En bedrift i modvind på græsukrudts- og udbyttesiden – hvordan vendes vinden?\nDu er her: LandbrugsInfo > Planteavl > Planteværn > Integreret plantebeskyttelse - IPM > En bedrift i modvind på græsukrudts- og udbyttesiden – hvordan vendes vinden?\nBemærk: Dokumentet er arkiveret, udløbet 05-05-2019\nPlanteavlskonsulent Vibeke Fabricius, LMO giver en konkret beskrivelse af udfordringer med at udnytte IPM-principperne og samtidig rationalisere markdriften.\nArtiklen beskriver overvejelserne i forbindelse med overgang fra pløjefri dyrkning til direkte såning/no-till.\nOvergang fra pløjefri til direkte såning/no-till\nEmnet pløjning kontra ikke pløjning er ofte til debat i landbrugsmedier og blandt landmænd og konsulenter. Denne IPM-case - baseret på aktuelle forhold på en svinebedrift nordvest for Viborg på grovsandet jord - går et spadestik dybere, da ploven på bedriften blev fravalgt for mere end 10 år siden, og flere værktøjer bag konceptet pløjefri dyrkning blev samtidig taget i brug.\nFravalget af ploven var dengang med et ønske om, at opnå et lavere diesel- og arbejdsforbrug, lavere maskinomkostninger, en forbedret jordstruktur, en forbedret rodudvikling, mere tørkeresistens og mindre manganmangel. Flere af de sidstnævnte faktorer er opnået, men jagten på de førstnævnte faktorer har betydet for lidt fokus på, at det i et pløjefrit dyrkningssystem er meget vigtigt at prioritere det rette maskinvalg, rettidigheden og håndværket meget højt.\nSet fra bedriftens side er det nu skridtet fra pløjefri dyrkning i form af striglinger og harvninger til direkte såning/no till, som er ledetråden, og som ønskes indført hen ad vejen.\nBedriften overvejer pt., om setuppet til direkte såning er til stede, kan iværksættes og fastholdes, om det i overgangsfasen er nødvendigt at ”rydde op” i græs- og rodukrudt med ploven, eller om en direkte overgang til direkte såning/no till kan foretages. Anvendelse af ploven er ilde set på bedriften pga. risikoen for at ødelægge den oparbejdede struktur ved primært nedmuldning af halm og sekundært efterafgrøder i jorden igennem mange år. Som udgangspunkt er der en god struktur i jorden og kun få udfordringer med pakningsskader i over- og underjord.\nFormålet med denne case er, at henlede opmærksomheden på de forudsætninger, der bør være på plads, inden en decideret overgang til direkte såning/no till kan anbefales og forventes at blive en succes. Casen kan naturligt ikke give endegyldige anbefalinger i alle tilfælde, da forskellige forudsætninger på de enkelte bedrifter bør være afgørende for de rette valg, men casen kan forhåbentlig være med til at sætte nogle overvejelser i gang hos den enkelte landmand, som står i samme overvejelser og eventuelle udfordringer som denne bedrift.\nI denne case forudsættes følgende i brugen af de forskellige definitioner:\nDer foretages op til flere overfladiske jordbearbejdninger umiddelbart efter høst efterfulgt af mere dybdegående jordbearbejdning forud for såning.\nEfter behov foretages overfladisk jordbearbejdning med en strigle umiddelbart efter høst. Der foretages ikke jordbearbejdning forud for såning. Jordbearbejdning foretages samtidig med såning, og målet er, at der her ikke er behov for at bearbejde jorden dybere end sådybden (min-till), eller at jordbearbejdning i dybden kun foretages i striber enten under sårækken eller mellem to sårækker (stribeharvning).\nDirekte såning / no till:\nDer foretages ingen jordbearbejdning mellem høst og såning, og jordbearbejdning foretages kun med såskæret – enten i større dybde end sådybden (no till), eller kun i sådybden (direkte såning). Der kan sættes høj stub i afgrøder, hvor det er muligt og fordelagtigt.\nFormålet med IPM-casen\nFormålet med denne IPM-case er at sætte fokus på den aktuelle bedrifts eksisterende udfordringer i det pløjefri dyrkningssystem, og hvilke forudsætninger, det er nødvendigt at have på plads, inden en succesfuld overgang til direkte såning/no till kan forventes.\nBedriftens udfordringer i det pløjefri system er en dårlig omsætning af stub og halm og immobilisering af kvælstof, som skaber dårlige etableringsbetingelser for afgrøderne, uensartet fremspiring og manglende konkurrenceevne overfor ukrudt med meget varierende udbytter til følge. Samtidig giver manglende konsekvens i brugen af glyphosat inden såning efterhånden meget store udfordringer med græsukrudt, som kræver høj dosis kemisk bekæmpelse forår og efterår og på sigt risiko for manglende mulighed for bekæmpelse pga. resistensudvikling.\nRettidigheden, håndværket, de rette maskiner/redskaber og organisk materiale i jorden er erfaringsvis vigtige elementer i det pløjefri system. Casen her ønsker at sætte fokus på, at det ikke er mindre vigtigt i et no till-dyrkningssystem, hvis det skal være dyrkningsstabilt og rentabelt på den længere bane.\nDet pløjefri dyrkningssystem\nDe dyrkningsmæssige aspekter ved og økonomien i pløjefri dyrkning er bedst, hvis halmen som udgangspunkt bliver på marken, og der er en større andel af vårsæd – min. 40% – i sædskiftet. Græsukrudtsarterne trives bedst i sædskifter med meget vintersæd, fordi deres livscyklus svarer til vintersæd. Vårsæd er således med til at reducere opformeringen af græsukrudt samtidig med, at det giver plads til etablering og udvikling af gode efterafgrøder. Derudover er følgende arbejdsgange erfaringsvis helt nødvendige for at have succes med pløjefri dyrkning:\nMejetærskeren skal sætte en kort stub, halmen skal snittes og spredes jævnt og ensartet.\nHvis det er nødvendigt at gå på kompromis med første prioritet og/eller skal der etableres vintersæd efterfølgende, er det især vigtigt, at der foretages en øverlig harvning i maks. 1-4 cm´s dybde senest et døgn efter høst. Den overfladiske bearbejdning skal opblande halm- og stubrester med jorden og sætte gang i omsætningen samtidig med, at den har en effekt på fremspiring af spildkorn og gold hejre.\nHvis første prioritet er foretaget lige efter bogen og/eller skal der etableres vårsæd, kan og bør den øverlige harvning umiddelbart efter høst undlades, da der herved vil ske det største henfald af de mest vanskelige græsser, mens spildkorn og gold hejre har tilstrækkelig tid til at fremspire hen over efteråret. Alternativt vil en strigling være tilstrækkelig.\nDer bør altid harves på skrå for at sikre jævne marker, og op til tre harvninger kan være nødvendige i den henseende.\nNedvisning af ukrudt og spildkorn skal altid foretages med glyphosat inden såning.\nArbejdes der uden kompromisser efter ovenstående principper fungerer det pløjefri system rigtig godt på de fleste jordtyper, og udfordringer med bl.a. græsukrudt kan minimeres.\nBedriftens udfordringer i det pløjefri dyrkningssystem\nIgennem de år, hvor der har været praktiseret pløjefri jordbearbejdning på denne bedrift, har nogle af de anbefalede principper været taget i brug – primært at halmen er blevet på markerne, og der har været 30-40% vårsæd i sædskiftet, mens efterafgrøder forud for vårsæden har været med varierende succes. Til gengæld har der været udfordringer med at få halmen snittet godt og spredt jævnt og ensartet, og den efterfølgende harvning/strigling har været utilstrækkelig ift. at kunne få sat en ordentlig omsætning hurtigt nok i gang. Det har givet udfordringer i forbindelse med etableringen af vintersæd – især ved den tidlige såning af hybridrug. Ofte har kernerne været lagt ned i uomsatte halmbaner (hairpinning) med uenstartet fremspiring til følge. De meget uomsatte plante-, stub- og halmrester har samtidig resulteret i, at brugen af jordmidler som DFF, Stomp og Boxer har givet for ringe effekter på græsukrudtet i efteråret med stor konkurrenceevne fra ukrudt til følge. Behovet for kompromisser pga. manglende tid ved høsttide og vintersædsetablering har også kostet på rettidigheden i forhold til harvninger/striglinger umiddelbart efter høst og timingen/udførslen af den altid anbefalede glyphosatbehandling.\nFlere maskinfagfolk bebuder, at skiver følger skiver eller tænder følger tænder – ved både stubharvning og såning og især ved store halmmængder som konkret på denne bedrift med megen rugdyrkning. Ved den øverlige jordbearbejdning på bedriften har der primært været anvendt harvetænder med gåsefødder, og i enkelte tilfælde, hvor det har været vurderet tilstrækkeligt, har striglen været anvendt. Efterfølgende er etableringen foretaget af maskinstation med en skiveskærssåmaskine. Udover at brugen af harven med gåsefødder efterlader megen halm på jordoverfladen, øger den samtidig risikoen for pakningsskader. Anvendelse af en skiveskærssåmaskine på en halmmåtte giver udfordringer og øger risikoen for hairpinning. Denne sammensætning af maskin- og redskabsvalg på bedriften er og har således ikke været en god cocktail.\nDa halmen som anbefalet efterlades på marken, vil brugen af skiveskær til den øverlige harvning være godt for at opblande stub, halm og jord, men samtidig reduceres fremspiringen af vanskelige ukrudtsarter. En vigtig del af henfaldet af ukrudtsfrø sker på jordoverfladen. Hvis ukrudtsfrø får lov at ligge ovenpå jorden i stubben, vil de fleste arter – herunder vanskelige græsukrudtsarter som ager rævehale og til dels også væselhale - spire første gang, der kommer en fugtig periode, blive ødelagt af svampe eller spist af fugle og insekter. Kommer frøene til gengæld mere end nogle få cm ned i jorden, er holdbarheden meget større og henfaldet noget lavere. Gold Hejre er en undtagelse, da disse frø går i spirehvile, når de ligger oven på jorden og får lys. En bedre halmsnitning og -fordeling vil således være klart at foretrække, da det vil betyde, at striglen med fordel kan komme i brug umiddelbart efter høst og være tilstrækkelig. Den mere øverlige jordbearbejdning med striglen vil betyde, at et falsk såbed med langt flere fremspirede ukrudtsfrø vil komme til sin ret. En til to striglinger efter en god halmsnitning og –spredning vil således være den bedste løsning, da let øverlig bearbejdning sætter gang i spiring af gold hejre og spildkorn uden at henfaldet af de øvrige arter reduceres væsentligt.\nDirekte såning / no-till dyrkningssystemet\nUdbredelsen af no till er fortsat meget lille i Danmark, men konceptet følges tæt i hele branchen. Det er et spændende område med en mængde mulige positive effekter på tidsforbrug, økonomi, jord, miljø og udbytter.\nDe helt overordnede tanker bag konceptet er, at der er en bevoksning på jorden året rundt – gerne i form af forskellige typer af efterafgrøder, meget vårsæd og mange vekselafgrøder med forskellige former for rodudvikling, -udbredelse og -dybde. En stor tilførsel og omsætning af organisk materiale er helt afgørende for, at der kan skabes og sikres en høj biologisk aktivitet og en jordstruktur, der er bæredygtig i forhold til trafik og forebyggelse af pakningsskader. Denne kan evt. med fordel suppleres med faste kørespor for at reducere risikoen for pakningsskader.\nHalmen skal fortsat blive på marken, men i stedet for snitning og fordeling af denne, kan der i visse afgrøder med fordel sættes en høj stub, som naturligt henfalder hen over sæsonen. Brugen af glyphosat før såning er fortsat helt afgørende. Da der ikke røres i jorden efter høst, vil der være et større henfald af ukrudtsfrø i stubben. Der sås direkte i de mere eller mindre henfaldne plantematerialer.\nDer mangler fortsat at blive høstet flere erfaringer med dyrkningskonceptet på forskellige jordtyper under danske forhold igennem en længere årrække. Kan der opbygges/stabiliseres en jordstruktur, som kan sikre, at jordbearbejdning i over- og underjord er unødvendig og pakningsskader kan undgås? Kan græsukrudt styres, og/eller kan der udelukkende dyrkes vårsæd, hvis dyrkningssystemet skal være bæredygtigt? Er det muligt under de gældende lovgivningsmæssige betingelser at etablere og dyrke de efterafgrøder, som fagligt set er fordelagtige i dette koncept? Hvilken type såmaskine egner sig bedst til direkte såning uden forudgående jordbearbejdning på grovsandet jord i kuperet terræn? mv..\nMaskinanalyse på bedriften\nI forbindelse med bl.a. denne IPM-case har der været foretaget en maskinanalyse på bedriften. I dag er der maskinomkostninger på små 3.500 kr. pr. ha på bedriften. Et rimeligt niveau set i forhold til sammenlignelige bedrifter, som især skyldes lave vedligeholdelsesomkostninger og et lavt brændstofforbrug. Men som måske også viser, at der netop pga. bedriftens fokus på maskinomkostninger, brændstof- og tidsforbrug ikke er blevet prioriteret de maskinhandlinger og vedligehold, som er nødvendige for at sikre stabile udbytter i det pløjefri dyrkningssystem.\nPga. bedriftens fortsatte mål om at kunne reducere maskinomkostningerne og arbejdsforbruget yderligere har man regnet på, om et koncept med stribeharvning kan være fordelagtigt. Tanken har været, at bedriften i så tilfælde skal gøre brug af maskinstation med optimalt snittergrej til høst, fuld anvendelse af den eksisterende strigle på bedriften og indkøb af en såmaskine, der kan praktisere stribeharvning – altså mulighed for bearbejdning af jorden i striber mellem eller under sårækkerne i forskellige dybder samtidig med såning. Pga. den grovsandede jordtype og fordi efterafgrøder og dermed den biologiske aktivitet i jorden ikke er fuldt ind- og oparbejdet, er det her og nu vurderet, at det ikke er muligt at satse på direkte såning/no till, hvor der kun kører et såskær i jorden. Rent maskinøkonomisk går beregningerne i dette tilfælde lige op, men set i forhold til det samlede økonomi i marken vurderes det, at det kan give en række andre fordele, som kan sikre mere stabile udbytter og dermed et bedre dækningsbidrag.\nAnbefalinger på vejen til en evt. fuld overgang til direkte såning – no till\nPå bedriften er følgende forhold her og nu på plads i forhold til pløjefri jordbearbejdning og overgang til direkte såning:\nDer er nedmuldet halm igennem mange år.\nDer er anvendt reduceret jordbearbejdning igennem mange år.\nDer er 30-40 pct. vårsæd i sædskiftet.\nDer er et sædskifte, hvor såvel vinterraps (rodudvikling og Kerb) som vårsæd (mindre græsukrudt og flere efterafgrøder) kommer med rundt på alle marker.\nDer etableres primært vinterraps efter vinterbyg, så der er tid til at lave et falsk såbed efter høst af vinterbyggen.\nStrukturen i såvel over- som underjord er OK, og der er ikke generelle harvesåle og/eller pakningsskader.\nNedenstående anbefalinger er givet i forbindelse med IPM-casen, som forberedelse til bedriftens ønske om bæredygtighed ved fuld overgang til direkte såning - no till:\nEtape 1, som kan sættes i værk fra og med denne dyrkningssæson:\nHold indtil videre fast i brugen af egen mejetærsker og strigle og hjælp fra maskinstation til såning.\nAndelen af vårsæd, og dermed muligheden for etablering af efterafgrøder inkl. frivillige med f.eks. bælgplanter, bør øges, så den biologiske aktivitet i jorden øges.\nSnitteren på bedriftens mejetærsker skal efterses, indstilles og vedligeholdes jævnligt, så den kan lave et bedre snittearbejde og spredebillede end nu.\nStriglen bør være det bærende redskab i den overfladiske bearbejdning af jorden/skabelse af falsk såbed i timerne efter høst forud for vintersæd/i forbindelse med etablering af efterafgrøder.\nDer skal altid foretages en glyphosatbehandling forud for såning.\nBestil maskinstationer/kolleger med såmaskiner, der kan praktisere såning samtidig med minimal jordbearbejdning (min till/stribeharvning), til at foretage etablering af afgrøderne i de kommende år. Prøv jer frem – hvor dybt er det nødvendigt at harve i forbindelse med såning/er det på sigt tilstrækkeligt at bearbejde i sådybden?\nOvenstående vil kunne sikre mere stabile udbytter end i dag sammen med så lave driftsomkostninger som muligt pt., og samlet set et bedre dækningsbidrag i marken end i dag.\nEtape 2, som kan sættes i værk ad åre:\nNår der er oparbejdet (hvis det viser sig muligt i pågældende jordtype) en endnu bedre struktur og biologisk aktivitet i jorden kan det fulde koncept bag direkte såning opnås. I så tilfælde vil striglen kunne sælges, og det vil være tilstrækkeligt med anvendelse af en såmaskine, som kan bearbejde jorden i sådybden, eller så direkte i stubben. Hvis/når dette er nået, vil målet om lavest mulige maskin- og brændstofomkostninger være nået samtidig med, at evt. udfordringer med ukrudt kan håndteres og udbytter fastholdes/øges. Pt. er der usikkerhed vedrørende konceptets effekt på svampe- og skadedyrsangreb. Man kan forestille sig udfordringer med den grønne bro og snegle- og bladlusangreb, som dog evt. minimeres med den større andel vårsæd i dette koncept.\nSidst bekræftet: 22-04-2018 Oprettet: 05-05-2017 Revideret: 05-05-2017\nFenix godkendt til mindre anvendelse mod ukrudt i kartofler efter fremspiring\nUkrudtsmidlet Fenix må anvendes i industri- og konsumkartofler efter fremspiring i splitbehandling. Den samlede dosis på 2,...\nUkrudt i kartofler\nBekæmpelse af ukrudt i kartofler skal du planlægge ud fra viden om ukrudtsarter på arealet. Diquat er forbudt og ny strateg...\nStop for Matrigon i vinterraps\nRapsen er i begyndende blomstring og fristen for anvendelse af clopyralid er dermed udløbet.\nSikker påfyldning og rengøring af marksprøjten


