betydning i forhold til uddannelse og under udsendelser ved debriefing. Jeg har igennem de sidste måneder, ikke været på øvelse uden hjelmkameraet. Det er altid lettere at se (huske) ting i bakspejlet, evaluere og derved lære af det. Men kan du spole tilbage og se og høre hvem der gjorde hvad og hvornår, for derefter at lave en evaluering, giver det pludselig 70-80 % i den rigtige retning i forhold til træning.\nFirmaet Vio Inc’s grundlægger, startede med et sports-website (Viosport.com), der viste videoklip af forskellige ekstreme sportsgrene. Det førte til at han udviklede et hjelm-kamerasystem, til at fange håndfrie videooptagelser til sitet. Der kom hurtigt forespørgelser på hvor man kunne få det system… Faktisk så mange, at folk kommenterede mere på hvordan videoerne blev optaget i stedet for indholdet. Viosport.com er nu lukket, da grundlæggeren er gået fuldtid på helmet-cams.


Heylo Padel | Maxplay ApS\nVed storcentret Field’s i København vokser Danmarks nye padel-centrum frem. Heylo Padel er navnet og er drevet ud fra en vision om at starte et urbant community omkring den ultra-trendy sportsgren padel. Drømmen er at skabe et stort fællesskab, hvor både unge og ældre kan være med, og til en fast månedlig pris.\nMaxplay har sammen med Heylo Padel bygget toppen af Field’s parkeringsplads om, så den nu udgør et splinternyt urbant samlingspunkt med 6 udendørs padelbaner, lounge-område og en lille butik. Københavnerne har fra start taget projektet til sig og er siden lanceringen i april strømmet til det nye padel-fællesskab.\nVil du vide mere om projektet eller booke en padel-tid, så smut ind på Heylo Padels hjemmeside og læs mere\nPadel er en af verdens hurtigst voksende sportsgrene – og med god grund. Sporten er en blanding af tennis og squash, som giver det bedste fra de to sportsgrene. Padel er sjovt, let at lære og kan spilles både indendørs og udendørs, hvilket gør det nemt tilgængelig for alle niveauer og aldersgrupper. Specielt derfor, er vi hos Maxplay helt vilde med at svinge ketcheren!\nDu kan læse mere om sporten og vores padel-løsning Maxpadel her\nKUNDE – Heylo Padel\nPROJEKTTYPE – Padelbane


Blondage koncert - Atlas - Aarhus - Denmark\nDato lørdag d. 14 oktober 2017\nDøre / Koncert 21.30 / 22.30\n12. oktober: Vi har fanget Blondage til en snak om koncerten – læs interviewet længere nede.\nI dag (den 21. april) udgiver Blondage deres nye single “Stoned” – en badass kærlighedssang, der er perfekt som soundtrack til sommeren. Sangen beskriver en sommerdag ved poolen set gennem øjnene på en omtumlet, kærlighedsramt pige. Den unikke lyd og stemning fra duoen Blondage er på perfekt vis smeltet sammen på dette solrige nummer med en legende produktion fyldt med attitude.\n“Vokalerne blev indspillet, mens Pernille sad på gulvet pakket ind i tæpper – morgenen efter en bytur. Det var som om, omkvædet skrev sig selv. Sangen handler om at opleve kærlighed gennem en tåge – lidt som at se sig selv udefra. Alle, der betyder noget for dig, er lige der, og du har aldrig lyst til at tage afsted.” – Esben Nørskov Andersen.\n“Der er den her rå skønhed ved at opleve en kærlighed, der er fremmed for dig til at starte med. Som en pige, der falder for en anden pige for første gang. Lyden, ordene og melodien passer så godt sammen. Når jeg hører det, er jeg der – som at kaste sig ud på dybt vand.” -Pernille Smith-Sivertsen.\nBlondage har siden udgivelsen af debut-EP’en “Blondage” i efteråret brugt tiden på at skrive nye sange og er nu klar til at løfte sløret for nogle stærke numre, hvoraf “Stoned” er det første.\nInterview med Blondage\nEsben Andersen: “Folk kan forvente en elektronisk koncert, som er ekstremt live og meget medrivende. Vi gør alt, hvad vi kan, for at placere lyden i vores hænder, så vi kan styre, manipulere og afvikle alle dele af vores sange i nuet. Vi gør det med en masse forskellige controllere, hvorpå vi trigger samples og laver effekter og loops, og så har vi også et trommepad og en synth, så vi spiller store dele af de instrumentale figurer live. Vi gør også rigtig meget ud af vores lysshow, for at folk kan blive suget ind i et univers, hvor lyd og lys smelter sammen til en totaloplevelse. Vi ønsker at skabe en klubstemning på Atlas, så folk kan forvente et set, der skal danses til!”\nPernille Smith-Sivertsen: “Vi kommer til at have vores Blondage-EP på vinyl med fra sidste år. Vi brainstormer stadig på nyt merch… Der har været snak om alt fra nye muleposer, USB-stik og kaffekrus til regntøj. Det er bare lige med at finde budgettet!”\nPernille: “Mit favoritnummer lige nu er vores seneste single “Call It Off”, som vi udgav i fredags. Vi har spillet den over sommeren i forskellige demoversioner, men den har lige fra starten været vildt bangeren. Jeg fik et chok, de første gange vi spillede den, fordi folk jo aldrig havde hørt den før, men reagerede som om, det havde været sommerens hit. Den har en vildt fed dynamik, som får folk til at rave helt vildt. Jeg føler virkelig, jeg headbanger med folk – det er for lækkert!”