Slopes by A.RYE - issuu\n4. semester Arkitektur & Design, AAU GR. 17 2011\nProjekttitel: Slopes Hovedtema: Bygnings- og bebyggelsesdesign Undertema: Youth Hub UnLtd Projektperiode: 1. marts 2011 - 1. juni 2011 Projektgruppe: 17 Hovedvejleder ARK/URB: Nicolai Steinø Bivejleder URB: Niels Melchior Bivejleder ARK: Nathalie Balfroid Oplagstal: 12 Sidetal: 66 Appendix: 42-66\nCamilla Bech Katrine Hoe Christian Malte Iversen\nMaria Skovlund Jensen\nAmanda M. de Z. Rasmussen Andreas Rye Chris Strunck\nThe Architecture & Design 4th semester project 2011 is based on the theme housing and building design in two different scales; Urban Design and Architecture. This results in an urban renewal of the area of Sygehus Nord in Aalborg inner city, in which various functions is integrated, i.e. a dormitory which constitutes the architectural part of the project. Inspiration is found in the Mediterranean mountains and scenery of terraces on the hill sides and the ancient theatres. The area becomes an oasis of life, community and activity which links the inner city with the surrounding housing areas. A dormitory, built in modules, has been designed with some inspiration drawn from the Tiegent kollegium and the IT University in Copenhagen. Internally an atmosphere of both individuality and community exists on each floor. One major challenge has been to incorporate the dormitory in the area. This has been done by creating terraces in both the dormitory and the open city blocks and creating lines of view between the area and dormitory.\nDette projekt er udarbejdet af projektgruppe 17 på Arkitektur og design, 4. semester ved Aalborg Universitet i samarbejde med hovedvejleder Nicolai Steinø, teknisk vejleder Nathalie Balfroid og trafik vejleder Niels Melchior Jensen i perioden fra 1/3 2011 til 1/6 2011. Projektet består af en kombination af den arkitektoniske og urbane skala med temaet bygningsog bebyggelsesdesign, som udledes i en byfornyelses af Sygehus Nord området i Aalborg, hvori der indarbejdes forskellige funktioner, blandt andet et kollegium.\nURB5 Vision5 Analyse  6\nMapping  6 Urbane rumligheder 6 Omkransende bebyggelse 7 Den grønne kile 7 Døgnskema8 Case: Auditorium Parco Della Musica 8 Connections 8\nTypologi Udvikling 10 Åben karré program 10 Hjerte koncept 11 Flow, zoner og kig 12 Bygningsbevaring13\nBebyggelsesplan14 Trafik, parkering og flow 16 Hjertet17 Det grønne bælte 18 Den åbne karrè 19 Bagside20 Beplantnings diagram 21\nEfterklang 32 Kollegium33 Plan af 2. etage 1:500 33 Snit af kollegiet 1:500 33 Udsnit af 2. etage 34 Materialer34 Konstruktive systemer 35 Facade System\t36\nkonklusion38 REfleksion og vurdering\nKildefortegnelse40 Appendix42 Urb42 Ark48\nDelkonklusion22 Vision23 Analyse24\nMålgruppe24 Case: Tietgen kolligiet 25 Case: IT Universitetet  26\nKoncept27 Stacking af værelser Vådkerner  Rum organisering  Fælleskab og individualitet Kollegiets udvikling\nLejlighedstype B1 og B2 31 Lejlighedstype AA 31 Lejlighedstype BB 31 Fællesrum32\nI Region Nordjylland er der ønske om at opføre et nyt supersygehus i Aalborg Øst, og i den forbindelse mister området omkring det nuværende Sygehus Nord sin identitet. Dette projekt tager derfor udgangspunkt i udviklingen og designet af et nyt Sygehus Nord område. Bydelen er placeret centralt i Aalborg og grænser op mod Aalborg midtby i øst, samt Vestbyen og Hasseris mod vest og nord. Området ligger lige, hvor den tætte midtby opløses til boligområder, men har alligevel ingen særlige tilhørsforhold hertil, idet jernbanen afgrænser området. Denne placering gør det nærliggende at videreføre både midtbyens pulserende liv og boligområdernes grønne arealer. Derved skabes et bindeled mellem midtby og boligområder, samt et\nfælles sted for midtbyen og de omkringliggende bydele. Som et led i en bæredygtig bebyggelsesplan kan en høj bebyggelsesprocent give fordele; befolkningstætheden øges og skaber mere liv i byområderne, der er større mulighed for at reducere energiforbrug, og der vil givetvis være kortere afstand til byens funktioner og dermed større incitament for at cykle eller gå, fremfor at køre i bil [01. sustainablecities.dk]. For at imødekomme dette i byplanlægningen er det projektets mål at arbejde med de maksimalt tilladte bebyggelsesprocenter og dermed skabe den tætte by.\nURB Vision naturen kobles tæt til byen og fungerer i symbiose med denne. Dette gøres ved at afspejle naturens kurvede forløb og mindske trafikgener. Der skabes ved disse greb unikke rumligheder i en urban sammenhæng. Gode lysforhold for boliger skal tages i betragtning og erhverv skal i den forbindelse placeres strategisk i omgivelserne.\nMålet for Sygehus Nord området er en tæt bydel der skiller sig ud fra resten af Aalborg, som består af smalle gadeforløb og visuelt uoverskuelige strukturer. Dette opnås ved at indføre et gennemgående forløb så bydelen syner mindre tæt. Området skal tilføre værdi til den øvrige by ved at åbne sig for den, og muliggøre lange kig. I byplanen er det væsentligt for oplevelsen, at\nDer ønskes et varierende grønt, åbent og kuperet område, hvor bygningerne smelter sammen med landskabet – en biotop der integrerer tidens ønske om tæt bebyggelse.\nSygehus Nord området kommer, som følge af projektbeskrivelsen, til at indeholde mange forskellige funktioner, herunder boliger, erhverv og kulturcenter. Dermed vil mange mennesker have deres daglige gang i området, og det bliver væsentligt, at de oplever miljøet som et livligt og behageligt sted at være. Dette kræver en række tiltag, som former projektets vision.\nI henhold til ønsker og krav formuleret i visionen foretages en række analyser af området i og omkring sygehuset, som fungerer som hjælp i designprocessen.\nSygehus Nord området karakteriseres ved at ligge omkranset af et pulserende bymiljø bestående af forskellige typologier, trafikstrømme og atmosfærer. Vest og sydvest for området består bebyggelsen af parceller, hvor private rum klart træder frem i form af klart adskilte havearealer tilhørende hver enkelt bygning. Øst for området findes en middelalderbystruktur bestående af tætte karréer, stokke og punkter, der sammen skaber små semiprivate byrum og større offentlige arealer, mens der sydøst og nord for området findes både åbne og lukkede karréer, der skaber semiprivate og semioffentlige rum i byen. Mod sydvest og sydøst afgrænses området af henholdsvis jernbanen og Vesterbro; begge støjende trafikårer. Vesterbro byder på detailforretninger, hoteller og boliger, samt adgang til gågade med shopping og caféliv. Mod nord og vest findes et andet flow i form af smalle veje med begrænset biltrafik. Her findes mange skoler og daginstitutioner, som giver et pulserende liv i dagtimerne. Mod nord afgrænses området også af Reberbansgade, som med dens karakter af et livligt og befærdet område med caféer, take away restauranter, grønthandlere og blomsterforretninger indbyder til megen færden af gående, cyklende såvel som af bilister.\nArbejdet i den urbane skala inddeler byens strukturer i en række rumligheder. For klart at definere og adskille disse rum fra hinanden må en vurdering, af forholdet mellem rummets privatisering og offentlige udnyttelse, foretages. Denne separation af rummets karakter beskrives ved: Offentlige rum: Fri tilgængelighed for alle, ofte med klare visuelle forbindelser til andre rum. Semi-offentlige rum: Offentligheden har adgang til området, som dog besidder privat karakter. Semi-private rum: Begrænset adgang hvor kun mennesker med relation til området færdes. Private rum: Rum der har et klart ejerforhold, ofte afgrænset fysisk og visuelt. Adskillelsen af de offentlige og private rum giver mulighed for at danne forskellige sfærer i byrummene og derved en variation i området.\nCentrum bolig og handel Offentlig bygninger Blandet bolig og erhverv Boligområde Industri og grønt\nIll. 05▲ Typologifordelingen omkring Sygehus Nord illustrerer skællet mellem den tætte midtby og den omkringliggende haveby.\nIll. 06▲ Mængden af trafikalt flow i området nær Sygehus Nord inddeles i intensiteter.