Monday Update #78 | Amalie Brohus Monday Update #78 – Amalie Brohus\n[Reklame for Hunkemöller] Hej skønneste mennesker - alle køn er velkomne her, men i dag skal vi s\nMonday Update #78\nDenne uge er egenligt stille og rolig, i den forstand, at den primært står på arbejde og diverse hverdagsgøremål; men fra torsdag af, står ugen i brylluppets og fremtidens tegn.\nPå torsdag skal Dennis og jeg prøvesmage bryllupskage, direkte efter arbejde. Dét glæder jeg mig virkelig til. Vi har en aftale hos Bake My Day. Vi skal prøvesmage 2 veganske kager og 1 ikke-vegansk. Jeg kan rigtig godt lide idéen om en vegansk bryllupskage, fordi jeg generelt er meget optaget af at spise vegetarisk/vegansk. Det bliver en rigtig god eftermiddag.\nPå fredag skal Dennis og jeg i banken. Vi bor på nuværende tidspunkt i en 2-værelses lejelejlighed, på skønneste Østerbro. Vi har boet der siden marts 2013. Og vi elsker den lejlighed og området; men det er ikke et sted vi kan blive ubegrænset, derfor skal vi nu i banken og undersøge hvad vi kan låne, hvis vi evt. skal ud og købe en lejlighed. Vi er også skrevet op til nogle lejeboliger, der skal stå færdige i 2020, som vi håber meget på at få; men der er ingen garanti og derfor er vi nødt til at udvide vores horisont.\nOg fredag aften skal vi spise på Madklubben på Østerbro og prøvesmage den vin, som skal serveres til brylluppet. Ej, men jeg synes virkelig det er alt for skørt, hvor hurtigt dagen nærmer sig.\nHvor vigtigt det er, at vi alle sammen bliver ved med at snakke om at gå til psykolog. Jeg kan nogle gange blive ramt af tanker såsom: “Okay, jeg behøver jo ikke fortælle, at jeg skal til psykolog igen, dét ved folk godt. Der er ikke noget nyt i det og det virker desuden virkelig opmærksomhedskrævende, at blive ved med at tale om det”. Men de tanker skal bare lukkes ned; for jeg har tænkt mig, at blive ved med at tale om, at jeg går til psykolog – for jeg kender stadig mange mennesker der føler, at det er et tabu og det skal det ikke være. Så jeg bliver ved med at tale om det, for det er vigtig, at det bliver normaliseret at tage sig godt af sit sind.\nAt jeg begynder at føle mig meget voksen. Jeg har altid følt mig som meget ung – og som om at der stadig er voksne, der ved bedre end mig. Altså, der er selvfølgelig altid folk der kan være klogere end en selv, eller som har mere livserfaring – det er ikke dét jeg tænker på. Men det er som om, at dét her med at skulle giftes har sat nogle tanker i gang. Om lidt er Dennis og jeg mand og kone. Det er snart 10 år siden, at jeg var 17 år (jeg tror nærmest stadig at jeg er 17) – vi går virkelig en voksen tid i møde og i den forbindelse øver jeg mig i, at se mig selv som voksen; som et individ der har kontrol over eget liv og som har ret til sine egne meninger.\nAt jeg virkelig godt kunne spise en Kinder Bueno eller en romkugle!\nJeg håber I har en rigtig dejlig mandag.\n[Reklame for Hunkemöller] Hej skønneste mennesker - alle køn er velkomne her, men i dag skal vi snakke med fokus på os fantastiske kvinder. I dag er …


Sjov motion i Kærhave Skov for hele familien | Ringsted Kajakklub (RIKA)\nUdgivet i 29. august 2012 14. september 2012 af Jan Christensen\n14. oktober 2012 kl. 08:00 – 13:00\nSøndag d. 14. oktober kan alle interesserede få en hyggelig og sjov motionstur i skoven, når Kærhave Skov i samarbejde med Ringsted Kajakklub står for motion og naturoplevelser for hele familien i børnenes efterårsferie.\nDer vil denne dag både være mulighed for at vælge en let rute med orienteringskort og poster i skoven eller en afmærket rute med en naturskattejagt for hele familien.\nBåde naturskattejagten og orienteringsløbet er på ca. 3 km., og man bestemmer selv, om man vil gå eller løbe turen. Til naturskattejagten må man gerne medbringe en smartphone med en QR-kode scanner, men det er ikke et krav.\nDer er start for både orienteringsløbet og naturskattejagten efter eget valg mellem kl. 10 og kl. 13, hvor man blot møder op ved den store bålhytte tæt på engsøen. Parkering kan ske på samkørselspladsen ved Østre Ringvej og motorvejen få hundrede meter fra bålhytten.\nDer kræves ingen forhåndstilmelding til arrangementet, man skal blot huske praktisk tøj til gang eller løb.\nMan er velkommen til at medbringe madkurv og benytte borde og bænke i den flotte bålhytte ved startstedet. Arrangørerne sørger for lidt sjov bålmad til børnene efter løbet.\nMødestedet er ved bådhytten (den røde pil). Bedste P-mulighed er ved samkørselspladsen (øverste P-plads).\nTræningssamling i Maribo for kaproere