\nEsben: “Jeg elsker at spille “Pray”. Den er virkelig en live sang. Jeg går i totalt preacher mode og har det virkelig som om, jeg prædiker linjerne: “if love is a drug – I’m hooked – PRAY”. Den har en vildt fed tekst at synge, og jeg går altid helt amok, når vi spiller den. Det er en af de sidste sange i settet, så det er virkelig også dér, folk giver slip og raver sammen med os. Det er jo den bedste ting nogensinde.”\nPernille: “De er gået vildt godt! Vi føler virkelig, vi er i storform og har fundet et set, der fungerer vildt fedt. Det har været en overgangsfase fra Rangleklods til Blondage, hvor vi skulle finde formen og balancen mellem nyt og gammelt. Vi har efterhånden virkelig meget nyt, som vi er pissestolte af, og som fungerer sindssygt godt live, og så har vi givet vores yndlings-Rangleklodssange et brush-up, så de lyder endnu mere crisp. Vi spiller også et cover af “Turn Me On” af Kevin Lyttle, som skaber den vildeste lummer-party-stemning.”\nEsben: “Pernille har en fantastisk stemme, som er så fed at arbejde med som producer. Det er også en gave, at hun har så skarpt et visuelt blik i forhold til vores artwork og så videre. Hun får hele tiden nye ideer og er virkelig sjov at hænge ud med.”\nPernille: “Esben er mega-sjov, supernørdet og perfektionistisk omkring vores lyd og sangskrivning, og så har han nogle vilde dance-moves og er super-ambitiøs.”\nEsben: “Vi synes, at Mura Masa er en mega-fed artist. Vi så ham live på Lille Vega, og han var vildt god til at menneskeliggøre sin elektroniske lyd live ved selv at spille live på både trommer, keys og diverse controllere. Så havde han Bonzai med, som er en mega-sej UK-sangerinde og én mere, som vi ikke kendte. Det er lige præcis dét, vi synes er fedt. Når man kan fusionere den klubbede vibe med live-instrumenter og vokal.”\nPernille: “Vi skal efter endt DK-tour ud på en del writing-ture i udlandet – dels til London, dels til Los Angeles. Målet er at skrive en hel masse nye sange og spille koncerter i udlandet i løbet af foråret. Vi har planer om at spille i USA for første gang, hvor vi har fået rigtig meget opmærksomhed omkring vores musik i år. Det bliver en vildt spændende tid for os.”\nMed over 200.000 streams på Spotify med deres første single “CityLights” samt airplay på P3 gik Mono Mono lige i danskernes hjerter og strøg dermed direkte ind som nummer et på det elektroniske barometer. Med deres musik er de nået vidt omkring og har blandt andet fået airplay på: Amazing Radio, DR P3, P6 Beat, Svensk P3 og ByteFM samt fået en masse omtale i både ind- og udenlandske medier.\nMono Mono blev allerede fra start spået en stor fremtid. Og blev featured på NBHAP’s liste over otte artister, man skal holde øje med i 2017. Det beviste de også, da de i maj leverede et gennemført liveshow for en fuld sal på Filuren til dette års Spot Festival.\nDuoen Mono Mono består af Karoline Elsig og Jakob Franck. Hendes stemme sammenlignes med Björk, og når hun spiller på saxofonen sammen med Jakobs velproducerede beats opstår et unikt lydunivers. Mono Mono forfører deres publikum, når de spiller live, hvor de sender publikum til et drømmeunivers ved at præsentere et dynamisk lydbillede, der er dekoreret med en blanding af elektroniske lyde, beroligende vokaler og hypnotiske saxofoner.\nMed deres hidtidige bedrifter tegner 2018 som året, hvor Mono Mono for alvor har mulighed for at slå igennem med deres EP, som udkommer i starten af år 2018. De er sultne efter at slå igennem og glæder sig til at vise deres talent frem.\nBlondage på Facebook\nBlondage på Instagram\nBlondage på YouTube\nMono Mono på Facebook


Da Karl Otto Meyer blev formand for SSW | Dansk Centralbibliotek for Sydslesvig\nKronikken er stillet til rådighed for biblioteket af Flensborg Avis, hvor den blev bragt den 28. september 2017. Ophavsmand er Mogens Rostgaard Nissen. Artikel og foto er beskyttet af ophavsretsloven og må ikke gengives uden særskilt tilladelse.\nI foråret 1960 skulle der vælges ny formand for SSW, fordi den tidligere formand, Frederik Mommsen, ønskede at træde tilbage. Formandsvalget fandt sted på landsforsamlingen den 23. april 1960, og i ugerne før var der blevet snakket meget i krogene.\nFormandsvalget blev for alvor skudt i gang en måned forinden, da Mommsen oplyste bestyrelsen om, at han ønskede at træde tilbage. Den officielle grund var, at han syntes, at han som 59-årig ville overlade posten til yngre kræfter, ligesom han ønskede at bruge mere tid på arbejdet som leder af SSW-gruppen i Flensborg Byråd. Men i realiteten drejede det sig om, at han var træt af, at SSW var en slags vedhæng til SSF. På et lukket forretningsudvalgsmøde et par uger inden valget blev han citeret for at sige, at »der ikke fra SSFs side har været vist ham tilstrækkeligt hensyn, og at han navnlig er blevet ked af den nuværende ordning, hvorefter SSWs tilskud fra Staten og Grænseforeningen figurerer på SSFs regnskab og budget som små »yderligere« beløb efter SSFs beløb.