\nIll. 07▲ Zoneinddelingen af området omkring Sygehus Nord viser det varierende liv i opgrænsende områder. [02. www.aalborgkommune.dk]\nDe offentligt tilgængelige grønne områder omkring Aalborg midtby danner en grøn kile, som strækker fra syd mod midtbyen. Den grønne kile stoppes af jernbanen lige før Sygehus Nord området, og vil derfor naturligt kunne føres videre ind i området, som et bindeled mellem sydvest og Sygehus Nord området, samt give mulighed for at kombinere natur og urbanitet.\nDøgnskemaet kortlægger, i hvilke perioder af døgnet programmeringen af området bliver benyttet. Dette giver en forståelse for, hvordan de forskellige programmer kan placeres i forhold til hinanden både med hensyn til delt parkering og med muligheder for at skabe liv i området på forskellige tidspunkter af døgnet.\nDiagrammet danner en indledende gruppering og en tilnærmelse for placering af programmets indhold. Det fokuserer primært på kontakt mellem programmets forskellige funktioner og skal ikke forstås, som den fysiske afstand, men mere som visuel kontakt og som elementer langs primære flows.\nCase: Auditorium Parco Della Musica\nIll. 12 ▲\nAuditorium Parco della Musica i Rom er tegnet af den italienske arkitekt Renzo Piano og stod færdigt i 2002. Det består af tre store koncertsale og et udendørs teater, der er inspireret af de gamle græske og romerske teatre. De tre koncertsale har alle forskellige størrelser og funktioner, og minder i form og udtryk om tre store biller. Salene ligger spredt, som en vifte omkring den centrale plads, som også fungerer, som scene for det udendørs teater. Komplekset er spredt over et areal på 55.000 m2 og rummer bar, restaurant, café, øvelokaler, butikker, bibliotek, og museum. [03. www. italiantourism.com]\nPiano har benyttet traditionelle romerske materialer, såsom rød mursten og marmor. Derved er komplekset med til at skabe et bånd mellem fortiden og nutiden. [04. www.romanhostels.com] Renzo Piano har udtalt, at der i designet af Parco della Musica også findes en urban dimension, idet der er folk der arbejder i butikkerne, barerne og restauranter. Disse aktiviteter er med til at gøre komplekset til en lille by. Han udtaler samtidig, at kultur og musik i historien altid har haft en naturlig evne til at give kvalitet til byen. [05. www.auditorium.com]\nDen anlagte vej giver ikke anledning til yderligere trafikårer, da afstande inden for området kan tilbagelægges uden bil, hvorfor parkering placeres langs vejen. For at imødekomme ønsket om et støjdæmpet område hæves parkeringen langs vejen og skærmer dermed af for både vej og bane. Denne anlagte parkering behøver ikke optimale dagslysforhold og dermed kan der bebygges oven på. Dette skaber et bakket landskab, der\nIll. 14▲ Trafikken separeres fra det resterende byrum og bakken indeholdende parkering danner en lydisolerende skærm.\nprimært breder sig ud mod nord og dermed opstår det ønskede forløb af niveauer. Udstrækningen af bakken bestemmes af det arealmæssige behov for parkering. Det bakkede forløb danner base for de enkelte bebyggelsers hældning. Forløbet videreføres heri og forstærker visuelt oplevelsen af de skrånende højdeforløb, som afslutter silhuetten af et bjerg med ét højdepunkt. Bakkelandskabet skaber en stemning, der har reference til en sydlandsk provinsby med terrasserede huse og grønne forløb. Dette forløb strækker sig fra Reberbansgade til Vesterbro og udvikler sig således til et grønt bælte. Disse hovedgreb er det grundlæggende koncept for designet af området.\nIll. 15 Ill. 15▲ Det typiske bjergforløb kendetegnes ved ét højt punkt, som herfra forgrener sig ud i forskellige niveauer.\nKonceptuelt udvikles området med udgangspunkt i den trafikale løsning. En bilfri zone vil være ideel, men områdets størrelse taget i betragtning kan bilerne ikke umiddelbart fortrænges. For at undgå unødig belastning af de små gader kan den primære adgang med fordel opnås fra Vesterbro. Vejen lægges langs banelegemet, som i forvejen er årsag til støj, og dermed samles to støjende elementer. På den modsatte side munder vejen ud til Reberbansgade.\nIll. 13▲ 15\nARBEJDET MED TYPOLOGIEN TAGER SIT UDGANGSPUNKT I DEN KLASSISKE KARRÉ, MED KLAR OPDELING AF SEMIPRIVATE OG OFFENTLIGE RUM.\nKARRÉEN NEDBRYDES FOR AT SKABE ÅBENHED OG GØRE TYPOLOGIENS INDRE RUM MERE OFFENTLIG.\nTYPOLOGIEN SÆNKES I HVERT YDERPUNKT, SÅLEDES AT BAKKEFORLØBET VISUELT VIDEREFØRES I BEBYGGELSEN.\nYDERLIGERE FORSKYDNINGER FORETAGES FOR AT SKABE EN MERE KORREKT ILLUSION AF ET BAKKELANDSKAB MED ÉT PRIMÆRT TOPPUNKT.\nVOLUMEN TRÆKKES FRA TYPOLOGIEN SÅ DER SKABES ET NATURLIGT TERASSEFORLØB OG TYPOLOGIEN BLIVER MERE FUNKTIONEL.\nKONCEPT FOR ENDELIGE TYPOLOGI, SOM SKABER EN VIDEREFØRELSE AF BAKKELANDSKABET I SILHUET OG GENERERER EN TÆT TERASSEBEBYGGELSE.\nÅben karré program\nJævnfør connection-diagrammet (Ill. 17) indlægges funktioner på pladsen. Det er oplagt at bakkelandskabet danner grundlag for gode boligforhold med terrasser og udsigt, derfor placeres boliger fortrinsvis her. Erhverv placeres strategisk i sammenhæng med bolig i relation til lysforhold og dobbeltudnyttelse af parkeringspladser. Desuden kan erhverv nedlægges i bakken, og dermed findes parkering reelt kun i stueplan. I området bag Reberbansgade og Urbansgade videreføres restaurations- og cafemiljøet og danner ramme for en urban plads. Sports og kulturcentret forbinder denne plads og det øvrige område i en central placering, der udvikles konceptuelt. De åbne karréers længer er placeret således, at de følger normalen til bakkens kurver. Dette får området til at fremstå mere struktureret og overskueligt for de besøgende, dog uden at der tegnes et decideret gitter for bygningerne.\nIll. 17 ▲\nIll. 18▲ Programmet integreres i de åbne karréer.\nIll. 19▲ Lys- og skyggeforhold illustreres for en af de åbne karréer ved middagstid ved henholdsvis solhverv og jævndøgn.\nHjertet er placeret centralt i området, dets organiske udformning og det grønne bælte danner en bro mellem den eksisterende bebyggelse og områdets bakkede terræn.\nDet ønskes at skabe et samlings- og fristed, et hjerte i det nye Sygehus Nord område, hvor de omkringliggende bydele kan mødes og interagere. Hjertet tager udgangspunkt i et antikt teater, idet det integrerede sports- og kulturcenter skaber scenerummet og den omkransende bakke danner siddepladser i flere niveauer. Der skabes dermed oplagte muligheder for at afholde sports- og kulturaktiviteter.\nFlow, zoner og kig Det primære flow gennem pladsen forløber neden for bakken og følger dermed udformningen. I flowet passeres hjertet, hvorigennem der er forbindelse til torvet. Ligeledes forløber flowet tæt på opgangen til nærstationen og de åbne karréer, hvor der er indgang til diverse services. Pladsen er opdelt i intensitetszoner, hvor den mørke farve markere en høj intensitet. Disse ligger langs\nGennem designet af området er, der arbejdet med lange kig for at skabe åbenhed og overskuelighed over området. De lange kig ligger i tæt forbindelse med flowet af mennesker gennem pladsen. Kiggene er både ind, gennem og ud af området.\nflowet, hvor mange mennesker færdes, samt i og omkring offentlige zoner. I karréerne findes de semioffentlige rum, hvor en lavere intensitet opstår.\nIll. 22▲ De lange kig i området, adskiller det fra de eksisterende strukturer i Aalborg midtby.\nIll. 23▲ Intensiteten i de forskellige byrum illustreres og viser differentieringen i karréernes indre rummeligheder.\nIll. 24▲ De åbne karres placering i konteksten. Illustrationen bør ses som det udarbejdede koncept uden videre detaljebearbejdning og stemningsangivelse. Det videre arbejde kunne foretages med udgangspunkt i flere forskellige detaljer og stemninger. Dette ville udforme en række scenearier, indeholdende flere af de samme arkitektoniske kvaliteter, som det forestående design fremsætter.\nReberbansgade er et trængt, men livligt område. Stemningen der findes her ønskes bibeholdt og videreført til torvet i området, og derfor er bygningerne mod Reberbansgade bevaret. De gule sygehusbygninger, som står mellem Reberbansgade og kulturcenteret er bevaret, dels fordi de fortæller områdets historie og dels fordi det vurderes, at de vil danne en charmerende ramme om torvet. På samme vis bevares facaden, der forløber langs Ladegårdsgade, ud mod Gåsepigen og får funktion som områdets hotel.