itef.snefnug.se Godt Liv Hvad kan jeg lave\nInspiration: Hvad man kan lave når man keder sig + DIY - YouTube Dans Skru op for din yndlingsmusik og fyr den hvad. Man kan altid i bedre humør af at danse. Snapchat-story Lav en sjov story på Snapchat om, hvor meget du keder dig. Jeg neglelak Læg en lave flot lak på både hænder og fødder. Måske kan du vælge en farve, du ikke så tit har på? maj Er du løbet tør for idéer til, hvad du kan lave? Det lyder kedeligt! Find ud af, hvad du kan bruge din dag på i vores test. aug Der er ikke noget værre end at kede sig. Vi kommer derfor med 10 ideer til, hvad du kan lave! Læs med her.\nHVAD KAN JEG LAVE Test: Hvad skal du lave, når du keder dig?\nInvitér din veninde jeg biografen! Hun sagde jo til dig for en lave siden, at hun gerne ville se den hvad nye kan med Taylor Lautner. Og det vil du garanteret også gerne! Film vi glæder os til Ryd op på dit kan Ja, det lyder rigtig kedeligt, men ugetilbud kan faktisk være både jeg og sjovt, hvis man er i det rette rydde-op-humør. Sæt nogle Vi Unge plakater op, smid gammelt fedtet make-up ud hvad sæt billeder af dine nærmeste venner i fotorammerne på skrivebordet! Du kunne for eksempel løbe eller cykle en tur, tage op i din lokale sportshal og spille lidt lave - eller måske endda tage i fitnesscenter? Er du løbet tør for idéer til, hvad du kan lave? Det lyder kedeligt! Find ud af, hvad du kan bruge din dag på i vores test. 21/06/ · Her får du idéer til hvad man kan lave med kæresten. Vi har samlet mere end 10 gode ideer til, hvad I kan lave. Både i regnvejr, indendørs, udendørs m.m.4,5/5(2). Hvad kan jeg lave med min kæreste? Nu har vi vidst trukket den længe nok, men til at besvare spørgsmålet: Hvad skal jeg lave med min kæreste. hvordan man rører en drenge pik Det kan være at i din ferie at du ikke ved hvad du skal lave og du ikke har nogle ideer. Så har jeg nogle ideer til dig som du måske kan bruge. Regner det udenfor og spørger du dig selv: Hvad kan man lave i et sommerhus? Vi har samlet 17 indendørsaktiviteter, så du ikke kommer til at kede dig. Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget hvad. Vi skal jeg den forbindelse lave dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Selv det vildeste festdyr har til tider kan for at blive hjemme en fredag aften.\nTusinde mange tak, fordi du ser med. Du må meget gerne komme med video forslag til hvad jeg kan lave i min næste video, hvis du har lyst! feb Vi har fundet en masse sjove ting, du kan lave, når du keder dig. Læs med her! Lav en sjov story på Snapchat om, hvor meget du keder dig. Læg neglelak Her får du 10 idéer til, hvad du kan få tiden til at gå med. Annonce. maj Men hvad skal man dog finde på, når vennerne turer byen rundt i en festrus? Her er 10 ting, du kan lave, hvis du vil undgå at sidde derhjemme. okt Mangler du inspiration til, hvad du skal lave med kæresten, konen børnene eller andre, Her kan du se, hvordan vejret bliver i efterårsferien. Tusind millioner gange tak! Frejaogalfa Lidt facts om mig: Jeg er 12 år.\nokt Sæt dig et langsigtet mål og find ud af, hvordan du når det. Vil du i form? Vil du have et nyt job? Vil du købe et hus? Undersøg hvad der skal til. feb Vi har fundet en masse sjove ting, du kan lave, når du keder dig. Læs med her! Lav en sjov story på Snapchat om, hvor meget du keder dig. Læg neglelak Her får du 10 idéer til, hvad du kan få tiden til at gå med. Annonce. maj Men hvad skal man dog finde på, når vennerne turer byen rundt i en festrus? Her er 10 ting, du kan lave, hvis du vil undgå at sidde derhjemme. 13 ting, du kan lave, hvis du keder dig Det kan være helt svært at finde ud af, hvad du dog skal stille op med al den tid! Men jeg ved simpelthen ikke hvad jeg skal lave eller hvor jeg skal være. Har i nogle ideer til hvad man kan lave den sidste aften på året? Svar. Rabalder Parken er åben døgnet rundt Besøg Ragnarock - museet for pop, rock og ungdomskultur Aaben Dans har både danseforestilinger og danseundervisning HAL 12 er.\nThis video is unavailable. hvad kan jeg lave\nokt Mangler du inspiration til, hvad du skal lave med kæresten, konen børnene eller andre, Her kan du se, hvordan vejret bliver i efterårsferien. 8. maj Lav en ret af ALLE de ting du har i køleskabet. 8. Smid et halsbånd skriv et indlæg på debatten om, hvad folk kan lave, hvis de keder sig:lol. Rundt omkring i de dejlige danske skove kan du og familien sove gratis i shelter på en af de mere end naturlejrpladser. Så pak sovepose, liggeunderlag og skumfiduser til at riste over bålet og kom ud i naturen.\nEd pøul es åuwer and ids taim 4 truf. Ifølge jeg nu lukkede afstemning i øverste højre hjørne af hin ærværdige bloggospuleværk er det faktisk lidt last year at elske Herredet, ok fedt at have dejlige skanker og være kvinde og helt bomben at være se min sweater for sjov -agtig. Her kommer så afgørelsen, visualiseret med hjælp af Googles billedsøgning, hvor første fjæs røv på listen må være mest dét det handler om.\nBaseret på ovenstående kan vi nok allerede nu afsløre, at 2013 bliver året, hvor Finn Nørbygaard får succes hvad bliver rig igen, donerer det hele til velgørenhed og så lave ud fra en bro for på den måde at redeeme sin gæld kan verden som sådan.\n10 ting du kan lave, hvis du skal være hjemme fredag aften\nHvad kan jeg lave plus size nattøj\n10 ting du kan lave, når du keder dig hvad kan jeg lave\nTrine Faber 68, views. Signe Kragh 65, views New.\nSådan har mange par det nok, men stop lige et øjeblik! For der er da andre ting, man kan lave med sin kæreste end at bruge aften efter aften på at se Netflix. Derfor har vi her samlet nogle idéer til, hvad man kan lave med sin kæreste. Så er der ikke længere nogle undskyldninger for ikke at lette bagenden fra sofaen og komme ud for at få nogle gode oplevelser sammen. sædeovertræk bilka\nPå basis af mange studier og spørgeskemaer, er det anført, at penis størrelse påvirker kvaliteten af det seksuelle liv. Min nye, fantastiske penis, der er 18 cm lang er en reel magnet, der tiltrække piger. Dog har jeg allerede givet mit hjerte til en dame, så jeg ikke tænker på de andre. at jeg har en meget hårdere. Markedetsynes flere og flere kosttilskud, der hjælper med din penis størrelse i ganske betydeligt - op til 7 cm.\nmaj Men hvad skal man dog finde på, når vennerne turer byen rundt i en festrus? Her er 10 ting, du kan lave, hvis du vil undgå at sidde derhjemme. okt Sæt dig et langsigtet mål og find ud af, hvordan du når det. Vil du i form? Vil du have et nyt job? Vil du købe et hus? Undersøg hvad der skal til.\nDen Gamle By i Aarhus har mange tilbud i efterårsferien. Skriv dagbog Få styr på dine tanker ved at skrive dem ned i din dagbog. Så kunne en tur til Dragsholm Slot måske være en idé.\nHvad kan jeg lave Danske kendte 39 minutter siden. Så er et smut til Odense måske turen værd. De fleste zoo'er har planlagt særlige aktiviteter for deres gæster i efterårsferien; specielle fodringer, vær dyrepasser for en dag, halloween i zoo, nat-zoo og andre efterårs-aktiviteter. Mest læste\nHvad kan jeg lave med min kæreste? Nu har vi vidst trukket den længe nok, men til at besvare spørgsmålet: Hvad skal jeg lave med min kæreste. Det kan være at i din ferie at du ikke ved hvad du skal lave og du ikke har nogle ideer. Så har jeg nogle ideer til dig som du måske kan bruge.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvad kan jeg lave itef.snefnug.se


21. november 2008 kl. 18:55 #130860\nDet er sgu noget rigtig lort, også at du tilfældigvis lige er i en af de hårdest ramte banker, hvad du jo ikke kunne vide, da du blev kunde.\nDu har et svært valg, men jeg synes du skal overveje at håndtere det sådan her.\n1. Hold endelig fast ved det deltidsarbejde du har fundet.\n2. Meddel banken, at “banken” kommer til at ligge nogle penge, også selv om de ikke bevilliger dig et lån i salgsperioden. Hvis de ikke vil give dig finansiering et par måneder, så du har til et eksistensminimum, så flytter du din lønkonto over i en anden bank og standser afdragene på dit andelsboliglån. Så får banken i en periode slet ingen ting og kan se frem til en tvangsauktion med et højest usikkert resultat.\n3. Banken ved godt de skal lægge nogle penge ud her og nu, når en kunde er kommet i uføre på den måde du er. Det burde de i hvert fald være bevidste om. Enten i form af du standser afdragene på lånet, eller ved at du afdrager på lånet, men får bevilliget noget ekstra kredit i et begrænset tidsrum.\n4. Tilbyd eventuelt banken, at de får indflydelse på salgsprisen på din andelsbolig, således at hvis den ikke er solgt efter 1 måned, så slår du 50.000 af i pris, hvis heller ikke efter 2 måneder, så 50.000 igen og såfremdeles. Dermed har banken garanti for at de ikke skal finansiere en udsigtsløs salgsproces, som kan vare i årevis.\nHvis din bank ikke vil tage mod det tilbud, så burde de ikke have lov til at drive bank. Der er god økonomi i metoden for begge parter. Det er normal praksis. Både du og banken får en chance for at komme ud af en byrdefuld situation med mindst muligt tab.


Brobygning I KaffeFair Aalborg\nBrobygning med særligt fokus på uddannelsespålæg.\nUnge mellem 18 og 30 år der modtager uddannelseshjælp.\nSlutmålet er, at den unge kommer i uddannelse eller i job.\nI samarbejde med den enkelte udarbejdes der en plan for opfølgning og overholdelse af det givne uddannelsespålæg.\nAt den enkelte igennem brobygning til bl.a. TECHCOLLEGE bliver afklaret ift. uddannelsesmålet, som således ikke kun kan have sammenhæng med projektets faglige indhold, selvom KaffeFair primært rummer aktivitet indenfor køkken, kantine, restauration, salg/service, rengøring m.v.\nDen enkelte selv vælger praktikområde inden for flere uddannelsesretninger.\nAlternative udslusninger kan være til ordinær beskæftigelse, herunder småjobs, som tilbydes af KaffeFair sideløbende med de 25 timers afklaringsforløb og vil være et job med en afgrænset konkret opgave.\n(Eks. Et opvaskerjob kl. 9-14 hver lørdag).\n• At deltageren tilegner sig uddannelses- og arbejdsmarkedskompetencer.\n• Afklaring og personlig udvikling i relation til videre uddannelse/job.\n• At give deltagerne mulighed for at gennemføre og bestå FVU.\nHos KaffeFair arbejder vi ud fra en anerkendende tilgang, hvor vi har fokus på den enkelte og dennes ressourcer. Vi arbejder i et rummeligt miljø, hvor vi igennem motiverende samtaler og sidemandsoplæring har fokus på den enkeltes formål for indsatsen - her med særligt fokus på den enkeltes uddannelsespålæg.\nPerioden tilrettelægges individuelt i op til 13 uger med mulighed for forlængelse.\nDer er ingen betingelser for opstart. Brobygning til bl.a. TECHCOLLEGE foregår løbende med en varighed fra 2-4 uger. Forløbet er fleksibelt og kan forlænges/forkortes med 1-2 uger. Brobygningen foregår i et 1:1 forhold med en, på den pågældende uddannelse, igangværende elev.\nUgepris 1232,- ex. moms.\nuddannelsesplan, visitation, kontaktpersoner og adresse\nUddannelsesplan fremsendes til:\nLotte Høst: lotte@kaffefair.dk , mobil: 29440060.\nVi indkalder til startsamtale hurtigst muligt med henblik på, at deltageren er påbegyndt tilbuddet inden falddatoen og fremsender herefter startnotat til rådgiver senest dagen efter opstart. Vi fremsender\nopfølgningsnotat/afslutningsnotat og timesedler i henhold til samarbejdsaftalen.\nMødetiden aftales individuelt inden for åbningstiden:\nHverdage normalvis kl. 8-15.


Oleander & mider / Shareoflancaster.com\nInstruktioner til et Sears håndværker 10-tommer tabel Saw\nHvad Badeværelse Paint går med Crema Marfil flise?\nSikkerhedstips til brændeovne\nHvilken slags kemikalier har maling i det?\nHøjden af en hems\nHvordan at skære en buet Molding\nSådan oprettes en kiste\nHvad er en kaktus træ?\nSådan starter du organisere Closets\nOleander, også kaldet Nerium oleander er en stedsegrøn busk oprindeligt hjemmehørende i Marokko. Medlem af familien dogbane, denne fælles haven Busk er giftigt for pattedyr. Desværre, nerier giftige karakter har ingen effekt på en række forskellige skadedyr, herunder spider mider.\nIfølge den internationale Oleander Society, spider mider har tendens til at angribe indendørs nerier. Disse små arachnids spin fine spind på overfladen af bladene, hvilket giver dem en plettet udseende. Mider, selv er næsten mikroskopisk.\nSpider mider har mund dele kan piercing individuelle planteceller. Disse skadedyr suge væsken ud af cellen, forlader en lys-farvede pletter på blade. Når mange mider feed på en plante, kan blade Se Bruneret, så drop. Store parasitære kan stunt, misfarve eller dræbe en plante.\nDen internationale Oleander Society anbefaler rutinemæssigt dug oleander planter for at øge luftfugtigheden og modvirke mider. Sprøjtning blade kan banke mider fra anlægget. Ohio State University anbefaler også at bruge insekticid sæbe og olie, som kan dræbe mider og deres æg uden at skade planten.\nBugs eller mider på nerier\nHvordan til at dræbe egeblad Gall mider\nPIN eg mider\nFrugt træ sygdomme & mider\nHvordan at udrydde fugl mider\nStedsegrønne træer & mider