« Det var altså en noget anden grund til, at han ønskede at trække sig som SSW-formand end det, han officielt sagde.\nI sine erindringer skrev Karl Otto meget lidt om baggrunden for, at han blev valgt til ny SSW-formand. Faktisk skrev han bare, at »jeg var blevet foreslået fra flere sider, og jeg havde sagt ja til at modtage valg.« Man kan få den opfattelse, at det var ret spontant, at han blev opstillet, og at han lidt forbløffet accepterede opstillingen. Den udlægning virker langt fra sandsynlig, idet der næppe hersker tvivl om, at han nøje blev kørt i stilling til posten, og at han selv var langt mere aktiv, end man får indtryk af i erindringerne.\nPå landsforsamlingen blev man efter forslag fra distriktsskoleinspektør Svend Johannsen enig om, at den nye formand skulle have et flertal af stemmerne bag sig, inden han var valgt. Derfor måtte man ud i tre valgrunder, inden Karl Otto løb af med sejren. Da mødet startede, blev det oplyst af mødelederen Hans Wolf, at fire var bragt i forslag. Det var Niels Bøgh Andersen, der var tidligere formand for SSF; Karl Christiansen, der var journalist på Flensborg Avis; Hermann Tychsen, der var formand for SSF, og så altså Karl Otto. Derefter var der en 40 minutters pause, og da man mødtes igen, blev det gjort klart, at Bøgh Andersen trak sit kandidatur, men at landmand Wilhelm Hönck fra Ejdersted stillede op. Der er ingen begrundelse for, hvorfor det skete. I første valgrunde fik Tychsen 20 stemmer, mens de tre øvrige hver fik 17. Derefter trak Hönck sit kandidatur, og i den efterfølgende afstemning vandt Karl Otto snert over Karl Christiansen. I den sidste afstemningsrunde fik Karl Otto 36 stemmer mod Tychsens 31 og var dermed valgt.\nDer var tre store hovedpunkter i forbindelse med valget, som delte forsamlingen i forskellige fløje. Det første vedrørte forholdet mellem SSW og Sydslesvigsk Forening, SSF. Da Svend Johannsen anbefalede, at SSFs formand, Hermann Tychsen, også skulle være formand for SSW, var det med det erklærede mål, at SSW og SSF igen skulle være én forening, som det havde været frem til 1948. Han og andre opfattede delingen som en dårlig løsning, der var blevet gennemtrumfet efter krav fra de britiske militærmyndigheder i Slesvig-Holsten. Flertallet af forsamlingen var altså imod en sammenlægning af SSW og SSF, selv om det var et snævert flertal. Karl Otto gik til valg på, at SSW skulle profileres som et selvstændigt parti for det dansksindede mindretal og de nationale frisere, og dermed frigøres fra SSFs skygge.\nDet andet store hovedpunkt var en diskussion om, hvorvidt formanden skulle komme fra Flensborg eller fra det øvrige Sydslesvig. Her var Tychsen og Christiansen fra Flensborg, mens Hönck og Karl Otto boede uden for Flensborg. Den afgående formand er citeret for at have udtalt, at »Flensborg havde et naturligt krav på at stille den ny formand«, og derfor er »journalist Karl Christiansen Mommsens kandidat som ny formand for SSW.« Men sådan gik det altså ikke, og der var med valget af Karl Otto flertal for en ikke-flensborgensisk formand.\nUnge og gamle kandidater\nDet sidste hovedpunkt drejede sig om kandidaternes alder. Hönck var i 50erne, og Tychsen var knap 50 år, men havde gennem en årrække været en del af mindretalsledelsen. Hönck var derimod først blevet aktiv inden for mindretallet i de første år efter krigen, og det styrkede ikke hans kandidatur. Karl Otto var 32 år, og Karl Christiansen et par år ældre, og på mødet var der flere, der mente, at de to var for unge. Alligevel endte man altså med at vælge den yngste af de fire kandidater.\nEt muligt fjerde punkt om, hvorvidt den nye formand skulle bekende sig til en »hjemstavnslinje « eller en »danskorienteret linje« spillede tilsyneladende en beskeden rolle i 1960. Frem til midten af 1950erne var der inden for mindretallet nogen uenighed om, hvorvidt målet for mindretallet var, at der ad åre skulle gennemføres en ny folkeafstemning, så området kunne blive genforenet med Danmark, eller om man skulle slå på SSW som et hjemstavnsparti, der havde lagt genforeningskravet bag sig. Men den diskussion var blevet overhalet af den politiske udvikling, og derfor var spørgsmålet ikke længere relevant. Når det er sagt, må Hönck dog betragtes som for meget »hjemstavns- sydslesviger« til at kunne blive valgt som formand for partiet.