\nDESIGN Ill. 25▲ Det aflæses ud fra koterne hvordan eksponeringsgraden gradueres ud og danner udflydende sfærer. Forløbet bredes ud mod Vesterbro, der mødes af hotellet og kollegiet. Herfra tillades enkelte 15 kig tværs igennem landskabet til hjertet, mens højdekurverne intensiveres og trækker sig tilbage mod nordvest. Små lange kig lokker omgivelserne ind og kendetegner det kuperede terræn. Adgangsvejene begrænses, via krydset på Vesterbro og Knudsgade i hver sin ende af banen.\nTrafik, parkering og flow Fra Vesterbro er der en ind- og udkørsel til vejen langs jernbanen, og ligeledes fra Reberbansgade. Vejen er delvist placeret under bakken, hvorved der dannes en arkadevej med tilkørsel til nærbanestationen og de underjordiske parkeringsmuligheder. Langs arkadevejen ud mod jernbanen og nærbanestationen er der en dobbeltrettet cykelsti, således at der for cyklisterne skabes en nem adgang til nærbanestationen.\nFra parkeringspladserne er der flere direkte adgange til de ovenstående bygninger, der indeholder erhverv og boliger, samt adgang ud til området. Dette indbyder til et flow af gående gennem området, som skal fra og til parkeringspladserne med ærinder i Aalborg midtby. De underjordiske parkeringspladser bliver også en del af området, idet der gror træer fra parkeringsniveau op igennem huller i taget.\nDe underjordiske parkeringsmuligheder er integreret i det kuperede terræn, og bliver derved en naturlig del af området samtidig med, at det gør området bilfrit.\nBil Cykelparkering Handicapparkering Alm. parkering\nAdgang fra parkering\nIll. 26▲ Illustrationen viser områdets veje og parkering, samt det flow af mennesker der afstedkommer af disse.\nIll. 27▲ Det ulmende hjerte i form af sports- og kulturcenter agerer samlingspunkt og daner en identitet for området.\nCentralt i området er sports- og kulturcenteret, der skal fungere som samlingspunkt for områdets beboere. Selve bygningen, består hovedsagligt af glas, således aktiviteterne er synlige for omgivelserne, og centeret derved inviterer beboerne til deltagelse. Torvet som findes på den ene side af kulturcenteret, imellem de bibeholdte gule sygehusbygninger, forbindes til det nye bakke- og terrasselandskab ved hjælp af to grønne bånd, der går hele vejen op over kulturcenteret. På den måde forener kulturcenteret det nye og det gamle samtidig med, at naturen inddrages i det urbane miljø, der eksisterer på torvet. På den modsatte side af bygningen smelter centeret sammen med det grønne bælte, der forløber igennem hele området. I skæringspunktet findes et udendørs teater, som kan benyttes helt uformelt, men samtidig skaber muligheden for udendørsarrangementer, såsom koncerter og teaterforestillinger. Bakken er udformet således, at der bliver skabt et større rum lige omkring kulturcenteret, og derved kan teatrets siddepladser integreres i bakken. På toppen af centeret er der en multibane, der vil være til rådighed for offentligheden og give børn og unge et sted til leg og samvær. Centeret er placeret således, at flere af de primære flow går lige forbi. Dette skal medføre høj intensitet i området, og skabe et aktivt rum med masser af liv, som er med til at øge fællesskabet i byen.\nIll. 28▲ Her vises en mere deltaljeret plan af hjertet. A\nIll. 29 ▼Snit AA.\nIll. 30▲Det grønne bæltes forløb gennem hele området skiller sig markant ud ved at skabe lange gennemgående kig.\nGennem området er et grønt bælte, som dels er med til at åbne området op for den omkringliggende by, og dels viderefører den grønne kile, som bevæger sig ind fra Aalborg Syd og mod centrum. Området har hidtil været afskåret fra resten af byen, idet der har været barrierer i form af jernbanen, sygehuset og parkering. Disse barrierer er i den nye bebyggelsesplan enten fjernet eller delvist nedbrudt, og området åbner sig op både mod Vesterbro og Reberbansgade. Det grønne bælte bevæger sig i niveau nul, men forgrener sig op ad bakken og ind imellem bebyggelsen, således, at det overordnede indtryk af det nye Sygehus Nord område er grønt. Igennem det grønne bælte er en cykel- og gangsti. Bilerne er som vist i konceptet skubbet ud til jernbanen for at skabe gode forhold for cyklister og fodgængere i området. Store dele af de grønne områder beplantes med træer for, at få naturen og skoven ind i byen.\nIll. 31▲ Plan over det grønne bælte.\nIll. 32▼ Snit BB.\nDen valgte typologi for området er en åben karré, der danner terrasser ned mod det grønne bælte. Alle bygningerne er integreret i bakken. Bygningsetagerne, der ligger under bakkens niveau, rummer erhverv, dagligvarebutik og parkering. Den del af bebyggelsen, der ligger over niveau er også opdelt i bolig og erhverv. De dele af bebyggelsen, som aldrig får direkte lysindfald er afsat til erhverv. Rummene, der dannes af bebyggelsen, er tiltænkt dets beboere. Rummet åbner i den ene side op mod det offentlige grønne bælte og vil derfor aldrig blive helt privat, men derimod opnå mere semioffentlig karakter. Typologien afspejler altså visionen om at skabe et fællesskab i området. Alle de åbne karréer peger samtidig ned mod sports- og kulturcenteret, der ligger inde midt i området, og skal fungere, som hjerte for de sociale aktiviteter. Flertallet af boliger vil derved opnå visuel kontakt til centeret og forhåbentligt få lyst til, at deltage i fællesskabet. Der er arbejdet med en graduering af offentligheden i området. Ud mod Vesterbro og i den åbne karré ved sports- og kulturcenteret findes en høj grad af offentlighed, mens der i bebyggelsen tæt ved Rerberbansgade bliver skabt rum, der mere har karakter af semioffentlig. Således sker der en gradvis ændring af rummenes funktion og atmosfære igennem området.\nDenne graduering er afspejlet i bakkens hældning. Mod Vestbro flader hældningen ud, og det er derved nemmere at bevæge sig rundt i området, hvorimod bakken ved Reberbansgade er stejlere og underbygger det semioffentlige rum der er her. N\nC Ill. 34▲ Plan af den åbne karré, hvorigennem der\ner adgang til nærbanen.\nIll. 35◄ Snit igennem den åbne karré med adgang til nærbanen.\nDen åbne karrè\nIll. 33▲ Rummet i de åbne karréer illustreres. Her integreres en hvis mængde erhverv strategisk. Denne karves ud i bakkens forløb.\nBagside Bebyggelsesplanen illustrerer, hvorledes der opstår en slags bagside på bygningerne, som vender ud mod jernbanen. Denne side udnyttes på 1. sal til erhverv. I forbindelse hermed er anlagt en sti, hvor der vil være visuel forbindelse til Aalborg Katedralskole og\n▲Plan over bagsiden af bygningerne, gangstien og vejen.\nIll. 36▲ På den sydvestvendte facade af bebyggelsen integreres en gangsti. Denne sti danner adgangsvej til overgangen, som forbinder området med Hasseris og giver adgang til den nyanlagte nærbane.\nde grønne områder ved Almen Kirkegård. Denne sti forbindes med overgangen over jernbanen. Nedenunder denne sti, er vejen hvor bilerne kan køre ind og ud af parkeringskælderen.\nIll. 38▼ Snit DD. Bakkens forløb på bagsiden afbildes og de forskellige etage funktioner illustreres.\nBeplantnings diagram Det grønne bælte er beplantet med flere forskellige træsorter. Bæltet er delt op i tre zoner af træer. Mod Reberbansgade findes primært fyr, blodbøg og Scots Pine, der ligeledes er i familie med fyrretræerne. I zonen omkring hjertet videreføres fyrretræerne, men kombineres her med almindelige bøge- og kirsebærtræer. Den sidste zone nær Vesterbro, består primært af kirsebærtræer og grønne bøgetræer. De to træer, der skal være med til at give området farve, andet end grøn, nemlig blodbøgen og kirsebærtræet, er fordelt ud over hele området, dog koncentreret i hver deres\nende. I bæltet er der tiltænkt et varierende farvespil året rundt, hvor grønne og røde nuancer spiller sammen. Bakkens hovedvegetation er græs, hvor brændte fliser danner stierne gennem terrænet. På pladsen omkring hjertet og på torvet findes en mere rustik stenbelægning. Dette giver associationer til det provencalske bakkelandskab.\nBelægning Ill. 40\nIll. 45 Ill. 42\nIll. 47▲ Beplantningen varieres således at området står i flor i løbet af årets gang.