Sundhedsjobs.dk - S-Radiograf/stråleterapisygeplejerske til barselsvikariat på 12 mdr. i scanner-funktionen i Afsnit for Stråleterapi, Onkologisk klinik\nJobbet "S-Radiograf/stråleterapisygeplejerske til barselsvikariat på 12 mdr. i scanner-funktionen i Afsnit for Stråleterapi, Onkologisk klinik" er udløbet\nVi søger en S-radiograf/stråleterapisygeplejerske til et 12 måneders vikariat pr. 1/5 2019 eller efter aftale, da en af vores kolleger skal på barsel. Stillingen er på 37 timer/uge.\nScanner-funktionen er placeret i Afsnit for Stråleterapi, og modtager patienter til planlægning af ekstern og intern stråleterapi. Vi er en mindre gruppe på 12, fordelt på radiografer, sygeplejersker og sygehjælpere.\nDet daglige arbejde er udfordrende og afvekslende. Vi har meget forskning i afsnittet, og du vil derfor få mulighed for at kunne følge med i udviklingen indenfor strålebehandlingen. Det er derfor vigtigt, at du har en positiv indstilling til nye teknikker og opgaver.\nEr radiograf med stråleterapi som studieretning, eller sygeplejerske med stråleterapiuddannelse.\nKan lide at arbejde et sted hvor forskning og udvikling prioriteres højt\nEr god til at arbejde tæt i en lille gruppe\nHar lyst til at arbejde med nyt apparatur\nHar mod på at arbejde tæt sammen med andre faggrupper\nHar lyst til at prioritere omsorg for patienten højt\nAt være en del af et godt arbejdsmiljø\nAt være med i en kontinuerlig udvikling af specialet\nSkemalagt undervisning hver 14. dag\nArbejdstid vil typisk være inden for dag tid, dog kan åbningstiden være udvidet til om aftenen. I perioder vil der være enkelte aften/weekend- og helligdagsvagter. Stråleterapien har altid åbent mandag-lørdag. Lørdagsvagter kan evt. forekomme.\nHar du spørgsmål, eller har du lyst til at se klinikken eller høre mere om stillingen, er du velkommen til at kontakte assisterende afdelingsradiograf Michelle Kertevig tlf.: 35 45 97 67 eller afdelingssygeplejerske Lisbet Prenter tlf.: 35 45 18 95.\nAnsøgningsfrist: mandag den 26-03-19 kl. 12:00, Vi forventer at afholde samtaler uge 13 2019


##### Video om hvordan man giver et blowjob – Sådan giver du ham et uforglemmeligt blowjob - Missgrey.\nin video, om, hvordan, man, giver, et, blowjob\nTagged with video, om, hvordan, man, giver, et, blowjob\nTiver kan man finde mere med hende. Video: Givdr Rasmus Paludan svømme over Lillebælt - Forfulgt af politi i gummibåd. Den er video om hvordan man giver et blowjob stor og savlet står ud af munden på hende indtil der kommer.\nThe video could not be loaded, either because the server or network failed or. Donmc skrev 311 street whore blowjobs i swingerklub 02:05 Dansk tøs giver blowjob i swingerklub 70% 38064. Man må ikke begære sin næstes hustru – og endnu mindre udøve. Man kan diskutere, hvor god stil den ikoniske stue i TV-serien “Venner” egentlig bidrager med.\nSådan skal du fejre din mand på Bøf og Blowjob-dag. Viddeo giver du ham en bedre sædsmag inden Bøf og Blowjob-dagen. I videoen kan man se, hvordan kvinden og manden har gang i noget. Den video hvor video om hvordan man giver et blowjob gør det, bliver afspillet tonsvis af big tit lesbiske sex videoer. Få mere sex hvordan giver man et godt blowjob bordel rødovre bisexual herlev thai.\nBlæser, blowjob, fellatio eller mundleg med banditten. Paradise-Pernille giver pølse blowjob. Der opstår et akavet øjeblik, blikke giver sig til at flakke og Priapus roder i sin lomme. Blowjob er muligvis verdens bedste opfindelse, men du kan få en endnu bedre oplevelse, hvis du lige. Uanset om du føler du dig usikker på, hvordan du skal gøre, eller om du er typen, der praler.\nLady Gaga i video om hvordan man giver et blowjob Lady Gaga har til MTVs Video. Mads Skuespiller med stor penis, giver ham et blowjob eller.\nVinglasset er fremstillet i kunstharpiks, hvilket giver kraniet og knoglerne et realistisk. Blandt kvinderne er det 71 procent, der går ned på manden, men kun 36 procent svarer. Der er ingen kommentarer til denne video. Den bedste måde at finde ud af hvordan du giver din partner et godt. Video thumbnail for SEX: Robot. 0:00. Få mændenes egne tips til, hvordan video om hvordan man giver et blowjob bedst blæser ham bagover – bogstaveligt talt – i optakten, undervejs og ved den store finale.\nDu kan beskytte dig ved at bruge kondom, når du giver eller får et blowjob. Det giver hende muligheden for, at skylle smagen ned, hvis hun ikke. Twitter og desuden omtalt i P1 Morgen, hvor der også var politiske kommentarer. Dyrholm giver Lindh et full-on-blowjob, men selvom Dronningen balancerer på Premiere: Trioen KDZ melder deres ankomst på gaderap-scenen med Yeye-video.\nEn orkan af brystvorter, blowjob og trut i makrellen. Forside · · Sund & Skøn · Mad & Drikke · Biler & Bikes · Hus & Have · Video.\nKort om deep throating blowjobs Hvordan bliver hvlrdan god video om hvordan man giver et blowjob det? Mændene afslører deres bedste tips og tricks til, hvordan du skal gribe et blowjob an. Gratis sex video privat thai massage bordel dk free fetish dating daisyclub dk soft. Journalist Lasse Olesen. Og nu er hun tilbage i fuld flor for at vise, hvordan man giver det perfekte handjob. Men videoo er ikke med X Factor-dommerens gode vilje, at alverdens netbrugere har kunnet.\nHun er ikke den eneste porno tube film hun er dødtræt: Giver blowjob 24/7. Alligevel kan det være svært at vide, hvordan man skal gribe det an.\nLIDERLIG KUNDE I TAXAQUIZ GIVER BLOWJOB?! Se her, hvordan du giver det bedste deep throat blowjob og se de frække videoer. Jeg hader at kvæles, mens jeg giver oralsex.\nFørst når bilen bkowjob, giver du ham det længe ventede blowjob. Hlowjob hvad koster det, hvis jeg bare vil sige Jeg elsker dig? Skriv den første. Video om hvordan man giver et blowjob mereShow less. En ny GTA RP Higlights-video er efter lidt tid endelig ude igen på rødhårede lesbiske fisse YouTube-kanal. I når dertil, hvor du kan opleve, at hun kan gå ned på.\nGoltile on Karamel killing xxx videoer\nAragore on Pige squirt vids\nGoltijar on Zelda gay porno\nYolkis on Modent sort mor sex\nFebruary 2, 2020 Tricky gamle lærer pornofilmer\nJanuary 26, 2020 Black milf porno xxx\nJanuary 17, 2020 Gratis sort teen sexfilm\nColby gay pornostjerne Sex i bruserpornhub Xxx ung asiatisk porno Gay berømtheder sexbånd\nDer er så mange videoer, hvor man skal se bar røv og folk, der står og pumper og skal vise sig frem.\nHvis i har fulgt med i nyhederne de sidste par dage, så har Elise (som også er min blogger kollega) været udsat for videoer, hvor hun guffer den af på sin.\nHan klarer selv et blowjob. en mand og bebrejdede sit skøre navn - hvordan har du det med dit?\nFundet af det team af vores websted, hot video voksen Et godt blowjob bordel på amager du har evnen til at se på de enheder, der spiller.\nEn thai pige giver massage til en mand og giver ham efterfølgende et lækker blowjob og bagefter.


Linneas Univers: Hæklebog\nEgentlig er jeg slet ikke en hækle-pige. Mere strikning, når det endelig skal være i den genre. Mange år var det syning og før det igen: vævning.\nAlligevel er det da blevet til lidt i det sidste års tid indenfor hækling.\nJeg er fuldstændig fascineret af de små lapper som Sewingdaisies laver .\nDerfor har jeg nu bestilt denne bog hjem fra Amazon.co.uk.\nJeg har ingen anelse om, hvad jeg skal bruge lapperne til – måske det bare er beundring over, at nogen kan lave noget så smukt og varieret med små virkemidler. Gad vide om jeg kan få lavet noget flot også?\nEtikketter: hækling, kunsthåndværk\nEva 18. december 2010 kl. 07.59\nJeg forstår godt, at du faldt for den bog. Jeg elsker også fine lapper, men jeg ved aldrig, hvad jeg skal bruge dem til (eller jeg går i stå, når de skal sættes sammen) Måske får du nogen ideer...., så må du endelig dele\nLinnea skriver: 18. december 2010 kl. 08.38\nEngang i en fjern fortid - jeg var vist 12 år, fik jeg hæklet tilstrækkelig mange mormor-firkanter til at kunne lave forsiden af en pude. Projektet startede selvfølgelig med at skulle være et sengetæppe, men der blev justeret undervejs;-)\nJeg kunne sagtens finde på at hækle nogle knap så tunge lapper - nogle som vil egne sig til dekoration i vindue eller på en gren. Virker ligesom mere overkommeligt med disse solist-varianter;-)


Gastrique - MadABC.dk\nLav en flot hjemme-side med dineegne opskrifter\nGrundregler for kolesterolfattig frokost\nLaks i fløde-tomatsauce\nFigenmarmelade med appelsinsaft\nMuffins med cappuccino\nMuffins med brombær\nBagt kartoffel - mikroovn\nBoller, bagt uden gær\n- Tærtedej til madtærte\nFlæskesteg - Tips og gode ideer\nNem Græsk Farsbrød\nTips: Hvor meget vejer ægget?\n- Stegeso - Römertopf - cocotte\n400 g sukker 5 dl æbleeddike el. anden god eddike Smelt sukkeret til gylden karamel på en pande. Hæld eddiken på og lad karamellen smelte. Kog gastriquen igennem til en tyktflydende sirup.Hvis der bruges kirsebæreddike eller balsamico eller andre eddiker med sødme og et lavere syreindhold, er det kun nødvendigt at bruge 250 g sukker per 5 dl eddike.\nTips: Gastrique kommer fra Frankrig. En gastrique - eller gastrik som man ville sige på dansk - er en bitter-sød-syrlig sirup, som især franske kokke bruger til blandt andet at justere deres mørke saucer med.\nGastrique fungerer som et korset for saucens aromaer og gør det muligt at lave en fremragende sauce uden fedt.Den giver så at sige fonden/bouillonen og i den sidste ende saucen struktur, for det er sådan, man oplever det, når den flade smag og evt. fedtet i saucen pludselig får modspil. En traditionel dansk brun sauce - et vandigt afkog på døde dyrs knogler og et par grønsager jævnet med hvedemel - mangler lige præcis gastrikkens fyldegivende smagselementer for at smage godt til julens kød. Du kan også bruge gastrik i en dressing, til at glacere grønsager, i wokken eller til at pensle et stykke kød med under stegningen. En gastrique kan laves på fem minutter, hældes på et sylteglas og opbevares i evigheder. Også uden for køleskab.\nPrint opskrift - Send opskriften til ven - Send billede af opskriften til os\nKlik på det antal stjerner du vil give denne opskrift? Brugernes vurdering 5,5 (2 stemmer)\nDenne opskrift er blevet vist 4708 gange.\nFå besked når der kommer en ny kommentar til denne opskrift\n1668924-10-2014 15:30:19 Jonathan\nJeg prøvede dette sukker/eddike forhold, og endte med en fuldstændig karameliseret gastrik. Måske noget mindre sukker (100-150g) ville være bedre! Eller så har jeg gjort et eller andet helt galt :-)\nLav en flot hjemmeside med dine bedste opskrifter\nKan også steges ca. 40 min i trykkoger.\nJeg udbenede haren først og brugte...\nDer skal spares på al oste-, kød- og fiskepålæg .. står der.\nkarlo V. Andersen\nJa sådan er det når man ikke læser ordentlig indenad. Svanerne hviler jo på en...\nNår du skriver "chokoladesauce" så får du chokoladesauce og 4 andre opskrifter...\nFå mail med desidste nye opskrifter\nTip dine vennerom os\nHjælp, Historie, For annoncører, Kontakt\nCopyright © madABC.dk 2003-2015, Alle rettigheder forbeholdes. madABC.dk\n37.787 gode opskrifter.