\nDagen efter skrev Flensborg Avis' chefredaktør L. P. Christensen meget om valget i en artikel på forsiden. Han forklarede, at »den 32-årige tog med ydmyghed og i glæde imod valget«, og slog i det hele taget mere på den nye formands alder end på de ting, han ville udrette. Han gjorde også meget ud af at understrege, at der under »forhandlingerne på mødet i går førtes i en god og saglig tone«, og at man ønskede at »klarlægge opgaverne og i fællesskab at nå frem til veje og midler, der kan tjene løsningen af vanskelighederne. Alle bestræbelser og ønsker mundede ud i ønsket om at kunne fremme det, man er fælles om.« Hvis man læser blot en smule mellem linjerne, ligger det klart, at der havde været stor uenighed på mødet, men at man alligevel havde fundet frem til brugbare løsninger, som man kunne blive enige om.\nI Kristeligt Dagblad skrev chefredaktør Bent A. Koch om valget, og han var ikke udelt positiv. Koch var tillige medlem af Flensborg Avis' tilsynsråd og havde et rigtig godt kendskab til Sydslesvig. Han beskrev en situation, hvor Karl Otto få år tidligere »var alt andet end populær inden for mindretalsledelsen. Man fandt ham for stejl og ungdommelig.« Han skrev videre, at »Karl Otto Meyer råder stadig over et stejlt, ungdommeligt sind og som forhandlingens mand kan man næppe betegne ham.« Alligevel så Koch dog også positive ting ved valget, idet Karl Otto kunne være med til at sparke noget tiltrængt dynamik ind i den aldrende sydslesvigske mindretalsledelse. Andre aviser bemærkede også, at valget af den ny SSW-formand var udtryk for et tiltrængt generationsskifte.\nKarl Otto valgte som formand at føre en mere selvstændig SSW-linje i forhold til SSF. Det indebar blandt andet, at der blev diskuteret mere politik på de fælles SSF-SSW-møder, men også at »SSW i højere grad end før beskæftigede sig med almene, samfundspolitiske spørgsmål«, som han har udtrykt det senere. I landdagen beskæftigede han sig med alle politiske emner, og ikke alene dem der i snæver forstand drejede sig om mindretalsspørgsmål og Sydslesvig. Han arbejdede også for et løsere samarbejde, så SSW-formanden ikke automatisk var næstformand i SSF, og omvendt at SSF-formanden var næstformand i SSW, fordi det var to forskellige foreninger med forskellige formål og visse forskellige interesser.\nTre år senere blev Karl Otto pludselig udnævnt til ny chefredaktør på Flensborg Avis. Det kom som en kæmpestor overraskelse for mange både nord og syd for grænsen. Men hvorfor blev han udnævnt til chefredaktør? Det er temaet for næste måneds kronik om Karl Otto Meyer.\nFlensborg Avis - 28-09-2017(pdf)


National standard for kildesortering er en alvorlig for trussel for vores miljø-innovation | WasteTech PRO\nNational standard for kildesortering er en alvorlig for trussel for vores miljø-innovation\nEnsretning og standardisering af affaldssektoren risikerer at kvæle innovationen og motivationen ude i kommunerne i stordriftens hellige navn, advarer to erfarne affaldskonsulenter.\nBo Asmus Kjeldgaard, Direktør\nIb Larsen, Affaldskonsulent\n11. jun 2020 06:00. Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel.\nRegeringen har foreslået en national standard for sortering af husholdningsaffald i 10 fraktioner. Umiddelbart synes der at være bred forståelse for beslutningen, blandt andet fordi der har været utilfredshed med, at kildesorteringsindsatsen i nogle kommuner har været mindre end i andre, og fordi forskellighederne i indsamlingssystemer har begrænset mulighederne for stordrift for indsamlere og sorteringsanlæg.\nMen der er god grund til at tænke over beslutningen en ekstra gang. Med 98 kommuner vil nogle kommuner selvfølgelig sortere mindre end andre. Men i vores iver efter at forhindre det, overser vi nemt det modsatte og langt vigtigere forhold: Der er nogle kommuner, der sorterer og genanvender mere end andre!\nVi må ikke glemme, at det netop var den kommunale forskellighed, der bragte Danmark op i internationale førerfelt på affaldsområdet. Helt tilbage fra slutningen af 1970’erne, hvor affaldet kom på den politiske dagsorden, skød alle mulige forsøg med indsamling og indsamling af husholdningsaffald op i de forskellige kommuner, understøttet af de fælleskommunale affaldsselskaber, der blev dannet i løbet af 70’erne.\nMange forsøg var yderst succesfulde, og blev siden en del af vores hverdag, mens andre viste sig mindre heldige. Fælles for dem alle var, at vi lærte af dem.\nVi lærte om beholdertyper, tømningstrategier og -frekvenser, betaling efter beholderstørrelse, betaling efter vægt, placering af containere i hustande, på gadehjørner, på små genbrugsøer og på store genbrugspladser. Central sortering, mekanisk såvel som manuel, optisk sortering, kompostering og biogas, indsamling af farligt affald, og meget andet.\nDen hurtige udvikling på affaldsområdet skyldes alene det kommunale selvstyre og det faktum, at der hele tiden var kommuner, der viste store risikovillighed og fungerede som front-runners.