\nDelkonklusion Aalborg centrum bærer præg af at være en gammel middelalderby og senere industriby. På Sygehus Nord området er der skabt en modpol hertil i form af en gennemgående bilfri oase med fokus på naturen og mennesker. Det lokale fællesskab sættes i fokus ved etableringen af hjertet, der fungerer som samlingssted. En sydlandsk stemning kommer til udtryk i det kuperede terræn og bebyggelsens terrasering, samt pladsen der refererer til det antikke teater. Designet har middelalderbyens kvaliteter af tæthed og villakvarterernes grønne islæt. Derved dannes en interessant hybrid mellem urbant miljø og det åbne landskab.\nPlanen integrerer sig i det eksisterende miljø, ved at forholde sig til de bevaringsværdige bygninger. Der er ligeledes skabt en forbindelse mellem det nuværende Aalborg og det nye område via de gule sygehusbygninger, som samtidig også bevarer en del af områdets historiske værdi.\nPå kollegiet skal det være muligt for den enkelte beboer at trække sig tilbage og være privat, medens den overordnede struktur opfordrer til fællesskab. De enkelte boligers design prioriteres højt og det ønskes at alle lejligheder indeholder dynamiske rumligheder. Dette indebærer blandt andet varierende loftshøjde og niveauforskel. Fællesskabet blandt beboerne\nunderstreges ved at skabe kontakt imellem den enkelte og fællesrum. Samtidig arbejdes med at skabe visuelle kontaktflader imellem fællesarealerne. Det efterstræbes at kollegiets arkitektoniske udtryk forholder sig til den omkringliggende bydels typologi.\nAnalyse Målgruppe Den primære målgruppe for et kollegium er studerende, der søger et fællesskab med de øvrige beboere. Fællesfaciliteter og mange beboere på få kvadratmeter danner rammen om det sociale liv. Dog skal individet også tilgodeses, hvilket kræver gode funktionelle rum, der kan indrettes efter den enkeltes ønske. Konsulent for Centralindstillingsudvalget, Jesper Luthman, har udtalt: ”Det er de færreste, der ønsker at bo på kollegium efterhånden. De fleste foretrækker egen lejlighed, hvis det er muligt” [06. Farvel til kollegiet, Weekendavisen]\nDen tilbageholdne beboer Den mere tilbageholdende person nyder fællesskabet i mindre mængder, men har samtidig brug for at trække sig tilbage; for at være alene. Personen sætter stor pris på det lille tekøkken på værelset. Den luksuriøse beboer\nUdsagnet vidner om betydningen af, at respektere individet og hinanden, ved at skabe et kollegium, der opfylder den enkeltes behov.\nDen luksuriøse person kan ikke nøjes med ét rum til beboelse, men søger samtidig det sociale fællesskab der findes på et kollegium.\nFølgende persona giver indtryk af de forskellige typer, der vælger kollegiet som boligform. Den sociale beboer\nKæresteparret som søger en billig, kollektiv boligform, hvor de ikke kun skal være sig selv, men hvor fællesskabet med andre samtidig har stor betydning.\nDen aktive sociale person, der gør alt for at bevare det kollektive miljø omkring madlavning i fælleskøkkenet, lektielæsning i studierummene og tv hygge i fællesstuen. Personen er åben om alle handlinger vedkommende udøver.\nTietgenkollegiet i København er tegnet af Lundgaard og Tranberg Arkitektfirma A/S og stod færdigt i 2006. Det er et af tidens nye og spændende kollegier, hvor fællesskab, rumlighed og funktion har stor betydning. Kollegiet er formet som en cylinder, der skaber et indre atrium, som danner ramme for fællesskab. Det er opbygget med fem boliggrupper på hvert dæk og fællesgange, der forbinder boliggrupperne, således at der ikke opstår blindgyder. Fællesrummene er placeret ud mod atriummet, så der skabes interaktion mellem boliggrupperne, og de enkelte kollegieboliger er opsat\nsom en række celler med udsigt væk fra kollegiet, for at styrke individets privatliv. I udformningen af kollegiet er der arbejdet med fremhævningen af den enkelte og klare geometriske struktur, hvilket er med til at skabe harmoni i bygningen. [07. DK Arkitektur] Videre i forløbet er der arbejdet med den visuelle kontakt, der er mellem fællesrummene på boligetagerne. Med atriummets funktion skabes tilknytningen til fællesskabet via kig til fællesrummene.\nCase: Tietgen kolligiet\nCase: IT Universitetet\nI udformningen af kollegiet er der arbejdet videre med volumener, der skyder sig ind og ud af strukturen i bygningen. Ligeledes er der arbejdet med den visuelle kontakt, der opstår i atriummet grundet dens transparente facade.\nIT Universitetet i København er tegnet af arkitekt Henning Larsen Tegnestue A/S og blev indviet i september 2004. Bygningens facade består af en ramme af galvaniseret stål samt åbne glasflader, der tegnes af markerede vandrette bånd i forskellige glastyper. Bygningens struktur dannes af en kompleks komposition af gruppe- og møderum med forskellige størrelser og placeringer, og udkrager som skuffer i det høje centrale atrium, bygningen er organiseret omkring. I stuen findes primært fællesområder med studentercafé, restaurant, bibliotek, boghandel og auditorier. Forsknings- og undervisningsområder findes på de øvrige etager i de mere rolige zoner og omkring de åbne studieområder rundt om atriummet. [08. www.itu.dk]\nKoncept Stacking af værelser Kollegiet består af fem forskellige typer værelser; tre enkeltværelsesboliger og to dobbeltværelsesboliger. De tre enkeltværelsesboliger er inddelt i én type med høj entré og hems over vådkernen, og to med en lav entré og et højere opholdsrum med enten alkove eller hems. Dobbeltværelserne udnytter ligeledes, at det er muligt at have lav loftshøjde over sengen, og begge lejligheder har en indbygget alkove. Boligvolumenerne forholder sig således, at fire enkeltværelsesboliger i et rummeligt puslespil danner en regulær kasse, og to dobbeltværelsesboliger ligeledes danner en rektangulær og regulær kasse sammen med to enkeltværelsesboliger. Derved kan flere værelser kobles sammen og udbygges til et helt kollegium.\nIll. 54▲ Værelsesmodulerne danner fire sammen et regulært volumen.\nLejlighederne i kollegiebebyggelsen indrettes således, at vådkernerne ligger over hinanden. Køkkenfaciliteterne sluttes direkte op på toiletterne, således at al rørføring kan føres vertikalt gennem kollegiet.\nIll. 55▲ Vådkernerne placeres over og ved siden af hinanden.\nIll. 56▲ Placering af de forskellige funktioner i kollegiet.\nRum organisering Rummenes organisering og placering har stor betydning for beboernes hverdag på kollegiet. Til hver boliggruppe er terrassearealer, studie- og fællesrum placeret, så der er nem adgang til disse arealer i det daglige. I stueplan er funktioner placeret, som ikke bruges til dagligt, eller som kræver direkte adgang til det fri; cykelparkering, værksted, vaskerum, depotrum og festsal.\nFælleskab og individualitet Kollegiet er designet med udgangspunkt i, at der både skal være mulighed for at være privat og deltage i fællesskabet, enten i kollegiegruppen eller det store fællesskab kollegiegrupperne imellem. Muligheden for at være privat giver sig til udtryk i, at der er et mindre tekøkken, bad og toilet på alle værelser. Derudover er boligerne placeret på lange svalegange, der medvirker til at styrke beboernes privatliv. Hver kollegiegruppe rummer mellem 18 og 26 beboere, som deler fællesarealer indeholdende køkken, samt opholds- og TV-stue. Ved hjælp af transparente, centralt placerede fællesrum, skabes visuel kontakt etagerne imellem, således at barrieren mellem disse centrale volumener og dets brugere nedbrydes. Samtidig opnås visuel kontakt mellem fællesområdet og gangarealet.\nFælles på kollegiegangen er ligeledes terrasse og studierum. Terrassearealet opstår idet fællesarealerne forskyder sig mellem de to boligstokke, og tagfladen på fællesarealet kan dermed udnyttes til terrasse. Her opstår en yderligere visuel og auditiv kontakt i det store fællesskab kollegianerne imellem. Studierummene ligger i forlængelse af fællesrummene og giver de studerende mulighed for at foretage studierelaterede aktiviteter i et større fællesskab.\nIll. 57▲ Kig mellem fællesrum og terrasser.\nKollegiets udvikling Udvikling af kollegiets form og organisering.