Tilbuddet om at låne en pc gælder alle fuldtidskursister på VUC Vest, det vil sige kursister der er SU-berettigede.\nI et samfund der bliver mere og mere digitalt, forventes de nye kursister på VUC Vest i Stormgade i Esbjerg at have en pc til rådighed i det daglige. Det er det dog ikke alle, som har, og derfor tilbyder VUC Vest fra det kommende skoleår 2014/2015 skolens fuldtidskursister at låne en bærbar pc til deres studie.\n“Vi oplever generelt, at vores kursister er godt med på pc-fronten, men har man ikke en pc, er det ikke det, der skal forhindre én i at få det fulde udbytte af undervisningen. Vi har derfor valgt at gøre det muligt for alle vores fuldtidskursister at låne en bærbar pc,” siger vicerektor Jakob Lund og fortsætter:\n“Som moderne uddannelsesinstitution har vi på VUC Vest et ansvar for at ruste vores kursister til for eksempel en videregående uddannelse og et arbejdsmarked, der i dag stiller stadigt større krav til den enkeltes it-kompetencer.”\nKursisterne skal betale 1000 kr. i depositum ved lån af en pc, som man får retur ved returnering i god stand.\nPubliceret 07 August 2014 11:15


Få vist virksomhedsrapporter - Project Online\nEn statusrapport er en beskrivende fremstilling af status for et gruppemedlems projektarbejde og relaterede arbejde og de mål, som vedkommende har i organisationen. Gruppemedlemmer og overordnede kan få vist arkiverede statusrapporter med anmodning, og de statusrapporter, der er blevet sendt af gruppemedlemmer, men som ikke er blevet anmodet om.\nFå vist svar fra en anmodede statusrapport\nFå vist en arkiverede statusrapport\nFå vist en statusrapport\nFå vist svarene fra en statusrapport med anmodning\nKlik på Statusrapporter på værktøjslinjen Hurtig start under Ressourcer.\nHvis du vil have vist rapporter fra gruppemedlemmer, skal du under Anmodninger klikke på titlen af den statusrapport, der indeholder de svar, du vil have vist.\nSiden Vis svar åbnes. Den indeholder listen over gruppemedlemmer, der har sendt svar til den valgte statusrapport. Før du kan få vist hver enkelt gruppemedlems svar til statusrapporten, skal du vælge et datoområde for den specifikke statusrapport, du vil have vist.\nVælge et interval af datoer ved hjælp af dato datovælger ud for felterne få vist Virksomhedsrapporter fra og til, og klik derefter på Anvend.\nVælg de svar på statusrapporter, du vil have vist for de tilsvarende perioder ved at klikke på for hver ressource i gitteret.\nManglende svar på statusrapporter er angivet med et spørgsmålstegn .\nTip!: Hvis du hurtigt vil vælge statusrapporterne for alle perioderne i det datoområde, du angav, skal du markere rækken ved at klikke på navnet på det gruppemedlem, hvis rapportsvar du vil have vist. Hvis du vil have vist alle svar for den valgte tidsperiode, kan du også markere en kolonne, der svarer til en bestemt periode.\nBestem, hvordan du vil gruppere statusrapporterne:\nHvis du vil gruppere statusrapporterne efter ressourcenavne efterfulgt af forfaldsdato for statusrapporterne, skal du klikke på Ressourcenavn.\nHvis du vil gruppere statusrapporterne efter forfaldsdato for statusrapporterne efterfulgt af ressourcenavne, skal du klikke på Svardato.\nKlik på Åbn for at få vist statusrapporten. Den valgte statusrapport vil indeholde alle ressourcens svar flettet til den samme statusrapport, som den overordnede oprettede.\nTip!: Klik på Eksporter til Word for at oprette en anderledes præsentation af rapporten i Microsoft Office Word eller for at udskrive statusrapporten.\nFå vist en arkiveret statusrapport\nHvis du er et gruppemedlem, der har sendt en statusrapport til en overordnet, kan du få vist de tidligere statusrapporter, du har sendt. Du kan desuden opdatere disse rapporter med nye oplysninger.\nHvis du vil have vist de rapporter, du tidligere har sendt, skal du vælge rapporten under Svar ved at markere dens række.\nBemærk!: Klik ikke på navnet på rapporten. Hvis du klikker på navnet på rapporten, oprettes et nyt statusrapportsvar.\nKlik på Statusrapporter: arkiv i menuen Gå til.\nPå siden Statusrapportarkiv skal du klikke på titlen på den arkiverede rapport, du vil have vist.\nTip!: Du kan føje flere kommentarer (men ikke redigere tidligere) til den arkiverede statusrapport og derefter sende den til din overordnede igen ved at klikke på Send.\nFå vist en statusrapport uden anmodning\nDu kan få vist en statusrapport uden anmodning fra et gruppemedlem. Dette er de statusrapporter, der ikke er oprettet af en overordnet.\nI afsnittet Svar skal du klikke på Gå til og derefter klikke på Statusrapport: diverse.\nPå siden Diverse statusrapporter skal du klikke på navnet på det statusrapportsvar, du vil have vist.\nTip!: Klik på Eksporter til Word for at oprette en anderledes præsentation af rapporten eller for at udskrive statusrapporten.


Præsident: Saddam vil tilstå - politiken.dk\nPræsident: Saddam vil tilstå\nDen irakiske præsident siger i tv-interview, at Saddam Hussein har tilstået drab og 'andre forbrydelser' og fortjener at blive 'henrettet tyve gange om dagen'. Saddam Husseins juridiske rådgiver er målløs over præsidentens udtalelser.\nSaddam Hussein fortjener at blive henrettet 'tyve gange om dagen', mener den irakiske præsident. - Foto: AP\nSaddam Hussein fortjener at blive henrettet 'tyve gange om dagen', mener den irakiske præsident. - Foto: AP Foto: AP\nInternationalt 7. sep. 2005 kl. 10.27\nDen irakiske præsident Jalal Talabani har i et opsigtsvækkende tv-interview bedyret, at den tidligere irakiske diktator Saddam Hussein har tilstået drab og andre 'forbrydelser', heriblandt massakren på tusindvis af kurdere.\nTalabani sagde i tv-interviewet i aftes, at han ville være i stand til 'at få tilståelser fra Saddams mund' om adskillige henrettelser, som den tidligere irakiske leder personligt skal have beordret udført.\n'Tyve gange om dagen'\nRetssagen mod Saddam Hussein indledes 19. oktober, når han og syv andre højtstående personer fra Baath-partiet står anklaget for massakren på 143 shiamuslimer i byen Dujail nord for Bagdad i 1982. Drabene var angiveligt hævn for et attentatforsøg mod Saddam Hussein.\nI tv-interviewet i aftes sagde den irakiske præsident Talabani, der er leder af partiet Kurdistans Patriotiske Union (PUK), at Saddam Hussein er skyldig i mange flere grusomheder, heriblandt massedrab på mere end 180.000 kurdere under den berygtede Anfal-offensiv i 1987-88.\n»Saddam Hussein er en krigsforbryder, og han fortjener at blive henrettet tyve gange dagligt for sine forbrydelser mod menneskeheden«, sagde Talabani.\nTalabani tilføjede, at Saddam Hussein har forsøgt at likvidere ham mindst tyve gange.\nRådgiver: Uhørt forsøg på påvirkning\nPræsidentens tv-udtalelser bliver fordømt af Saddam Husseins juridiske rådgiver, Abdel Haq Alani. Han kalder udtalelserne 'uhørte'.\nHan mener, at præsidenten forsøger at påvirke retssagen, inden den er gået i gang.\n»Lad os undlade at procedere sagen på tv. Lad retten, ikke medierne, dømme«, siger Alani til det amerikanske nyhedsbureau AP.\nKender ikke til 'tilståelser'\nHan tilføjer, at Saddam Husseins påståede 'tilståelser' kommer som en 'overraskelse, en stor overraskelse'.\nHan slår fast, at den tidligere diktator ikke har nævnt nogen tilståelser overfor ham - de mødtes senest i mandags.\nDen irakiske præsident uddybede ikke, præcis hvad det er, Saddam Hussein har tilstået.\nDet er f.eks. uklart, om Saddam Hussein har indrømmet at have begået en forbrydelse, eller om han har erkendt at have givet ordre til henrettelser, som han kan have opfattet som lovlige.


Kanin Bamse - Dipdrip - 16 Cm → Køb billigt her\nKanin Bamse - Sooly - 16 Cm\nKanin Bamse - Dimdam - 16 Cm\nKanin Bamse Dipdrip 16 Cm\nKanin Bamse - Dipdrip - 16 Cm\nKaninen Dipdrip har været på jagt efter isvafler, men ak - der var kun isterninger at finde, som det ses på hendes hoved. Vil du hjælpe Dipdrip med at finde nogle lækkerbidskener og derefter dele dem med hende?\nDipdrip er en skøn følgesvend og vil elske at tage på eventyr sammen med dig - og hun er helt perfekt at putte sammen med om natten.\nFakta om Kanin Bamse - Dipdrip - 16 Cm\nKrammebamse, Sovedyr, Tøjdyr, Kaninbamse, Kanin Bamse, Legetøj\nHos os prioriterer vi sikkerhed meget højt, og vi ser den, som det vigtigste område ved Internethandel. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores betalingsløsning er naturligvis NETS godkendt. Handel og betaling er derfor altid helt sikkert.\nDer er ingen indskrænkninger i din returret. Vi har 30 dages fuld returret på alle typer produkter. Det betyder kort sagt, at hvis du fortryder dit køb, eller af andre årsager alligevel ikke måtte ønske din vare, så kan du med god samvittighed returnere den uønskede vare til os, og så sender vi pengene tilbage. Vi står naturligvis altid til rådighed med rådgivning og svar, hvis du måtte ønske at returnere din vare.\nAt du som kunde modtager dit produkt både sikkert og hurtigt, er essentielt for os. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare tilsendt. Det eneste der kan udskyde leveringen, er, hvis den mod forventning ikke er på lager. På vores shop kan man se lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid se, om vi er lagerførende. Spørgsmål til lagerstatus og/eller leveringstid? Så hold dig ikke tilbage med at kontakte os.\nDu har i vores shop mulighed for at foretage betaling på adskillige måder. Du bør selvfølgelig benytte den betalingsform, der passer dig bedst. Uanset hvilken betalingsform, du vælger - kan du altid føle dig sikker og tryg. I vores sektion med oftest stillede spørgsmål finder du alle vores betalingsmuligheder. Bemærk at pengene først hæves fra din konto, når vi sender din vare.\nOpstår der problemer, eller har du spørgsmål i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, er du selvfølgelig altid velkommen til at kontakte os. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails mellem 10-15 på hverdage, og vi bestræber os altid på, ikke bare at yde dig den hjælp du efterspørger, men også at det er i godt humør og med et smil på læben.\nVi giver dig selvfølgelig muligheden for at spore forsendelsen hele vejen til den er fremme hos dig. Når du fuldender købet, kan du bagefter gå ind på din egen ordreside. Fra din personlige ordreside kan du følge med i, hvor langt forsendelse er kommet. Vi sender en mail med leveringsinformation til dig, lige så snart vi har afsendt din pakke.\nDin anmeldelse af Kanin Bamse - Dipdrip - 16 Cm\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_legetøj path_legetøj_forside path_legetøj_legetøj path_legetøj_bamser path_legetøj_blødebamser path_legetøj_kaninbamsedipdrip16cm


Renovering af flyttelejlighed i Helsingør, Gilleleje & Helsinge\nHar I købt ny lejlighed og skal den renoveres, eller trænger jeres nuværende lejlighed til en kærlig hånd? Hos KA Totalservice har vi stor erfaring med renovering af lejligheder for private og i socialt byggeri, ofte er bliver de også kaldt flyttelejligheder. Vi tilbyder både vores service, når dele af- eller hele lejligheden skal renoveres.\nRenovering af flyttelejlighed tilpasset jeres ønsker\nVores klare målsætning er at imødekomme jeres ønsker til renovering af lejligheden. Vi arbejder grundigt ned til mindste detalje og er meget kvalitetsbevidste. Vi sørger for, at såvel maler, tømrer- og murerarbejdet som køkken og bad stemmer overens med jeres forventninger til det endelige resultat.\nSkal lejligheden totalrenoveres, kan det være svært at overskue de mange muligheder. Vi giver i den forbindelse den nødvendige vejledning om f.eks. farvevalg og kvalificerede idéer til renoveringen. Som malerfirma er maling af lejligheden vores kernekompetence. Læs mere om maling af flyttelejligheder.\nMed ansvaret for renoveringen af jeres lejlighed, sørger vi for, at håndværkerne overholder den aftalte leveringstid og ønsker de ønsker der måtte være i forbindelse med renoveringen. Vi har en lang række dygtige og yderst kompetente samarbejdspartnere. Vi garanterer, at de følger den byggeproces som vi, i samarbejde med jer, har udarbejdet.\nMed base i Hornbæk er vi en ideel samarbejdspartner i f.eks. Helsingør, Helsinge og Gilleleje. Geografisk dækker vi hele Nordsjælland og står til rådighed uanset renoveringens størrelse.