\nHertil kommer den buket af lokale løsninger, der fremkom hvor borgerne havde inddraget affaldshåndteringen i deres grønne projekter – gårdkompostering, små sorteringsstationer, der var tilpasset de små gårde og meget andet.\nParadigmeskiftet med Fogh regeringen i 2000 medførte en voldsom opbremsning af udviklingen, men det blev heldigvis kun temporært, og kommunerne formåede at komme tilbage i udviklingssporet.\nRisiko for mindre udvikling\nDen foreslåede nationale standard hviler på en konsulentundersøgelse af, hvad der lige for øjeblikket må anses for den bedste måde at sortere på. Der kan stilles alvorlige spørgsmål til konklusionerne i den undersøgelse, sådan som den endte med at blive udformet, men det er helt generelt værd at huske, at undersøgelsen kun kunne laves, fordi vi i Danmark har forskellige løsninger, der har kunnet sammenlignes.\nHvordan skal den næste undersøgelse se ud, hvis vi kun har én metode at sammenligne? Vi kan selvfølgelig opgive vores førerrolle og i stedet trække på internationale erfaringer. Men i Danmark stopper udviklingen. En national standard kan ikke undgå at blive stærkt konserverende for status quo.\nDen foreslåede standard er ikke nogen elegant løsning. Indsamling i 10 fraktioner er dyrt og besværligt. Det kræver en masse plads hos de enkelte borgere og medfører en masse ekstra CO2 i indsamlingsomkostninger. Kildesortering i enkeltfraktioner er nok i dag den bedste løsning, men ikke nødvendigvis i morgen.\nDet er vigtigt at udviklingen af alternative billigere, og mere miljøvenlige indsamlingssystemer fortsætter. Der foregår i dag mange forsøg med forbedringer af kombineret indsamling af fraktioner, lige fra MGP-sortering (metal/glas/plastic) til optisk sortering. Det vil være en stor fejl at sætte udviklingen i stå på stordriftens alter.\nOg hvorfor er det egentlig, vi så gerne vil have stordrift? Vores kommuner er ikke små. De udgør hver for sig økonomisk interessante opgaver for private operatører. Københavns Kommune udbød faktisk affaldsindsamlingen i zoner, fordi kommunen var for stor.\nPå nogle områder, såsom plastsortering, kan der være teknologisk fordel af at få etableret store sorteringsanlæg. Men det har kommunerne jo observeret, og affaldsselskaberne har allerede stillet forslag om to store fælleskommunale sorteringsanlæg. Det er regeringen, der har blokeret for, at de er blevet bygget – ikke kommunerne.\nÅbner for gradvis monopolisering\nMen nationale standarder udgør derimod en perfekt mulighed for en gradvis monopolisering af sektoren. Måske er det i virkeligheden det, der er på industriens dagsorden. Der er ikke tvivl om, at vi vil se de største danske og internationale spillere få en stigende rolle i sektoren, mens de mindre regionale eller lokale selskaber vil svinde ind. Er det det, vi vil?\nI praksis er en »one size fits all« løsning ikke nogen heldig løsning. Der er forskelle i ejendommes tilgængelighed og pladsforhold, der er forskelle i befolkningstæthed og dermed afstand mellem de enkelte beholdere, der er forskelig affaldssammensætning på land og i by, i karrebebyggelser og i villaområder og så videre.\nVi skal samtidig også huske, at en beslutning om 10 affaldscontainere kun er en beslutning om sortering, ikke en beslutning om øget genanvendelse – for alle fraktioner vil noget kunne genanvendes og noget ikke.\nFor plastikcontaineren vil den ikke-genanvendelige del i dag udgøre over 50 procent. Hvis der med forslaget lægges op til, at de private indsamlere overtager ansvaret for indholdet i de 10 containere, så vil en meget stor del af det ikke-genanvendelige affald desuden forsvinde fra det offentlige ansvar og kontrol.\nGlem ikke kommunernes selvstyre\nDet måske virkelig truende ved forslaget, er dets holdning til selve eksistensen af vores kommuner. Det gælder jo på alle de kommunale områder, at der kan opnås stordriftsfordele ved at standardisere opgaverne.\nHvis stordriftsfordele bliver den centrale parameter for indretningen af vores samfund, har vi ikke jo brug for kommunerne – så styres det hele meget bedre af regeringen og Finansministeriets regnedrenge.\nVi mener, at det er overordentlig vigtigt, at vi begynder at reflektere over, hvad det er vi har gang i. Vi bliver nødt til at forholde os til, om det den vej vi ønsker at gå – er stordriftsfordele den afgørende parameter, der skal bestemme hvordan vi vil indrette vores samfund?\nDet er fint nok at lave vejledende nationale standarder for affaldssortering, men undlad for alt i verden at bruge betonhammeren og kvæle innovation og motivation i kommunerne. Og vi skal som sagt huske, at sortering ikke automatisk betyder højere genanvendelse. Det er vigtigere at sætte mål for genanvendelsen end for sorteringen.\nBo Asmus Kjeldgaard er direktør for rådgivningsvirksomheden Greenovation og tidligere borgmester i Københavns Kommune for SF.\nIb Larsen er konsulent og tidligere forvaltningschef i Københavns Kommune.