\nSAMLET ENHED MULTIPLICERES VERTIKALT SAMT HORISONTALT\nSTOKKEN SPEJLES OVER CENTRAL AKSE\nSTOKKENE FORSKYDES HORISONTALT\nFORBINDELSER I FORM AF FÆLLESAREALER DANNES MELLEM STOKKENE\nFÆLLESVOLUMENERNE FORSKYDER SIG I BYGNINGENS FACADE\nFÆLLES STUEETAGE PÅFØRES BYGNINGSVOLUMENET\nLEJLIGHEDER FJERNES OG SKABER SAMMENHÆNG MED DEN RESTERENDE BEBYGGELSE\nELEVATORSKAKTER OG BRANDTRAPPE PÅFØRES HVERT STOK\n4 LEJLIGHEDSENHEDER SAMLES TIL REGULÆR BOKSVOLUMEN\nTO VÆRELSESLEJLIGHEDER IMPLEMENTERES\nENDELIGT KONCEPT FOR KOLLEGIEBEBYGGELSE\nDesign Alle lejlighederne er designet med formålet om en spændende rumoplevelse. I den forbindelse er der i alle lejligheder arbejdet med forskudte niveauer og høj udnyttelse af rummet. Der har samtidig været et ønske om at skabe et forholdsvist fleksibelt rum, som kan indrettes på flere forskellige måder. Kollegieværelserne består af tre forskellige etværelseslejligheder (A, B1 og B2) samt to forskellige toværelsesleslejligheder (AA og BB).\nBoligtypen A, er en etværelseslejlighed med et nettoareal på 19,95 m2. Højden i rummet er udnyttet således, at der oven på badeværelset er en hems med soveplads. Derved opnås forholdsvis meget plads til stue og køkken.\nB1 og B2 lejlighederne er designet med formålet at udnytte grundarealet og højden i boligerne bedst muligt. Begge lejligheder består af et badeværelse, lille køkken, samt alkove i B1 og hems i B2. I B1 er\nnettoarealet 20,95 m2 og i B2 er det 17,8 m2. I disse to typer udnyttes det, at alkoven kan passe ind under hemsen, og at de to lejligheder derved kan deles om noget areal. I begge lejligheder er der plads til spisebord eller sofaområde.\nAA-lejligheden er en toværelseslejlighed og har et nettoareal på 40,90 m2. I denne type udnyttes, det at soverum og kontor kan ligge ovenpå hinanden, da det ikke er nødvendigt med stor loftshøjde til disse funktioner. Dette efterlader et stort rum med køkken, som kan indrettes frit.\nBB lejligheden er en toværelseslejlighed med et nettoareal på 42,20 m2. Lejligheden består af et separat soverum med alkove, et badeværelse, samt et større køkken og stue. BB passer sammen med en B2 lejlighed på samme måde, som en B1 og B2 lejlighed passer sammen.\nLejlighedstype B1 og B2\nEtagerne består af mellem 18 og 26 personer, som skal deles om et fællesrum. I fællesrummet er der køkken, TV-stue og studierum. Fællesrummene skyder igennem de to stokke og forener dermed værelserne på tværs af etagen. Alle fællesrum krager ud på den ene side af bygningen og forsvinder ind i bygningen på den anden, men graden af udkragningen varierer i forhold til antallet af beboere på etagen. Det indhak der sker i bygningen ved denne forskydning, kan bruges som en lille terrasse. Ud over denne terrasse har hver etage også en større terrasse ovenpå det fællesrum, som hører til etagen nedenunder. Der er arbejdet med en meget åben struktur i fællesrummene, således, at der er stor kontakt imellem gang, tv-stue og køkken. Kun studierummene er mere aflukkede for at skabe den nødvendige, rolige atmosfære. Fællesrummenes facader er hovedsagligt af glas. Derved opnås visuel kontakt til de andre etager og deres fællesrum.\nEfterklangstid er defineret, som den tid det tager et lydsignal at aftage 60 dB i lydintensitetsniveau. Efterklang i et rum opfattes rungende. Akustikken forringes når efterklangstiden bliver længere. Den højst acceptable efterklangstid er 0,6sekunder. Sabine’s formel: og Tsab= efterklangstid i sekunder. V = rummets volumen i kubikmeter. c = lydhastighed som er 343meter pr. sekund i luft ved 20 grader celsius. S = Arealet af rummets flader i kvadratmeter. A = Σαi*Si, som er ækvivalent absorptionsareal [m2 Sabine], og som angiver antallet af enheder som absorberer lyd. Enheden er én kvadratmeter fuldstændig lydabsorberende flade. αi= absorptionskoefficienten, som angiver hvor stor procentdel af lyd der absorberes. Si= delareal for absorptionsenheder, som er arealet af hver enkel absorptionsenhed i kvadratmeter. Efterklangstiden for fællesrummet er beregnet, da dette rum er en af de største på kollegiet, og hvor flest mennesker vil opholde sig samtidigt. [10. Teknisk Ståbi 18. udgave Kap. 2,5]\nEfterklangstid, se Appendix for beregninger. T = 0,16V/A, V = 462 125 0,02\nHz T = 0,16V/A\nIll. 66▲ Udsnit af et fællesrum med visuel kontakt til et andet fællesrum og terrasse.\nDen overordnede form på kollegiet er skabt ud fra et ønske om, at det skal passe til typologien i området. Dette har resulteret i en bygning, som forskyder sig tilbage og derved skaber terrasser i den ende, der vender ud mod området og Vesterbro.\nPlan af 2. etage 1:500 N\nSnit af kollegiet 1:500\nUdsnit af 2. etage\nFor at afspejle arbejdet med en trækonstruktion er, der i facaden valgt at arbejde med træskodder. Disse skal være med til at afskærme de store vinduespartier, der arbejdes med og samtidig være med til at give facaden liv og variation. Skodderne går vertikalt i hele etagens højde. De store glaspartier skal sørge for, at lejlighederne er lyse, og at det liv og de aktiviteter, der foregår på kollegiet er synlige for hele området. Ud\nover glas og træ, skal dele af facaden beklædes med skifer. Skiferen skal variere i farvenuancerne grå og rødbrun. Denne beklædning skal hovedsagligt være på gavlene, men skal også bruges til at lukke af for alkoven og hemsen i lejlighederne B1 og B2. Skiferen skal sammen med træskodderne være med til, at skabe en sydlandsk stemning i området.\nKonstruktive systemer I kollegiets indre facade er brugt en gitterstruktur for at skabe stabilitet, og undgå at strukturen deformerer. I det stabiliserende system med tryk- og trækstænger udnyttes træs egenskaber til at kunne tage store kræfter i fibrenes retning. Det bærende system er et søjle/plade system, hvor kræfterne fra pladen overføres gennem bjælker til søjlerne.\nLodrette reaktioner: ΣFy = 0 = -Fg + FAy + FBy Vandrette reaktioner:\nΣFx = 0 = -FAx + FBx Moment om punktet A: ΣM = 0 = -Fg * l½ + FBy * l1\nDe lodrette reaktioner: ΣFy = 0 = -Fg + FAy + FBy De vandrette reaktioner: ΣFx = 0 = -FAx + FBx Moment om punktet A: ΣM = 0 = -Fg * l½ + FBy * l1 – FBy * le Ill. 75▲\nIll. 88▲ Facadesystemet på kollegiebebyggelsen lever i kraft af skodderne, som den enkelte beboer selv indstiller. Dermed skabes en foranderlig facade som får sit eget liv. Fællesrummenes forskydninger udgør et større statisk element i kollegiets fremtoning, som fint integrerer sig i den samlede bebyggelses arkitektoniske udtryk. I fællesrummene implementeres en defineret grad af eksponering, som tillader omgivelserne at få et indblik i beboernes fælles liv.\nFor at bryde op med den traditionelle svalegang, anvendes den indvendige glasfacade til at skabe et varierende facadeforløb, som ligeledes giver visuel kontakt.\nKollegiet er designet ud fra en vision om at give beboerne et frit valg mellem privathed og fællesskab. Ved at designe forskellige værelser med egne faciliteter; et mindre køkken, toilet og bad, og samtidig skabe adgang til et fællesareal med TV-stue og køkken, er dette opfyldt. Til hvert fællesrum er tilknyttet 18-26 beboere for bedst at udnytte pladsen. Visionen for værelserne har været at skabe spændende og varierende rumligheder på få kvadratmeter. Derudover er værelserne designet som moduler, der indgår i et samlet system. Dette er gjort med varierende niveauer i værelserne, og ved en sammensætning af værelsesmoduler som giver et regulært volumen. Kollegiets samlede udformning består af to parallelle og forskudte stokke, bestående af værelsessystemer. Fællesrummene er skudt ortogonalt ind gennem stokkene, så der skabes fri passage imellem dem, samt en visuel kontakt fra fællesrummene til gangarealerne og ud til Vesterbro.\nkonklusion Der er i dette projekt arbejdet med at udfordre opfattelsen af et byrum ved at skabe et grønt, bakket terræn, som giver associationer til sydlandske bjerglandsbyer; et billede der ikke umiddelbart passer til Danmark eller Aalborg. Graden af offentlighed i byrummene gradueres igennem området grundet bakkens hældningsforløb og vil have indvirkning på hvilke aktiviteter, der naturligt vil opstå i omgivelserne. Byplanen er skabt med et ønske om at få stedets funktioner, til at dele og indtage byrummet i et udflydende tidsrum (jf. døgnskema), hvilket resulterer i et varieret og livligt miljø. Der er skabt en bilfri zone ved at lægge vejforløbet langs jernbanen og udnytte arealet under bakken til parkering. Dette typologi- og landskabseksperiment har resulteret i en anderledes idyllisk bydel, hvor der er gjort plads til kultur- og naturoplevelser.