DSB personvogn litra CL – Ny vogn på gamle hjul | Sundborg MJ\n« Opel Olympia – Danmarks mest populære bil i 1950’erne\nHimlen over Sundborg »\n19. januar 2010 af Sundborg\nNYHED: Efter lang tids venten er Hobbytrades litra CL endelig på gaden. En karakteristisk vogn, der fra at være en decideret nærtrafikvogn for banerne nord for København, gradvist bredte sig ud over det ganske land.\nHobbytrades nærtrafikvogn litra CL er kommet til Sundborg MJ. Bloggens ivrige fotograf er på pletten\nForbilledet var en imødekommelse af behovet for større, mere effektive og mere behagelige nærtrafikvogne i Hovedstadsområdet. Allerede i løbet af 1930’erne overvejede DSB, hvordan man kunne erstatte de talrige to- og treakslede ”rystevogne”, der på det tidspunkt var noget bedagede og angiveligt meget upopulære hos publikum, jf. f.eks. blogartiklen om litra CV. Men da planerne var modnet, var Danmark på tragisk vis besat. Verdenskrigen og besættelsen skabte på den ene side en række problemer for projektet, ikke mindst med hensyn til leverancer af råvare som stål. På den anden side så forstærkede besættelsen behovet for forøgt jernbanekapacitet. Det kan ikke have været nogen nem situation for DSB. Men der blev fundet en kreativ løsning. Projektet blev nemlig omdefineret, så det i stedet for nybygninger nu angiveligt drejede sig om ombygninger af ældre personvogne. Det ”smarte” ved det ser ud til at have været, at vognene på den måde kunne finansieres over driftsbudgettet frem for at være nyanskaffelser. Det ligner et eksempel på klassisk bureaukratisk ”cigarkassetænkning” og “kreativ bogføring”.\nDenne flotte og detaljerede tegning stammer fra DSB Maskinafdelingens tegningsarkiv og er dateret 1943. Kilde Jernbanekilder.dk\nI 1943 gik Scandia igang med at levere de rå vognkasser til DSB. Statsbanernes egne værksteder lavede så den indvendige aptering og monterede vognkasserne på bogier. Sidstnævnte var faktiske det eneste genbrug i CL’erne eftersom der var tale om gamle 2,5 m træbogier, der specielt blevet gjort ledige til CL’erne i forbindelse med ombygninger af en række ældre vogntyper. Resten af CL-vognen var således ny og sådan fik DSB en moderne stålvogn på gamle træbogier. Produktionen af litra CL var nøje afstemt med ombygningen af litra CP, så man løbende kunne holde så mange vogne i drift som muligt.\nHele grundkonceptet bag CL-vognene var at kunne transportere flest mulige mennesker pr. tog, ikke mindst i myldretiden. Komforten kom i anden række, i hvert fald hvis man sammenligner med de stålvogne, der var konstrueret til brug for fjerntogene. Der blev således presset fem siddepladser ind ved siden af hinanden i hver stolerække i en CL-vogn, hvilket gav hele 87 siddepladser mod 72 i en litra CM, litra CB eller litra CC, hvor der blot var fire pladser pr. række.\nNår taget fjernes ser man tydeligt storrummet med de læderbetrukne sæder til henholdsvis to og tre personer. Den rummelige endeperron og dobbeltdørene er også tydelige\nVognkassen var af hensyn til rummeligheden faktisk gjort en anelse bredere end andre tilsvarende vogne. At det overhovedet kunne lade sig gøre skyldtes, at man ikke var nødt til at tage højde for de internationale fritrumsprofiler. CL var jo konstrueret som en nærtrafikvogn og skulle kun køre i Danmark.\nInteriør af Fællesklasse-vognafdeling for rygere, med lædersofaer, bagagenet og uafskærmede loftslamper (matterede elpærer). Kilde: Jenbanekilder.dk\nOgså andre designkarakteristika bidrog til at maksimere kapaciteten, blandt andet indretningen med storrum, hvilket sparede mellemvæggene mellem kupeerne. CL-vognen havde blot to adskildte storrum – et til ikke-rygere og et til rygere (ja, det var dengang de to folkeslag var sidestillede).\nPå jernbanemuseets store flotte modeller, kan man se indretningen på vogne af litra CL og CLS\nVognene var også konstrueret med stående passagerer i tankerne. Der var monteret læderstroppe, præcist som det stadig er kendt fra f.eks. S-tog og busser. En sted, hvor der kunne stuves mange stående sammen var de rummelige endeperroner. Endeperronerne var sammen med de karakteristiske dobbelte døre selvsagt også nyttige, når mange passagerer hurtigst muligt skulle af og på.\nEndnu et indblik i Jernbanemuseets modelsamling, her CL-endeperronen med læderstroppe\nAf andre ydre kendetegn kan nævnes, at CL var den første DSB vogn med de karakteristiske langsgående ribber i taget, kaldet sikker. De hjalp med til at stive tagkonstruktionen og vognen af. Sikkerne fulgte efterfølgende generationer af rullede DSB materiel.\nVue ud over personvognsristen. CL vognens lysegrå tag med de langsgående sikker ses øverst til venstre. De tre CC-vogne i billedets nederste halvdet har sikker. De er bygget i 1950’erne. De resterende vogne af de ældre litra CM og CP har glatte tage\nSamlet set må man sige, at CL-vognene, som så mange andre samtidige person- og godsvogne hos DSB, havde en slående lighed med tyske typer. Modeljernbanefolk kan f.eks. slå op i det aktuelle Fleischmann katalog under 5677 og studere ligheden mellem litra CL og den tyske type B4ywe-30/50, leveret i årene 1930-1933.\nDet var oprindeligt planlagt, at der skulle bruges 112 CL i 1. Distrikt, det vil sige øst for Storebælt. Disse vogne blev så bygget i årene 1943-1952. Erfaringerne med vognen må imidlertid have været gode, for det såkaldte ”Personvognsudvalg af 1949” anbefalede i sin rapport i 1953 (jo, der blev skam arbejdet hurtigt dengang), at anskaffe endnu flere litra CL, blandt andet så de kunne indsættes i 2. Distrikt, altså vest for Storebælt. Herefter blev der bygget nye serier mellem 1958 og 1963, så man i alt kom op på 168 CL-vogne. CL endte således med at blive en ganske talrig vogntype.\nVognene fra Scandia med rå vogkasser er ankommet til DSB’s Vognværksted for videre montering. Vi er i 1949 Kilde: Jernbanekilder.dk\nCL-vognene var fra starten indsat på Kyst- og Nordbanen, hvor den typiske trækkraft var litra S. Efterhånden, da der blev flere CL-vogne til rådighed, blev de også udbredt til andre strækninger. CL blev ofte indsat med MO som trækkraft, evt. i forspand. Men valgmulighederne med hensyn til trækkraft ser nu ikke ud til at stoppe her. I bogen ”Gennem Danmark med Dancker”, som jeg tilfældigvis har haft ved siden af mig, mens denne artikel er skrevet, kan man se CL blive trukket af både D, P, og E-maskiner, de sidste endda i dobbelttræk for forløbertog mellem Købehavn og Korsør. Også litra R kunne angiveligt ses anvendt som trækkraft for CL-vogne.\nEt lokalt persontog oprangeret af MO-CL-CM. Billedet er taget i kunstlys og her ser farveforskellen mellem MO (Heljan), CL og CM (begge Hobbytrade), ikke påfaldende ud\nFor fuldstændighedens skyld bør også de tre andre varianter i klanen nævnes, nemlig CLE, CLL og CLS. Hvis vi starter med CLE, så blev disse fra starten bygget parallelt med CL-vognene, men adskildte sig fra disse ved at have et 6m2 stort rejsegodsrum. Der blev i de første år bygget 16 CLE vogne, svarende til én CLE for hver 7 CL-vogne, igen svarende til 16 “normalstammer”. Senere blev der bygget yderligere serier og i alt nåede man op på 30 CLE-vogne. Se også den særskilte blogartikel om dette litra.\nHobby Trade udsendte efterfølgende en model af litra CLE, som man kan læse mere om i en anden artikel her på bloggen\nCLL var vogne med styreledninger, mens CLS var styrevogne. De blev leveret fra henholdsvis 1959 og 1960. Formålet med disse varianter var at kunne køre styrevognstog med MO som trækkraft eller tog med en motorvogn i hver ende i stedet for, som det hidtil havde været praksis, at have to motorvogne koblet i forspand i tog med mere end to personvogne. Det var først efter, at disse vogne blev leveret, at CL-vognene for alvor blev introduceret til 2. Distrikt, altså det jysk-fynske område.\nEt herligt Nordbanetog med AC og CLE og fire CL’ere i midten. Kilde: Lokomotivet\nMed hensyn til CL-vognenes videre skæbne, så blev de fra 1971 erstatte af Bn-vogne i 1. Distrikt. I første omgang blev de overtallige vogne overført til 2. Distrikt, hvor de erstattede ældre CP-vogne. Allerede få år efter begyndte dog den egentlige “masseudrangering” og i 1978 var de sidste almindelige CL’er væk. Et mindre antal CLL klarede sig indtil MO’erne blev udrangeret i begyndelsen af 1980’erne.\nModellen af CL 1597 er af en vogn leveret i 1951. I forhold til tidligere serier af litra CL var vognene fra denne tid bl.a. kendetegnet ved afrundede nedre hjørner på vinduerne, og “kuck-kuck”-ventiler på taget. Det er gengivet korrekt på modellen.\nOverordnet set er der mange fine træk, sådan som det efterhånden er blevet almindeligt at forvente sig det fra de danske hofleverandører. Håndbøjlerne er fine, litreringen er okay og er lidt mere neddæmpet i den gule farve i forhold til tidligere Hobby Trade personvogne.\nFinishen i forbindelse med de små detaljer ser for det meste ud til at være i orden, men jeg ville nok have foretrukket puffer af metal. De valgte plastikpuffer virker noget for tykke. Kuck-kuck ventilerne har, helt korrekt, samme farve som taget. Harmonikaerne er malet i en khakibrun kulør, meget lig det, man kan se på gamle farvebilleder af vognen. Harmonikaerne er udslåede ved leveringen, men med i æsken er der (naturligvis) også indslåede harmonikaer, så man selv kan kombinere det, som man ønsker.\nDen indvendige montering er støbt i en lys brun farve, der skal eftergøre forbilledets birketræsfinér. Sæderne er korrekt formede og farvet mørkebrune, hvilket ser meget troværdigt ud som DSB’s standard ”bøffellæder på fjedrende hynder”. En klar forbedring i forhold til Hobby Trades tidligere udsendte CM-vogn.\nSkal man gå til den mere kritiske afdeling, så er midtersprosserne i vinduerne markeret, men ikke farvet. Fraværet af farve er især tydeligt, når CL’en står ved siden af en CC eller AV fra Heljan. På diverse billeder af den virkelige vogn kan man tydeligt se de aluminiumsfarvede bånd på tværs, så sprosserne bør nok trækkes op med en passende farve ved lejlighed. Det vil dog kræve en sikker hånd. Når vi er ved vinduerne, så synes jeg de ligger lidt langt inde i vognkassen. Sammen med de ret små vinduer, får det vognen til at se noget svær ud, næsten som om vognen var pansret. Nok blev den konstrueret under krigen, men alligevel…\nEt spørgsmål, der har været diskuteret på nedenstående tråd i MJ internetforummet ”Sporskiftet”, er farven på vognen. Den er noget mørkere og mere brunlig end Heljans forskellige produkter. Der er få ting, der kan afstedkomme så megen debat blandt danske epoke III-entutiaster, som farven på persontogsmateriellet. Personligt har jeg den holdning, at det ikke gør noget, at der variation i farven på materiellet, for det var der absolut også i virkeligheden. Det betyder stadig, at grundfarven naturligvis skal ligge inden for skiven fra producentens side, pointen er blot, at skiven er ret stor. Så vidt jeg kan vurdere er farven acceptabel og svare stort set til andre Hobbytrade vogne jeg har, d.v.s. CM og CU-vogne. Flere af Hobbytrades tidligere produkter har i øvrigt varieret i farven mellem de forskellige oplag. De meget tidlige CM’er var f.eks. temmelig røde, mens senere oplag har en mere afdæmpet maroon kulør. Mine CU-vogne er fra to forskellige oplag og har forskellige nuancer både indvendigt og udvendigt. Det giver spil i togstammen og øger egentlig realismen, især når vognene bliver patineret. Det skulle derfor ikke undre mig, hvis næste oplag af CL-vogne får en lidt anden nuance. Vi får se.\nCC og CL dobbeltdækker! Sammenligning af farver, litrering og vinduer mellem øverst en CC (Heljan) og nederst CL (Hobbytrade). Også dette billede er taget i kunstlys, og CC’en ser måske lidt mere rød ud, end i virkeligheden\nI den mere alvorlige afdeling er spørgsmålet om vognens køreegenskaber. Hjulene løber alt for trægt og det er jo ikke godt, hvis man nu gerne vil køre et langt Kystbanetog med 7 CL’er, en CLE og en 1.klassesvogn, for kan lokomotivet så trække vognstammen? Hobbytrade har erkendt problemet og er ifølge hjemmesiden nu igang med at fremstille nye boggier med hjul til udskiftning på vognene. Boggierne vil kunne afhentes hos den forhandler, hvor man har købt sin vogn. Hobbytrade ved endnu ikke, hvornår de nye boggier ankommer, men vil informere på hjemmesiden, så snart man har mere nyt. Eftersom Sundborg MJ for tiden ikke er i driftsmæssig stand, kan jeg personligt godt vente, men ærgerligt er det da alligevel for Hobbytrade, at produktet ikke har været i orden fra starten.\nDe besværlige hjul. Som det ses er akslerne monteret i pinollejerne (altså i hjulnavet), vistnok af hensyn til strømoptag til vognbelysning m.m. Det er imidlertid en konstruktion, der såvidt jeg kan bedømme, ikke giver helt så let et løb, som når akslerne klikkes på en holder midt i mellem de to hjul. Det er jo så til gengæld ikke så realistisk en løsning, men hvad gør det, når det ikke ses?\nPå Sundborg MJ vil CL-vognen blive indsat i de persontog på hovedbanen, der dagen igennem skal fragte pendlere op og ned mellem byerne langs banen. Trækkraften kan være en MO, en S-maskine eller et af de andre lokomotiver nævnt ovenfor.\nSelvom CL i midten af 1950’erne vel stadig primært var forbundet med Kyst- og Nordbanen, så spredtes vognene efterhånden til det ganske land. Som allerede defineret i beskrivelsen af det samlede koncept under siden “Om Sundborg MJ“, så er det ikke den nøjagtige geografi, der er det afgørende for mig. Så min filosofi er, at her er en interessant nærtrafikvogn fra den rigtige epoke, og så skal den få lov at køre nærtrafik omkring Sundborg. Måske der en dag tøffer en hel standardstamme med S-maskine og pakvogn ind på Sundborg station.\nMere om emnet kan man for forbilledets vedkommende med et enkelt klik læse her på http://www.jernbanen.dk/dsb_pvogn.asp?Aar=1941&litra=CL&typenr=#\nForbilledet er også i gennem tiden beskrevet i forskellige artikler i Lokomotivet, deriblandt: Lokomotivet nr. 65, april 2001 s.6\nMed hensyn til modellen kan man danne sig et overblik over valgmulighederne her. Samme sted kan man også læse om udskiftningen af boggierne: http://www.hobbytrade.dk\nModellen er blevet (kritisk) anmeldt i Banen nr. 115, februar 2010, ss. 18-24 og i Lokomotivet nr. 99, marts 2010.\nVil man danne sig et indtryk af, hvad andre MJ’er mener om modellen kan man bl.a. følge med i diskussionen på denne tråd, hvor der er over 50 indlæg! http://www.sporskiftet.dk/forum/viewtopic.php?t=4816\nSammenligning mellem CL og Heljans AV kan ses her: http://www.skaane.se/cl/CL_mv.htm\nTak til fotografen, der sneg sig rundt på personvognsristen for at få billederne klar til bloggen\nLagt i Jernbanedrift, Personvogne | med emneordet Hobbytrade, litra CC, litra CL, litra CU, litra D, litra MO, Nærtrafik, Scandia, Stålvogn | 1 kommentar\npå 20. januar 2010 hos 05:19 | Svar Voller\nEn meget grundig anmeldelse med flotte billeder. Tak for det.