\nFinn Langgaard 1 years 2 dage 21 timer 52 minutter\nJa tak til omtanke\nTak til Bo Asmus Kjeldgaard og Ib Larsen for et sobert og gennemtænkt indlæg. I lyset af den store interesse for yderligere genanvendelse glemmes imidlertid de grundliggende overvejelser om de reelle muligheder for og værdien af genanvendelsen for hver enkelt fraktion. Hvad kan materialerne bruges til? Hvad kræver det at udnytte de enkelte materialer? Hvor mange gange kan de genanvendes? Hvilken behandlingsform kræver de efterfølgende? Og hvad er de reelle omkostninger såvel de økonomiske som de miljø- og klimamæssige? At vedtage tvungen genanvendelse af enkeltmaterialer og fraktioner uden at få svar på disse spørgsmål er direkte uforsvarligt. Der skal være et fornuftigt formål med at sortere. Er der ikke det, vil borgerne miste tilliden og dermed motivationen til at sortere - og det vil ikke kun ramme de fraktioner, hvor særskilt sortering er uhensigtsmæssig, men alle fraktionerne - med det resultat at genanvendelse generelt falder. Og det vil være en skam. Der er jo rigtig meget mening i at sortere metal, papir, pap og glas. Hver for sig naturligvis. Det kan med stor sandsynlighed diskuteres om det er formålstjenligt at udsortere madaffald (tidligere bioaffald), men udsortering af plast, drikkevareemballager uden pant og tilsvarende kan på ingen måde være hensigtsmæssigt i forhold til hverken miljø, klima eller økonomi. Den tidligere ordning for indsamling af madaffald fra virksomheder (restauranter mv.) døde med kogalskaben, men måske er det på tide at tage denne ordning op igen - det blev jo genanvendt til grisefoder og var i en årrække en særdeles velfungerende ordning. Hvis hovedargumentet for at indsamle en fraktion er at begrænse affaldsforbrændingen og udledningen af fossilt CO2 herfra, bør man tænke om igen. Affaldsforbrænding er først og fremmest et miljøtiltag - etableret for at begrænse deponering - og udnyttelsen af energien er blot en naturlig følge heraf. Og vi skal vel ikke straffe os selv for at have været særdeles dygtige til at løse deponeringsproblemet.


⇒ Billig Jotun Imprægnering Mur & Sten – 749 kr.\nJotun Imprægnering Mur & Sten\nNavn: Jotun Imprægnering Mur & Sten\nFlere e-forhandlere tildeler i øjeblikket et hav af forskellige muligheder for fragt. En yndling er på nuværende tidspunkt at afsende til en pakkeshop, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente pakken når der er mulighed for det. Leveringsmetoden er nemlig ret gnidningsløs, samt typisk endda den mest betalelige leveringsudgave ved køb af Jotun Imprægnering Mur & Sten.\nDu burde tillige afveje for og imod at bestille produkterne til levering til din hjemmeadresse eller til når du er på job. Leveringsformen er godt nok et hak mere bekostelig, men tillige yderst let gængelig. Den mest betalelige type af levering vil dog altid vise sig at være at du selv henter varerne, men den mulighed står og falder med at du befinder dig i kort afstand af online shoppens bopæl.\nFragttiden på Jotun Murmaling kan være usædvanlig udslagsgivende hvis du absolut skal bruge dine nye varer lige om lidt, så med det formål er det selvfølgelig fornuftigt at du efterser leveringstidspunktet for den relevante vare.\nTemmelig mange webbutikker stiller udsigt til levering på næste hverdag på deres favorit varer, eksempelvis Jotun Imprægnering Mur & Sten, hvilket dog beroer på at ordren laves forud for et givent tidspunkt, således at de højst sandsynligt kan nå at få de nye varer klar inden medarbejderne får fri.\nEn hel del online shops præsterer gebyrfri levering, men ofte afkræver det at du handler for en fastsat sum. Derudover kan du tage den mindst kostelige fragtmetode, hvilket i de fleste tilfælde – uafhængig om man er nær Viborg, Varde eller Gilleleje – vil blive at få bragt dine varer til en pakkeshop.\nDet er ultra ukompliceret for købere at finde frem til de bedste priser på forskellige internet outlets, og for det har de fleste Jotun online webshops fundet det nødvendigt at presse salgsværdien på varerne – til børn, og endvidere også til damer og herrer – betydeligt, og endda nogle gange byde på levering uden omkostninger.\nDet kan stadigvæk være gavnligt at se nærmere på nogle webbutikker efter rabatkoder på Jotun Imprægnering Mur & Sten forinden du gennemfører dit køb, så man er velinformeret til at skaffe sig den mindst kostelige pris.\nDu skal bare være så påvagt, at hvis en online webshop frembyder bedst i test varer til en salgspris der anses for helt fantastisk fordelagtig, så er det mange gange være et kendetegn på en fup netbutik. Kortbetalinger er ikke desto mindre en del af Indsigelsesordningen, som garanterer køber imod uærlige e-forretninger.\nVi slår generelt et slag for køb med kort eller mobilbetaling. Som alternativ kunne du udnytte et afdragstilbud fra eksempelvis ViaBill, ifald du har i sinde at klare pengene over flere uger.