\nDet primære byrum er sports- og kulturcenteret og dets omkransende plads. Ved at give visuel eller direkte forbindelse hertil, skabes en lokal identitet for de omkringliggende bebyggelser. Efter mørkets frembrud vil bygningen stå og ulme i sine omgivelser og blive et lysende centrum for det nye Sygehus Nord område.\nKollegiet er med sine varierende beboere med til at opnå den ønskede diversitet, som er gældende for hele området. Lejlighederne er forskellige, med hver deres kvaliteter. De skaber et entydigt strukturelt system, der kan aflæses i facaderne. Kollegiets endelige udformning afspejler den urbane typologi, så dette integreres i området. På samme måde som sports- og kulturcenteret og teaterpladsen er kollegiet med til at indbyde og lyse stedet op. På mange måder afspejler arbejdet i den lille skala de parametre, der er arbejdet med i den urbane skala. Det skal i kollegiet være muligt at trække sig tilbage, men det er samtidig vigtigt, at det åbner op og giver liv og karakter til området. Derved opstår en form for kommunikation mellem området og kollegiet. Værelserne, som er fysisk adskilt fra fællesrummene danner rammen om den private sfære, mens fællesrummene giver mulighed for at tage del i et fællesskab. De store\nudsyn i både værelser og fællesrum forbinder kollegiet visuelt med byen. Samtidig får omgivelserne indblik i livet og aktiviteterne på kollegiet, og kan døgnet rundt registrere den menneskelige tilstedeværelse i området.\nREfleksion og vurdering\nDen bebyggelsestype valgt i projektet er den åbne karré, hvor den typiske karrés indelukkede semiprivate rum i stedet gøres mere åbent og indbydende. Ligeledes har der været fokus på gode og interessante boligforhold i et bakket landskab. Denne sammensætning skaber store rum med åbne pladser, hvilket står i kontrast til det oprindelige ønske om en tæt bebyggelse. Den tætte bebyggelse i området eksisterer kun i kraft af at parkeringsarealet regnes med. I dette tilfælde vægtede trafik-, og parkeringskonceptet tungere end antal boliger. Dog er der stadig arbejdet med at optimere antallet af boliger. Igennem designprocessen har det været et ønske at skabe differentierede pladser og rum i området. Der er dog ikke udarbejdet detaljering af disse rum, og det har derfor ikke været muligt at vurdere, hvorvidt der er skabt den variation der ønskes. Styrende for hele processen har været visionen om at skabe et sydlandsk bakkelandskab midt i Aalborg. Men efter projektets afslutning er det tydeligt at denne vision er blevet brugt mere til inspiration til at skabe bebyggelsen, end som en egentlig vision for området. Det vil, grundet et andet klima og en anden kultur, ikke være muligt at skabe en sydlandsk landsby i Danmark. Til gengæld er der skabt en dansk terrasseby, som er tilpasset det danske klima. Løsningen præsenteret i rapporten skaber en bagside på bebyggelsen, der forstærker den i forvejen eksisterende barriere skabt af jernbanen. Bagsiden er forsøgt bearbejdet i løsningsforslaget, idet der er skabt en gangbro over jernbanen samt en sti, der løber i bebyggelsens fulde længde. Hasseris, som ligger på\nden anden side af jernbanen, vil dog visuelt og til dels fysisk være afskåret fra området. Dette modarbejder tanken om, at området skal fungere som bindeled mellem midtbyen og boligområderne. Bygningen ud mod Vesterbro er i dette projekt fjernet for at gøre konceptet mere gennemgående og samtidig åbne området op for resten af byen. Denne beslutning medfører dog også, at Vesterbros gennemførte funkisudtryk ødelægges. I forbindelse med udarbejdelsen af kollegiet har et af designparametrene været, at der skal være en logisk sammenhæng mellem værelserne, fællesrummene og selve kollegiet. Dette system afspejles i brugen af moduler. For at skabe yderligere sammenhæng kunne der have været arbejdet med niveauer i fællesrummene ligesom gjort i værelserne. I arkitekturskalaen er forholdet mellem fællesskab og individ et af de styrende principper i designprocessen. Kollegiet er et forsøg på at balancere imellem de to. Efter projektets afslutning skal det dog diskuteres, hvorvidt denne balance er opretholdt. Værelserne er blevet afskåret fysisk fra fællesrummene og nogle ligger desuden med lang afstand til fællesrummene. Derfor er det ikke sikkert, at den overordnede vision om et stærkt fællesskab på kollegiet kan opfyldes. Det har været et ønske, at kollegiet skulle åbne op for omgivelserne via transparente facader. Dog kan offentlighedens nysgerrighed være med til at bryde den private og semiprivate zone kollegiets beboere har i henholdsvis værelse og fællesrum.\nReflektion og vurdering\nHovedgrebet i det urbane design er at fjerne biltrafikken fra området og lave parkering under et hævet terræn, for derved at skabe et grønt cykel- og fodgængervenligt bælte. Udover det, er der arbejdet med at skabe et hjerte for området – et identitetsskabende element. Dette koncept er det primære produkt af designprocessen, og det er derfor en mulighed at udarbejde bebyggelsen på flere forskellige måder. Der kunne således arbejdes videre med flere forskellige bebyggelsesscenarier.\nKildefortegnelse Litteratur 01.\thttp://sustainablecities.dk/da/actions/interviews/hvad-kendetegner-en-baeredygtig-by sidst besøgt 2011.05.27 02.\thttp://aakwww.aalborgkommune.dk/Kommuneplan/Kommuneplanrammer/Midtbyen/Vestbyen/1.3.O5.htm sidst besøgt 2011.05.20 03.\thttp://www.italiantourism.com/news04.html sidst besøgt 2011.05.27 04.\thttp://www.romanhostels.com/guide/auditorium-parco-della-musica/ sidst besøgt 2011.05.27 05.\thttp://www.auditorium.com/it/auditorium/renzo-piano sidst besøgt 2011.05.27 06.\tFarvel til kollegiet, Weekendavisen, 06.01.06 07.\tDK Arkitektur, 51. årgang, 7, november 2007, Tietgenkollegiet 08.\thttp://www.itu.dk/da/Om-IT-Universitetet/IT-Universitetets-bygning sidst besøgt 2011.05.27 09.\tPHKs slides: lecture3_2011 og lecture4_2011 10.\tTeknisk Ståbi 18. udgave Kap. 2,5 og 3,2 11.\thttp://www.kulturhuse.dk/vis_hus.asp?hovedmenu=dkkhusene&vishus=true&id=987 sidst besøgt 2011.05.27 12.\thttp://fm3.dk/Videndeling/VidendelingVindm4-brug-faerre-m2.html sidst besøgt 2011.05.27 13.\thttp://www.kulturhuse.dk/vis_hus.asp?hovedmenu=dkkhusene&vishus=true&id=987 sidst besøgt 2011.05.27\nIllustrationsliste 1: http://www.deis.unical.it/itw2009/excursions.html sidst besøgt 2011.05.27?? 2: Egen Illustration\n4: Egen Illustration 5-7: Egen Illustration 8: Eniro.dk 9: Eniro.dk og egne billeder 10-11: Egne Illustrationer 12: Case, Paraco Della Musica: http://en.wikipedia.org/wiki/File:Parco_della_musica.jpg sidst besøgt 2011.05.26\n13-38: Egne Illustrationer 39:http://www.regionmidtjylland.dk/psykiatri+og+social/sociale+tilbud/voksne/udviklingsh%C3%A6mning/ stormly/om+os/historie sidst besøgt 2011.05.27 40: http://www.bedfordaudubon.org/seasons/winter/index.html sidst besøgt 2011.05.27 41: http://www.metteogfrank.dk/mettes/?m=200905 sidst besøgt 2011.05.27 42: http://www.kvv73.dk/Billedserie/mit_Vaerloese/Vaerloese_billeder.htm sidst besøgt 2011.05.27 43: http://www.ohiodnr.com/tabid/4811/Default.aspx sidst besøgt 2011.05.27 44: http://us.fotolia.com/id/1898552 sidst besøgt 2011.05.27 45: http://stampall.com/catches-clotures-en-bois-blanc-pour-terrasse/ sidst besøgt 2011.05.27 46: http://www.varbak.com/billeder/gr%C3%A6s-fotos sidst besøgt 2011.05.27 47-48: Egne Illustrationer 49: http://www.fotolia.com/id/5588043 sidst besøgt 2011.05.26 50: http://www.panoramio.com/photo/3476074 sidst besøgt 2011.05.27 51: http://politiken.dk/kultur/boger/faglitteratur_boger/article1041839.ece sidst besøgt 2011.05.27 52: http://da.henninglarsen.com/media/113555/IT_University_In01.jpg sidst besøgt 2011.05.27 53: http://da.henninglarsen.com/media/113535/IT_University_Ex02.jpg sidst besøgt 2011.05.27 54-70: Egene Illustration 71: http://abelona.dk/Skifer_i_Gr.htm sidst besøgt 2011.05.27 73: http://www.dipity.com/tickr/Flickr_woodgrain_carpentry/ sidst besøgt 2011.05.27 74-88: Egne Illustrationer\n72: https://www.estreetplastics.com/v/vspfiles/images/acrylic-plexiglass-sheet-ca.jpg sidst besøgt 2011.05.30\nSt. 1.etage 2.etage 3. etage 4. etage 5. etage I alt\nService i kvm 6.240 1.200 980\nErhverv i kvm 1.125 9.460 1.050 225\nSamlet beboelsesareal Samlet areal for området Bebyggelsesprocent Parkeringen indregnes i bebyggelsesprocenten idet, den ligger over jorden. Udregning af parkeringsbehov viser, at, at der er behov for 11.200 kvm parkering. Derved bliver det bebyggede areal i alt: 51.265 kvm\nDet ønskede bebyggede areal på 51.960 kvm er fundet ud fra de to bebyggelsesprocenter på 125%\nBolig i kvm\nKollegium i kvm\n3.585 5.715 3.570 2.185 730 15.785\n51.960 kvm 36.490 kvm 142,40 % i Gåsepigekvarteret på 10800 kvm og 150 % i Reberbanen på 25640 kvm. Denne adskillelse er dog ikke overholdt, og bebyggelsesarealet er blevet spredt ud over hele området. Dette giver en samlet bebyggelsesprocent på ca. 142% Den samlede bebyggelsesprocent er fundet ved at sammenlægge bebyggelsesarealer, og sammenligne med det samlede areal for området.