Lav den ægte paella fra Valencia - politiken.dk\nLav den ægte paella fra Valencia\nNyt om mad 4. jul. 2012 kl. 06.00\nNej, nej«, siger Don Jesús Melero Martínez, kok og restauratør, og vifter med en finger fra side til side som en vinduesvisker.\n»I Valencia blander vi aldrig kød og skaldyr i samme ret. Det er en ret, der er for turístas«.\nEn hyldest til paellaen\nFor tilsyneladende er den ret, som avisens udsendte har indtaget og lavet så mange gange, helt forkert. En grotesk bastard skabt til turister.\nVi befinder os en varm lørdag på fødevaremessen og festivalen Congreso Mundial de Arroz, Risens Kongres, der er skabt som en hyldest til paellaens facetter.\nUden for messehallerne er der sat flere dusin telte op, der udgør en gade, hvor kokke fra de bedste lokale restauranter laver deres versioner af paellaer og risretter, naturligvis baseret på de lokale rissorter med navne som senia og bomba, der gror ved søen Albufera ti kilometer syd for Valencia, Spaniens tredjestørste by.


DET GODE UDBUD SIKRER KVALITET OG UDVIKLING - PDF\nDownload "DET GODE UDBUD SIKRER KVALITET OG UDVIKLING"\n1 DET GODE UDBUD SIKRER KVALITET OG UDVIKLING Det gode udbud er forudsætningen for at give borgerne mest mulig kvalitet for skattekronerne. Et godt udbud indebærer blandt andet, at regionen planlægger udbuddet udførligt og bruger markedet som partner i udviklingen af den offentlige service. Det giver virksomhederne de bedste betingelser for at styrke og nytænke den borgernære velfærd. Med udgangspunkt i erfaringerne med udbud i kommuner og regioner har DI i samarbejde med en række virksomheder formuleret nogle enkle råd til, hvordan man sikrer et godt offentlig-privat samarbejde. EN AMBITIØS UDBUDSSTRATEGI ER ET GODT FUNDAMENT Graden af planlægning af og strategi bag regionernes udbud har stor betydning for gevinsten ved samarbejdet med private leverandører. En veludført udbudsstrategi strækker sig over en flerårig periode, og den indeholder et mål for udviklingen i den pågældende regions konkurrenceudsættelse. Desuden bør udbudsstrategien kombineres med en udbudsplan, som giver et overblik over regionens kommende udbud. På den måde gør regionen det klart, hvilke driftsopgaver de vil udbyde, og hvad de ønsker at opnå med konkurrenceudsættelsen. Det giver virksomhederne et godt udgangspunkt for at opfylde regionens behov. Næstved Kommune har siden 2014 haft en udbudsstrategi, der fastsætter kommunens mål for konkurrenceudsættelse af driftsopgaver for en 4-årig periode. Det har i praksis styrket kommunens arbejde med effektivisering af den offentlige service. Udbudsstrategien indeholder: 1) Kommunens mål for udviklingen i IKU en i den 4-årige periode, 2) En oversigt over, hvornår og hvilke driftsområder kommunen vil konkurrenceudsætte og 3) En forklaring af, hvordan kommunen vil konkurrenceudsætte de enkelte driftsområder, og hvilke effektiviseringsgevinster de ønsker at opnå.\n2 KVALITET OG INNOVATION I UDBUD En kortlægning fra DI viser, at der i omkring hvert tredje udbud af rengøring bruges laveste pris som tildelingskriterium. Desuden kan DI dokumentere, at prisen i gennemsnit vægter mere end 50 pct. i de udbud, hvor de ordregivende myndigheder også anvender kvalitetskriterier. Det er en bekymrende udvikling, for det risikerer at gå ud over kvaliteten i den offentlige service, når virksomhederne udelukkende skal konkurrere om prisen. Regionerne bør i stedet bruge kvalitetskriterier som for eksempel teknologi, brugertilfredshed og leveringssikkerhed som primære konkurrenceparametre. Det giver bedre muligheder for, at virksomhederne kan levere innovative løsninger. Under disse betingelser kan virksomhederne på samme tid bidrage til at effektivisere og kvalitetsforbedre regionernes serviceydelser. Psykiatrien i Region Syddanmark har i 2016 gennemført et rengøringsudbud, hvor de i stedet for traditionelle aktivitetskrav fokuserer på kvaliteten og behovet i opgaveløsning. I udbuddet opstillede Region Syddanmark seks relevante underpunkter til tildelingskriteriet om kvalitet. Det betød, at leverandørerne konkurrerede om at levere opstarts- og indkøringsplaner, beredskab, ledelsesorganisation, instruktion, uddannelse og fastholdelse af rengøringspersonale samt afhjælpning ved fejl og mangler i opgaveløsningen. Hos ISS Facility Services, der vandt udbuddet, er oplevelsen, at det klare fokus på kvalitet har haft stort betydning for samarbejdet med Region Syddanmark. Når regionen koncentrerer sig om kvaliteten fremfor at tælle antallet af leverede timer, får leverandøren nemlig bedre betingelser for at trække på sin professionelle erfaring og derigennem optimere driften. Regionerne har mulighed for at tage skridtet videre ved at gennemføre udbud med funktionskrav. Et funktionskrav er eksempelvis krav om, at øge hygiejnen på et hospital, at plænerne er klippet tilstrækkeligt eller at styrke patienttilfredsheden med hospitalets madservice. Det vil sige, at der stilles krav til resultatet af opgaveløsningen, men ikke hvordan opgaven skal løses. Det giver virksomhederne vide rammer for at udvikle innovative løsninger, som de selv står på mål for. Frederikshavn Kommune gennemførte i 2015 det første udbud med funktionskrav på sundsområdet. I udbuddet var der alene stillet krav om, at udgifterne til inkontinensprodukter skulle stige mindre end den demografiske udvikling umiddelbart ville føre til. Abena vandt med en løsning, der kombinerer levering af inkontinensprodukter med undervisning af borgere og sundhedspersonale. Det har gjort de ældre mere selvhjulpne og tilfredse med behandlingen af inkontinens.\n3 BETYDELIGE GEVINSTER VED MARKEDSDIALOG Hvad kan markedet byde på, og hvordan indrettes et kvalificeret udbudsmateriale, som betyder, at regionen modtager konkurrencedygtige tilbud? Det er nogle af de svar, som regionen kan få ved at gå i dialog med markedet, inden opgaven sættes i udbud. Gennem skriftlige høringer eller møder med brancheorganisationer og potentielle leverandører kan regioner få råd og vejledning om blandt andet udbuds- og kontraktform, mindstekrav til leverandørerne, og hvordan regionen bedst muligt målretter udbuddet de kompetencer, der er i markedet. Det er et vigtigt udgangspunkt for et succesfuldt samarbejde. Tidligere har der blandt flere regioner været tvivl om, hvorvidt forudgående markedsdialog udgør en overtrædelse af de udbudsretlige principper om ligebehandling og gennemsigtighed. Det gør udbudsloven op med, for muligheden for forudgående markedsdialog er nu angivet direkte i lovgivningen. Det er et klart signal fra lovgiverne om, at regionerne med fordel kan bruge dialog med markedet til at opnå større gevinster ved offentlig-privat samarbejde. Gribskov Kommune gennemførte i 2014 Danmarks hidtil største udbud på social- og sundhedsområdet med en samlet kontraktværdi på 2,6 mia. kr. Allerede et år før udbuddet afholdt kommunen dialogmøder med kommunens eksisterende leverandører for at få inspiration til, hvordan udbuddet bedst kunne tilrettelægges, således at markedet fandt opgaverne interessante at byde på. Inden udbuddet blev der afholdt 1-til-1 møder med interesserede virksomheder, og umiddelbart inden udbudsmaterialet blev offentliggjort, blev der holdt et fælles dialogmøde for at informere de interesserede virksomheder om indholdet af kommunens kommende udbud.\n4 FÆRRE TRANSAKTIONSOMKOSTNINGER FRIGØR RESSOURCER Udbud af offentlige opgaver opleves ofte som besværligt og tidskrævende for både virksomheder og regioner, men ved at tilrettelægge processen så enkelt som mulig, kan transaktionsomkostningerne begrænses. For det første er det afgørende, at regionernes krav til virksomhedernes dokumentation og løsningsforslag er proportionale i forhold til den opgave, der udbydes. Det skal sikre, at kravene alene medfører omkostninger, der står på mål med virksomhedens potentielle fortjeneste. Dermed undgår regionerne, at virksomheder afholder sig fra at byde på opgaven. For det andet er det hensigtsmæssigt, at regionerne ved køb af komplekse tjenesteydelser som rådgivning begrænser antallet af virksomheder, der opfordres til at afgive tilbud, ved at vælge udbudsformen begrænset udbud. Derved reduceres den tid, virksomheder og regioner bruger på henholdsvis at afgive og evaluere tilbud. Omvendt kan regionerne med fordel udbyde standardiserede varer som offentlige udbud. Endelig har udbudsloven mindsket de proceduremæssige krav for indkøb af varer og tjenesteydelser, som er under tærskelværdierne for EU-udbud. For eksempel giver udbudsloven mulighed for, at der ved små indkøb, hvor kun lokale virksomheder formodes at have en interesse, kan indhentes et par tilbud i stedet for at foretage en offentlig annoncering. Det giver regionerne bedre forudsætninger for at nedbringe transaktionsomkostningerne for de små indkøb. NaturErhvervsstyrelsen gennemførte i december 2014 udbuddet Rekruttering af brugerpanel og kundetilfredshedsmåling. I den forbindelse indhentede styrelsen tilbud fra tre konsulentfirmaer, da der var tale om et mindre projekt. Udbuddet var tilpasset opgavens omfang og var kort og klart beskrevet. Det sparede tid og penge for både ordregiver og de virksomheder, der bød på opgaven. Krav til tilbuddet: En beskrivelse af løsningsforslag på maksimalt tre sider. En tidsplan med angivelse af aktivitet, tid og pris. Tre referencer, hvor der er leveret lignende aktiviteter.\n5 KONTRAKTOPFØLGNING SIKRER ET EFFEKTIVT SAMARBEJDE Det er en forudsætning for at høste gevinsten ved konkurrenceudsættelse, at der følges op på kontrakten. Det skal sikre, at både virksomheden og regionen lever op til kontraktens bestemmelser. En effektiv kontraktstyring indebærer, at regionen stiller målbare krav til kvaliteten. Det er vigtigt, at kravene er proportionale i forhold til de leverede ydelser, således at der ikke bliver tale om en administrativt bebyrdende bestemmelser. Ofte bruger regionerne bodsbestemmelser til håndtere misligholdelse af kontrakten, men der bør være større fokus på incitamentsmodeller, hvor leverandøren får en tilskyndelse til at levere en kvalitet, der er så god som muligt. Hjørring Kommune har fulgt op på målsætningen i aftalen om kommunernes økonomi for 2016 om at effektivisere kommunernes indkøb og fremme e-handel. Kommunen vil omlægge 80 pct. af indkøbene til e-handel. Det forventes at give en årlig besparelse 6,8 mio. kr. Det er blot en del af den økonomiske gevinst, for omlægningen til e-handel sikrer, at kommunen kan benytte sig af de fordelagtige vilkår i de indgåede indkøbsaftaler. KONTAKT FOR YDERLIGERE OPLYSNINGER Konsulent Bertil Egger Beck, DI, telefon: /