\nFør folk shopper på en Jotun internet webshop kunne man når alt kommer til alt læse deres handelsaftale, dog er det typisk et omfattende arbejde.\nEn anden valgmulighed kan være at undersøge hvorvidt online webshoppen er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det længe har været et bevis på at e-forhandleren opererer i overensstemmelse med de gældende danske regler, og at shoppen ofte overvåges af sagkyndige der har den nødvendige knowhow om retningslinjerne. Dette er desuden en god mulighed for assistance, hvis du udsættes for dilemmaer med din bestilling.\nEndvidere kan det være til hjælp at kunden er sat ind i de væsentligste regler i forbindelse med købet, som eksempelvis hvilken byttepolitik internet webshoppen anvender. Derfor er det samtidig relevant, at man stadigvæk bevarer sin ordremail, således man en anden gang vil kunne eftervise sin shopping af Jotun Imprægnering Mur & Sten, uanset om man skal købe gave til en voksen eller et barn.\nTrustpilot tilbyder evigt gode muligheder for at blive klogere på en hel del aktuelle køberes meninger og herved støtter vi, at du iagttager online butikkens vurderinger af Jotun Imprægnering Mur & Sten inden du handler.\nFacebook giver dig lige så vel nogle fine metoder til at få en idé om internet firmaets pålidelighed. Derudover ses endda e-butikker som giver kunderne mulighed for at aflevere en omtale af deres køb, hvilket desuden må tages i brug til at danne dig et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nVores website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi arbejder sammen med en stribe e-forhandlere i form af at vi promoverer butikkernes tilbud, og tager honorar når en af de besøgende på vores hjemmeside realiserer en handel.\nFakta angående varer og online firmaer understøttes hyppigt, men der tages forbehold for justeringer der eventuelt er implementeret siden sidste opdatering af hjemmesidens oplysninger.


Undersøgelser | Lone Ambjørn | Side 2\nSTRESSEKSPERT: GYMNASIEELEVER SKRIGER PÅ MOBILREGLER\nFår eleverne bedre digitale vaner, bliver de mere fokuserede og præsterer bedre, siger stressekspert Thomas Pape.\nHan har netop afsluttet et eksperiment i 2.b på Århus Statsgymnasium. I fire uger har han fulgt de 24 elever. Han har testet og interviewet dem før og efter, lavet øvelser med dem og sat grænser for brugen af deres mobiltelefoner – både i undervisningen og hjemme.\nHan er ikke kommet til bunds i alle resultaterne fra forsøget endnu, men billedet er ikke til at tage fejl af: Der er sket et kraftigt fald i elevernes internetafhængighed, og næsten alle oplever, at de er blevet gladere, mere engagerede og motiverede, bedre til at fordybe sig og sover bedre.\nLæs artikel af Tina Rasmussen i Gymnasieskolen, 16. maj 2018.05.18\nDette indlæg er udgivet den 18. maj 2018 af Lone. Kategorier: I digitalt regi, Undersøgelser\nSTUDERENDE MED STØRST BEHOV DELTAGER MINDST I STUDIETEKNIK\nEn minianalyse fra Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) ser nærmere på de studerendes deltagelse i undervisning i studieteknik i løbet af den første tid på studiet.\nSamtidig oplever 24 % af de nye studerende, at de ikke har tilstrækkelige studietekniske kompetencer ved studiestart, og paradoksalt nok er det den gruppe af studerende, som er mindst tilbøjelig til at deltage i undervisning i studieteknik.\nLæs mere i notat fra EVA udgivet 23. april 2018.\nDette indlæg er udgivet den 23. april 2018 af Lone. Kategorier: Undersøgelser\nELEVER MANGLER DIGITALE RÅD FRA LÆRERNE\nBrugen af digitale medier og teknologier i gymnasiet skaber nye muligheder for læring. Men eleverne mangler klare retningslinjer fra lærerne, viser ny undersøgelse foretaget af Danmarks Evalueringsinstitut:\nDen bygger på logbøger, som 99 elever fra seks gymnasier (stx, hhx og htx) har udfyldt. Her skriver de om deres brug af digitale teknologier i relation til skolearbejde og undervisning i løbet af en uge.\nI forlængelse heraf er der gennemført interview med 39 elever.\nDer er også gennemført interview med 15 lærere og med repræsentanter fra ledelsen på de seks gymnasier.\nSelv om undersøgelsen ikke specifikt er rettet mod sprogfagene, er der alligevel nyttige informationer at hente.\nLæs artikel af Tina Rasmussen i Gymnasieskolen, 7. marts 2017.\nSelve undersøgelsen er også tilgængelig fra nedenstående link.\nDette indlæg er udgivet den 24. marts 2018 af Lone. Kategorier: I digitalt regi, Undersøgelser\nDenne minianalyse fra Danmarks Evalueringsinstitut (26. januar 2018) handler om de studerende, som har en målorienteret tilgang til deres eksamen og ikke ser nogen grund til at lære noget, de ikke skal kunne til eksamen. Hvor mange er de, hvor studerer de, og hvordan oplever de eksamen? https://www.eva.dk/sites/eva/files/2018-01/Hver%205.