\nNærbane og vej plan N\nTrappe, bredde 1500mm\nRampe, bredde 4000mm\nPerron, bredde 5350mm\nNærbane og plan snit Højde, rampe 6000mm Gelænder 1000mm Konstruktion 500mm\nElevator 2600mm Perron 5350mm\nElevator 2600mm Jernbane 8650mm\nVej Cykelsti Vej 2300mm 2750mm 2750mm\nRampelængde grundplan 72000 mm, med en hældning på 70 promille (1:14)\nParkeringsberegning Til udregning af parkering er det valgt, at parkeringen indgår i bebyggelsesprocenten. Der for skal dette areal også indgå i beregningerne af p-behovet.\nHvor A er det samlede areal, B arealet af boliger, E arealet af erhverv, S arealet af service og P arealet af parkering. Fra Aalborg kommunes parkeringsnormer ved vi: Bolig\n½ p-plads pr. bolig\n1 p-plads pr. 100 m2 1 p-plads pr. 4 boligenheder 1 p-plads pr. 4 værelser 1 p-plads pr. 10 normerede pladser, 80 børn pr. 800 m2 Dagligvarebutik, salgsareal 1 p-plads pr. 25 m2 Dagligvarebutik, øvrigt areal 1 p-plads pr. 50 m2 Kulturcenter 1 p-plads pr. 8 siddepladser, 0,25 siddepladser pr. m2 * Restaurant 1 p-plads pr. 20 siddepladser, 5 siddepladser pr. 20 m2 Øvrige butikker 1 p-plads pr. 100 m2 *Der sammenlignes med Aalborg Kongres- og Kulturcenter, som har 0,25 siddepladser pr. m2 Erhverv Kollegium Hotel Dagsinstitution\nDerudover skal de 150 p-pladser der fjernes fra pladsen erstattes. Ud fra disse p-normer kan der opskrives en formel for det nødvendige parkeringsareal. Først udregnes dog en gennemsnits værdi for nødvendig p-areal pr. kvadratmeter bolig og service. Da bolig og erhverv kan dele p-pladser, fraregnes de p-pladser som erhvervet har behov for. P-areal pr. m2, bolig: Vi ved at en p-plads optager 25 m2 og vi regner med at en gennemsnitsbolig er på 70 m2. P-areal pr. m2, service: Ud fra p-normerne findes et gennemsnit på\nDerved kan p-arealet beregnes således.\nDette indsættes i: A = B + E + S + P\nNu indsættes K som variabel, således at:\nB = 0,55K, E = 0,30K og S =0,15K, hvor K er summen af B, E og S Nu kan fĂ¸lgende ligning opstilles og K udregnes i det A = 51.960m2.\nNu kan arealerne regnes:\n0 Derved bliver parkeringsarealet\nDa, der regnes med at hver parkeringsplads i gennemsnit skal bruge 25 m2, bliver antallet af parkeringspladser.\nHertil tillĂŚgges erstatning for de 150 p-pladser der nedlĂŚgges i forbindelse med byfornyelse. Derved bliver parkeringsbehovet 575 parkeringspladser.\nArk Lejl. Type A\nPlan A 1 : 50 1625\nSnit A 1 : 50\nPlan B1 1 : 50\nLejl. Type B1\nSnit B1 1 : 50\nPlan B2 1 : 50\nLejl. Type B2 6000\nSnit B2 1 : 50\n1 : 50 Lejl. Type BB\nSnit BB 1 : 50\nLejl. Type AA 3325\nDimensionering af bjælker\nDimensionering er foretaget på tre centrale bjælkeelementer i kollegiebyggeriet. Konstruktionstræ C18 er benyttet til elementer A og B.\nkonsekvensklasse: 2 anvendelsesklasse: 1\ndvs, at regningsmæssige styrketal bliver iht. EC1 og EC5\n0,6  k mod , hvor  M  1,35   0   3  1,35  1  1 =1,35 og k mod   0,8\nMaterialedata: Træ C18\nog fv,k = 3,0 MPa\nfm,k = 18 MPa\nog fc,90,k = 3,5 MPa\nog E0 = 9000 MPa Last: egenlast: g = 0.6 kN/m2 (incl. bjælke) nyttelast: q = 1.5 kN/m2 Beregninger og resultater for bjælkeelement A er vist. For bjælkeelement B og C er kun resultaterne vist. Bjælke A: Længde (l):\nNedbøjning ved egenlast:\nNedbøjning ved variabel last:\nlastvarighed kdef til bestemmelse af den totale nedbøjning umax,g for permanent last og umax,q for permanent samt variabel last. -\nѱ2 = 1,0 og kdef = 0,6 for permanent last ѱ2 = 0,3 og kdef = 0,6 for variabel last i bolig\nDen totale samlet nedbøjning umax,g for egenlast g og umax,q for nyttelast q bliver\nDen samlede nedbøjning for permanente og variable laster, umax:\nDen højeste acceptable værdi for nedbøjning for egenlast og variabel last:\nDa bjælken regnes i anvendelsesklasse 1, fås følgende faktorer fra EC5 for lastandel ѱ2 og\nNedbøjningen for egenlast og variabel last er acceptabel. Den totale samlet nedbøjning u3 for nyttelast q bliver\nDen højeste acceptable værdi for nedbøjning for variabel last:\nNedbøjningen for variabel last er acceptabel.\nBrudgrænsetilstand: Bjælken undersøges i brudgrænsetilstand i lastkombination for permanent last, og mellemlang last: pd   G  g k   Q  q k,1\ndvs, regningsmæssig last pd Permanent last:\npd = 1,0gc\nMellemlang og permanent last:\npd = 1,0g + 1,5q\nRegningsmæssige brudmoment Md bliver\nBøjningsspænding: Regningsmæssig bøjningsspænding σm,d\nHvor Permanent last:\nst: Den højst acceptable værdi for bøjningsspændingen, for permanent laster:\nBøjningsspændingen for den permanente last ligger inden for det acceptable.\nHøjst acceptabel værdi for bøjningsspændingen, for mellemlang og permanent last:\nBøjningsspændingen ligger inden for det acceptable. Forskydningsstyrke: Den retningsmæssige forskydningsstyrke undersøges i en bjælkehøjdes afstand, 300mm fra understøtningen. Permanent last:\nRegningsmæssig forskydningsspænding τ,d\nDen maximalt acceptable forskydningsspænding for permanente laster:\nForskydningsspændingen ligger inden for det acceptable:\nDen maximalt acceptable forskydningsspænding for mellemlang og permanent laster:\nForskydningsspændingen ligger inden for det acceptable: Med et antaget vederlag på 60 mm bliver den regningsmæssige trykspænding σc,90,d vinkelret på fibrene: Permanent last:\nForskydningsspændingen ligger inden for det acceptable\nDen maximalt acceptable forskydningsspænding for permanent last:\nDen maximale acceptable forskydningsspænding for mellemlang og permanent last:\nForskydningsspændingen ligger inden for det acceptable.\nBjælke B: Længde (l):\nAnvendelsestilstand: Den totale samlede nedbøjning for permanente og variable laster, umax: Den højeste acceptable værdi for nedbøjning for egenlast og variabel last:\nNedbøjningen for egenlast og variabel last er acceptabel.\nDen totale samlede nedbøjning u3 for nyttelast q bliver Den højeste acceptable værdi for nedbøjning for variabel last: Nedbøjningen for variabel last er acceptabel.\nBrudgrænsetilstand: Bøjningsspænding: Regningsmæssig bøjningsspænding σm,d Permanent last: Højst acceptabel værdi for bøjningsspændingen, for permanente laster: Bøjningsspændingen ligger inden for det acceptable. Mellemlang og permanent last: Højst acceptabel værdi for bøjningsspændingen, for mellemlang og permanent last:\nBøjningsspændingen ligger inden for det acceptable.\nForskydningsstyrke: Forskydningsstyrken undersøges i en bjælkehøjdes afstand, 300mm fra understøtningen. Regningsmæssig forskydningsspænding τ,d Permanent last: Den maximale acceptable forskydningsspænding for permanente laster: Forskydningsspændingen ligger inden for det acceptable.\nDen maximale acceptable forskydningsspænding for mellemlang og permanent laster:\nMed et antaget vederlag på 60 mm bliver den regningsmæssige trykspænding σc,90,d vinkelret på fibrene: Permanent last:\nDen maximale acceptable forskydningsspænding for permanent last: Forskydningsspændingen ligger inden for det acceptable:\n[09. PHKs slides]\n[10. Teknisk Ståbi 18. udgave Kap. 3,2]\nSnit af væg og vindues samling i 1:10\nVentileret hulrum Vindtæt lag\nBrandceller, sektioner og flugtveje