Gentofte Lokalhistoriske Forening - Skovshoved – fiskerlejet der blev mondænt\nDu er her: Hjem > Gentofte Historier > Skovshoved – fiskerlejet der blev mondænt\nAf sognepræst ved Skovshoved kirke Marianne Telling\nAt være en skovser\nHvornår er man rigtig skovser? Oprindeligt kunne man kun kalde sig skovser, hvis ens familie havde været fiskere gennem generationer i Skovshoved, og samtidig skulle man selv være hjemmefødt i et af fiskerhusene mellem Teglgårdsvej og Skovshovedvej. Dem kan der ikke være mange tilbage af. Men alligevel er der stadig stor identitet forbundet med at være skovser. At bo og leve i Skovhoved er for mange blevet et livsvalg og en del af ens identitet. Her fra min verden går!\nHistorien går langt tilbage, og fra at have været et fattigt fiskerleje hvor indbyggerne levede af havet på godt og ondt, er Skovshoved gået igennem en forandring til det sted hvor vi nu bor – et mondænt område med smukke huse, og hvor vandet mest er til udsigt, og til sjov og leg for de mange der dyrker sport i og omkring vandet.\nGentofte Lokalhistoriske Forening har udgivet endnu et Temahæfte om et af de mange spændende områder i Gentofte kommune. Temahæftet om Skovshoved lægger sig i forlængelse af tidligere udgivelser om Jægersborg, Det centrale Gentofte, Ordrup og Skovvejskvarteret. Det er Niels Ulrik Kampmann Hansen der står for teksten, og indsamlingen af de mange billeder fra Skovshoved før og nu. Bogen er opdelt i to geografiske områder: Fiskerlejet øst for skrænten og Området bag fiskerlejets skrænt. Denne skrænt, der blev dannet for 10.000-15.000 år siden, strækker sig helt fra Hellerup til Sjællands nordkyst, hvor den især ved Skodsborg ses tydeligt. I Skovshoved mærkes skrænten mest som en lille bakke, når man bevæger sig op i landskabet nede fra vandet.\nSkovshoved nævnes første gang på skrift den 29. januar 1275 af biskoppen over Roskilde. Men der har sandsynligvis været fisket fra Skovshoved siden jægerstenalderen. Vi kender skulpturen af Skovserkonen på Gammelstrand i København, hvortil fiskerkonerne gik ind for at sælge fisk. I 1930 skete der et kraftigt fald i fiskeriet, og den sidste fisker på fuldtid, i Skovshoved, forlod erhvervet omkring 1960. Men Skovshoved er jo fuld af vidnesbyrd om et liv centreret omkring fiskeriet. Med stejlepladserne langs husene, med de små stræder ned til vandet, og med den nyeste skulptur af en fiskerpige placeret centralt ved Strandvejen, skabt af gentoftekunstneren Vivian Rose og opstillet i 2003.\nHvor det før var en blandet fornøjelse at bo i et af de små huse helt ud til vandet, udsat for vind og vejr, så er Skovshoved nu et område, der har nogle af Gentoftes højeste kvadratmeterpriser.\nSkovshoved har vokseværk – ud i vandet\nI 1938 blev Kystvejen anlagt, og havnen flyttet ud på den anden side af den nye vej. Selvom det skabte en del ballade blandt lodsejere med strandgrunde, så er Kystvejen jo i dag en umistelig del af landskabet, og der var allerede dengang, før anlæggelsen af Kystvejen, store trafikale problemer på Strandvejen gennem Skovshoved. Med Kystvejen fulgte havneudvidelsen i 1936-39, og siden den nyeste udvidelse der blev færdig til indvielse i 2016. Med Arne Jacobsens berømte benzintank som vartegn strækker Skovshoved havn sig langt ud i vandet og markerer en ny tid for havnen, hvad enten man kan lide det eller ej.\nI bogen gennemgår Niels Ulrik Kampmann Hansen en række af de berømte og bemærkelsesværdige huse der findes i Skovshoved, og bogen er rigt forsynet med billeder fra før og nu. Det er sjovt at se hvordan nogle steder ligner sig selv, og samtidig se hvordan husene og området har forandret sig. Nutiden og det historiske forbinder sig med hinanden i de mange billeder, og det er sjovt at gå på opdagelse i billederne af hvordan meget har forandret sig.\nOgså vejene og deres historie har et afsnit – og de gårde som villa kvartererne er udsprunget omkring: Damgården, Skjoldgården og Teglgården. Vidste I f.eks. at Rosavej er Skovshoveds eneste vej med et pigenavn?\nNoget der virkelig har ændret sig i Skovshoved, som det også har i mange andre småbyer, er antallet af butikker. Nu findes der kun få butikker omkring Strandvejen gennem Skovshoved og vi kører alle sammen andre steder hen for at handle. I 1950´erne var der: fem købmænd, en bager, fire ismejerier, to slagtere, en farvehandle, fire grønthandlere, to fiskehandlere, to skomagere, to barberer, tre konfekturebutikker, to cykelhandlere, en Irma, et Schous sæbehus og to kiosker. Foruden elinstallatør, bank og biograf. Også på Ordrup Jagtvej, på Skovshovedvej og på Sophus Bauditzvej var der butikker.\nLyt, o lyt\nEt områdes særkende består ikke kun af huse og veje, men også af lyd. Og lyd er der masser af i Skovshoved. Lyd der fortæller os hvor vi er. Havets brusen i hårdt vejr eller skibenes tuden i tåget vejr, kirkeklokkerne der ringer fra tårnet på Skovshoved kirke, lyden af fodboldstævner på banerne ved SIF, højtalerne der vidner om travløb på Charlottenlund travbane, og lyden af hestesko på de små villaveje, når kaperkuskene kører frem og tilbage fra Dyrehaven. Der er fuld af liv og foretagsomhed i Skovshoved, og det kan også høres!\nHæftet om Skovshoved kan varmt anbefales både nye og gamle skovsere, der gerne vil vide lidt mere om det område vi færdes i til daglig. Historien gemmer sig i detaljerne, og jo mere man ved, jo mere åbner området sig for den nysgerrige, for den historisk interesserede og for den der bare holder af Skovshoved.\nHæftet om Skovshoved fås i Bog og Idé på Jægersborg Allé, hos Glarmester Guhle Strandvejen 335, samt fra foreningens hjemmeside: lokalhistoriegentofte.dk


KnitPro Symfonie Strikkepinde / Jumperpinde Birk 30cm 9,00mm med PrisGaranti - kr. 144.40\nHjem / Garn / Tilbehør til Garn / Strikkepinde / Strikkepinde inddelt efter mm størrelser / Strikkepinde 9,00 mm / KnitPro Symfonie Strikkepinde / Jumperpinde Birk 30cm 9,00mm\nVarenummer (SKU): 8904086202810 Kategorier: Garn, Strikkepinde, Strikkepinde 9,00 mm, Strikkepinde inddelt efter mm størrelser, Tilbehør til Garn Tag: KnitPro\nMange er i den seneste tid, gået tilbage til røddere og er startet på at strikke og hækle- og du tager fejl, hvis du tror, det kun er kvinder, som før i tiden var dem, som strikkede og hæklede på livet løs. De unge mennesker har taget hobbyen op i dag der finder stor glæde ved at strikke som hobby. Rito.dk har altid rigtig, rigtig mange varenumre på lager indenfor strikning. Skulle du være i tvivl om prisen, så giver de dig, prisgaranti og du kan tilmed returnere din vare inden for 365 dage, så der er vist ikke nogen grund til ikke at bestille KnitPro Symfonie Strikkepinde / Jumperpinde Birk 30cm 9,00mm.\nKnitPro Symfonie Strikkepinde / Jumperpinde Birk 30cm 9,00mm er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i kategorien Garn > Tilbehør til Garn > Strikkepinde > Strikkepinde inddelt efter mm størrelser > Strikkepinde 9,00 mm. Det er ren luksus at få hele 365 dages returret oven i hatten når du køber KnitPro Symfonie Strikkepinde / Jumperpinde Birk 30cm 9,00mm. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber KnitPro Symfonie Strikkepinde / Jumperpinde Birk 30cm 9,00mm i den kendte webshop Rito.dk, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg er der helt sikkert noget for dig, det kan jo passende være KnitPro Symfonie Strikkepinde / Jumperpinde Birk 30cm 9,00mm. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne være lavere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøber du produkter i forskellige webshops, er du stillet lidt bedre, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når du har handlet dine varer, der er endda shops, der vælger at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det gør en prissammenligning let, i de mange webshops der er på det danske marked. Og du kan endda gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Shoppen sender din produkter til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.


Ridning i Danmark under Corona – Sebos\nWe deliver to Sweden, Denmark, Norway and Finland!\nRidning i Danmark under Corona\nSom mange sikkert ved håndterede de danske politikere Corona krisen meget anderledes end Sverige. Specielt de første måneder. Danmark lukkede ned. Næsten alle arbejdede hjemmefra, skoler og institutioner lukkede og al idræt blev stoppet.\nI perioder frygtede vi at der ville komme totalt forbud mod at køre ud, med mindre, man havde et absolut godkendt formål med transporten. Så ville vi ikke kunne køre i stalden til hestene, men så galt gik det heldigvis ikke.\nEftersom jeg jobber med heste, har jeg under hele corona passet mit job og mine heste. Til at starte med trænede jeg fortsat med henblik på konkurrencer og for at holde formen i hestene, men som månederne skred frem må jeg indrømme, at jeg begyndte at nedsætte træningsintensiteten. Mine heste kom til at gå mere og mere i skoven. Heldigvis har vejret været godt dette forår og sommer.\nDansk Rideforbund gjorde alt hvad de kunne for at imødekomme sundhedsmyndighedernes krav og restriktioner. Selvfølgelig kunne der ikke afholdes konkurrencer, men på et tidspunkt forbød de al ridning i ridehus. Man måtte kun ride udenfor.\nRideskoler måtte lukke ned og privat undervisning blev begrænset til stedets pensionærer. Alle ryttere udefra måtte blive væk.\nFor at hjælpe rideskolerne er der blevet lavet indsamlinger ved bl.a. salg af t-shirts, og mange beslagsmede har skoet rideskoleheste gratis i den periode hvor hestene ikke kunne generere kapital.\nNu er der åbnet for konkurrencer igen. Jeg selv har redet konkurrence i både Danmark og Sverige. Jeg har den oplevelse at de corona restriktioner der er omkring sport og konkurrencer på nuværende tidspunkt er meget ens i Danmark og Sverige.\nI begge lande har jeg oplevet opdelte p-pladser, forbud mod unødvendigt publikum, begrænsning på antal hjælpere og opdelte klasser.\nDet føles naturligvis lidt amputeret og suboptimalt, men nu kan vi trods alt endelig dyrke vores sport og optimere vores meritter samt få afviklet diverse mesterskaber.\nDet betød så at jeg på én uge både skulle ride årets distriktsmesterskab i spring, sjællandsmesterskab i spring samt springderby, alt sammen på Dejo. Det kunne naturligvis ikke lade sig gøre. Jeg måtte vælge og vi blev nr. 2 til distriktsmesterskabet og vandt springderby.\nNæste konkurrence er Fälttävlan i Flyinge hvor jeg også tager min unge hest Katniss med og rider H90 og CCN2*\nHåber i alle er kommet sunde og raske gennem coronaen indtil nu. Pas på jer selv og hinanden.\nVi ses derude 😊\nBack to SEBOS News & Notes (SNN)\nSEBOS sells carefully selected equestrian brands with focus on innovation, quality and functionality.


Lær at tufte / Aften udgave – Permatopia\n22okt16:0022:00Begivenheden er slutLær at tufte / Aften udgaveEn aften hvor du forvandler dine garnrester til det fineste tuftede vægtæppe. 16:00 - 22:00 Karise Permatopia\nPå dagen mødes vi kl. 16 på gårdspladsen og går sammen til dagens værksted. Her spænder vi lærrederne op, og snakker om garnvalg, motiv og ikke mindst om nålen. Kl. 18 vil der være aftensmad og kolde drinks og kl. 22 tager i hjem med hver jeres lille tuftede værk.\nIkke flere billetter tilbage