%20studerende%20indretter%20sin%20indsats%20efter%20eksamenskrav%20-%20final.pdf\nDette indlæg er udgivet den 27. januar 2018 af Lone. Kategorier: Undersøgelser\n”Det er mere udbredt, end man lige skulle tro, at studerende føler sig flove over deres egne faglige evner. Det tyder på, at det kan være tabubelagt ikke at kunne følge med. Samtidig er der et vist faresignal forbundet med flovheden, idet vi kan se, at hvis man føler sig flov, har man også en større tendens til at føle sig ensom og til at overveje at droppe ud af studiet,” forklarer konsulent Andreas Pihl Kjærsgård fra EVA, som står bag analysen.\nBlandt studerende, som ofte føler sig flove, overvejer hele 22 % i høj eller nogen grad at droppe ud, mens tallet for studerende, som ikke føler sig flove, er 7 %. Samtidig er studerende, der ofte er flove, mere tilbøjelige til at føle sig ensomme på studiet. 36 % af de studerende, som ofte er flove, føler sig samtidig i høj eller nogen grad ensomme, mens det kun gælder 17 % af de studerende, som ikke er flove.\n”Der tegner sig et billede af en gruppe studerende, som befinder sig i en sårbar situation, og for hvem man kan frygte, at de fx ikke får opsøgt hjælp hos studievejledningen eller bruger de tilbud, som mange uddannelser har om faglig støtte. Uddannelsesstederne må overveje, hvordan de får identificeret og støttet de studerende, der har behov for det,” siger Andreas Pihl Kjærsgård.\nAnalysen viser også, at kvindelige studerende oftere end deres mandlige medstuderende er flove over ikke at kunne følge med, og at studerende med lavere karakterer lidt oftere er flove end studerende med høje karakterer.\nSe analysen fra EVA, december 2017, her:\nDette indlæg er udgivet den 25. december 2017 af Lone. Kategorier: Undersøgelser\nEVA (Danmarks Evalueringsinstitut), 2017.\n(Fra publikationens indledning):\nDen nye reform for de gymnasiale uddannelser, som omfatter elever, der starter i gymnasiet fra august 2017, sætter øget fokus på feedback og evaluering i relation til elevernes læring. Med gymnasiereformen bliver der lagt mere vægt på fremadrettet, formativ evaluering, ligesom eleverne mere systematisk skal træne det at reflektere over egen udvikling og sætte sig egne mål for læring. Skolerne står derfor over for at skulle skabe en praksis, der har øget fokus på evaluering og feedback.\nDerfor ser EVA i denne vidensopsamling på, hvad der har betydning for, om feedback og evaluering styrker elevernes læring, og hvordan lærerne kan arbejde med feedback som en integreret del af undervisningen. Vi fokuserer dermed på, hvilke elementer forskning og udviklingsprojekter på om-rådet peger på, at feedbacken må indeholde for at understøtte elevernes læring. Vidensopsamlingen er et handlingsanvisende og kondenseret oprids af hovedpointer fra forskningen suppleret med konkrete eksempler fra relevant udviklingsarbejde på området. Sigtet er, at opsamlingen på den måde kan udgøre et vidensgrundlag for lærernes arbejde med at integrere virkningsfuld feedback til eleverne i den daglige undervisning. Derudover tilbyder vidensopsamlingen et fælles sprog eller begrebsapparat til at tale om feedbackpraksis på skolerne.\nDette indlæg er udgivet den 4. december 2017 af Lone. Kategorier: Undersøgelser\nNEDSKÆRINGER FORRINGER STUDENTERNES NIVEAU\nNæsten halvdelen af lærerne mener, at studenterne er dårligere rustet til at læse videre i dag end for to år siden, viser ny undersøgelse. Rektorer på videregående uddannelser er dybt bekymrede.\nNedskæringerne på gymnasierne bekymrer også Hanne Leth Andersen, der er rektor på Roskilde Universitet (RUC).”Det er et stort problem, at man sparer så meget på gymnasierne og de øvrige uddannelser. Effektiviseringer er blevet et mål i sig selv. Politikerne glemmer, hvilke visioner de egentlig har for uddannelsessystemet,” siger hun.\nLæs artikel af Tina Rasmussen i Gymnasieskolen, 21. september 2017.\nDette indlæg er udgivet den 21. september 2017 af Lone. Kategorier: Undersøgelser\nVI ER VED AT TABE EN GENERATION AF ELEVER\nDorte Ågård er dybt bekymret over, hvad hun ser og hører på flere danske gymnasier.\n“Hvis skolerne ikke gennemfører nogle spilleregler omkring brugen af mobiltelefoner og computere i undervisningen, så taber vi en generation af elever, der lærer for lidt. Vi skal tage det dybt alvorligt,” siger Dorte Ågård, som forsker i klasserumsledelse og didaktik på Institut for Læring og Filosofi på Aalborg Universitet.\nLæs artikel af Johan Rasmussen i Gymnasieskolen, 20. juni 2017.\nDette indlæg er udgivet den 21. juni 2017 af Lone. Kategorier: Undersøgelser\nGOD FEEDBACK I GYMNASIET\nHvad er god feedback? Ny undersøgelse fra EVA viser, at særligt fire feedbackelementer er virkningsfulde i at understøtte gymnasieelevers læring bedst muligt. (Skrevet af Camilla Mehlsen)\nDette indlæg er udgivet den 31. marts 2017 af Lone. Kategorier: Undersøgelser