At Der Hvad Der Er Godt For Ananas / Sex Gratis\nAnanas er godt for dig, fordi det leverer en betydelig mængde af C-vitamin, kalium og mangan. Den gyldne-gule frugter også er fri for fedt og lavt natrium. Det er. Vidste du, at ananas kan være så godt for din krop?. kom lige til at tænke på om det er okay at spise meget cocinadecuentos.eu har nemlig jeg har nemlig fundet ud af at det smager rigtig godt og tage med i madpakken.\nDagens populære Viralt 7 klamme ting kvinder gør, som mænd i virkeligheden elsker. Viralt Her er den perfekte aldersforskel i et parforhold. Påføres tør hud 23 og henstår i nogle få minutter. Mobile', [[, ]], 'smartclip-ad'. Hot Posts Kost Plan for et mavesår Default February En øget mængde af kalium og mindre mængder af natrium i ananas bidrager til at opretholde normale niveauer af blodtryk. Rita vender tilbage til skærmen på denne dato.\nMen ananas er nu alligevel godt, når man skal passe på den slanke linie. Men det beror på, at ananas har samme gode effekt på fordøjelsen. Ananas er godt for dig, fordi det leverer en betydelig mængde af C-vitamin, kalium og mangan. Den gyldne-gule frugter også er fri for fedt og lavt natrium. Det er. Lidt om frugt/grÃ¸nt og hvad de indeholder og er godt for. Ananas styrker fordÃ ¸jelsen og virker hÃ¦mmende ved overdrevne betÃ¦ndelsesreaktioner, som.\nAf Mads Munch Nielsen Foto: Dåse ananas vil ikke forårsage problemet. Kraftige antioxidanter holder frie radikaler, og samtidig sænke kolesteroltallet, forebygge hjertesygdomme. Ovenstående er udelukkende lidelser og sygdomme, som stilken i sig selv hjælper mod. Tre fødselsberetninger, kort og godt Ved den første i gik vandet kl. Annoncer Retningslinjer Mød os her Amino. Anmeld Svar Anmeld Godt skrevet 0 Svar.\nAnanas er en rig kilde af antioxidanter 1. Proteolytiske enzymer nedbryder protein-fødemidler og omdanner dem til former, der kan optages i blodstrømmen.\nOg det virkede, selv om årsagen til at det virkede var ukendt.\nHvorfor er Ananas godt for dig? Derfor skal du spise dansk fisk oftere. Sygemelding og en 'for sjov' scanning Ja man kan sige at lykken var kort, for kort efter at vi var blevet helt clearet af sygehuset ja Gravid debat Terminsgrupper Gravid-debatten Kromosomfejl Gravid med tvillinger Sex under graviditeten Barnet vender forkert Motion og kost Studerende Hvad skal baby hedde? Stem på mig indlæg. Hvad skal baby hedde? Artikler Nyeste artikler Amning, mælk og babymad Barnedåb og navngivning Barsel og livet som mor Søvn, tænder og pusletid Startpakke og babyudstyr Udvikling og motorik. Norsk buschauffør mistede sit job og førerkortet efter denne episode.


Forsmag: "Marlysa" - Nummer 9Nummer 9\n11. oktober 2012 af Erik Barkman\nGanske vist opstod Donovan Comics i sin tid for at videreføre den droppede serie om Marshal Blueberry, men enmandsforlaget fra Djursland er for længst begyndt at udgive nye serier også. Seneste skud på stammen er Marlysa, en fantasy-fortælling om en ukuelig pige af samme navn, hvis ansigt af gådefulde grunde er gemt bag en maske.\nFranske Jean-Pierre Danards streg er organisk og livfuld, og tilsat en varm og behagelig farvelægning minder billedsiden med lidt god vilje om klassisk Valhalla. Det bliver interessant at se, om fantasy-fortællingens manuskript – begået af Danards produktive landsmand Jean-Charles Gaudin – er lige så appellerende.\nLæs otte sider af Marlysa bind 1, “Masken”, lige her:\nJean-Charles GaudinJean-Pierre DanardMarlysaSmagsprøver\nAfføring smurt ud over skrivebord, smadret printer og brugte menstruationsbind indgår i anklagerne. New York Post beretter...


Test af 300 mikrofoner - Audio Test Kitchen - Lydmaskinen\nDato fre 5. jun 2020 14:08\nTest af 300 mikrofoner - Audio Test Kitchen\nIndlæg af Slap af Frede » lør 9. nov 2019 12:02\nFantastisk interaktiv hjemmeside mht. sammenligning af mikrofoner - gratis endda:)\nIndlæg af bodtbody » lør 9. nov 2019 19:29\nIndlæg af Joachip » lør 9. nov 2019 20:00\nSiden dukkede aldrig op her.\nMen ja, det er vigtigt at man benytter samme test-opstilling for alle mikrofonerne.\nOg en frekvenskurve siger ikke det hele om sådan et bæst.\nIndlæg af Slap af Frede » lør 9. nov 2019 20:08\nSiden er lidt lang tid om at loade, men se evt. YouTube-videoen.\nDen giver et meget godt billede af ideen og udførslen.\nJeg synes, at det er en af de bedre ideer i forhold til mikrofontest, selvom\nder selvfølgelig altid er kritiske elementer i disse målinger. Dog ganske\nhæderligt udført i følge mig:)\nIndlæg af musikshoppen » tirs 12. nov 2019 15:11\nSå youtube videoen! Mindblowing, at der findes sådan en fed hjemmeside hvor man kan teste SÅ mange mikrofoner. Endnu mere vildt, at se den lille forskel der er på $4000 Manley og $100 MXL mikrofonerne. Gad vide om der kommer et lignende program til f.eks. guitarer?\nIndlæg af Gyraf » ons 13. nov 2019 12:54\nmusikshoppen skrev: Endnu mere vildt, at se den lille forskel der er på $4000 Manley og $100 MXL mikrofonerne.\nNaa, dét understreger faktisk kun at sammenligningen under de valgte forhold ikke giver mening...\nIndlæg af bodtbody » ons 13. nov 2019 19:59\nMan kan ikke få noget som helst ud af den test, det siger sig selv , 300 mikrofoner ! der mangler en grundig beskrivelse af testen , hvordan den er udført , hvor meget tid der er blevet brugt på hver mikrofon , hvor meget data der stammer fra fabrikanterne ? osv osv,,\nJeg føler det er os , lidt mere erfarne lydmaskinister der må advare nybegyndere mod den slags pjat. Det er meget flot og interaktivt , men der er ikke indhold i det. Det er med mikrofoner som med guitarer f.eks , man må prøve sig frem og gøre sig sine erfaringer , låne en af naboen , snakke med folk der har hands on erfaring , test som denne er ikke en genvej ,, men en omvej,, en flot reklame !\nIndlæg af Slap af Frede » tors 14. nov 2019 21:31\nTak for info og viden, Jakob og Tundra:)\nAltid skønt med jeres input her.\nHvis I kunne elaborere lidt mht. præmisser og betingelser i forhold til korrekte målinger\naf mikrofoner, ville det være guld værd.\nJeg går ud fra, at I har erfaring i selvsamme ud fra ovennævnte kommentarer, så en nærmere\npræcisering af metode ville være fantastisk:)\nIndlæg af bodtbody » lør 16. nov 2019 21:14\nDe beskriver jo ingen steder hvad de lægger vægt på og hvorfra data stammer. Kan de fremlægge en beskrivelse af deres analyse af de 300 mikrofoner , hvilke målinger under hvilke forhold. Det jeg siger er at jeg ikke kan se andet end flot grafik.\nNogen kunne tro at man kunne bruge det til noget fornuftigt , det kan man ikke.\nDet er et salgsværktøj !\ndet er der ikke noget galt i , hvis man nu bare fortalte det.\nIndlæg af mik_c » søn 17. nov 2019 21:46\nbodtbody skrev: De beskriver jo ingen steder hvad de lægger vægt på og hvorfra data stammer. Kan de fremlægge en beskrivelse af deres analyse af de 300 mikrofoner , hvilke målinger under hvilke forhold. Det jeg siger er at jeg ikke kan se andet end flot grafik.\nJamen hvis man klikker på den lille "i" knap er der information om hvordan det er optaget og med hvad udstyr osv osv.. og det vigtige er jo lyd eksemplerne .. ikke bare at det er en samling frekvens målinger. Er jo muligheden for at hører mikrofonerne som alle er placeret samme sted opfange samme playback af en sanger performance eller re-ampet bas/guitar eller hvad det nu er.\nJeg kan da ikke se hvordan dette ikke er et udmærket værktøj til at pejle sig hen imod hvad man gerne vil prøve af i virkeligheden. At spørge venner eller bekendte eller hører på tilfældige råd fra internettet fra folk der har prøvet ting i øst og vest og med hver deres inbyggede bias osv osv det er da heller ikke altid en særlig god måde at få det bedste svar.\nMen giver dig ret i at siden er ret svær at finde rundt i lige i starten.\nIndlæg af bodtbody » man 18. nov 2019 11:25\nNå men fred være med det , jeg ville bare reagere mod den slags test , og test i det hele taget , en test kan give et et lille indtryk af karakter eller forskellighed men ikke noget præcist billede. Men Samme playback !\nTesten er altså ikke en optagelse af en sanger , men en optagelse af en optagelse af en sanger afspillet på højtalere !\nDet lyder tjekket (ironi).\nIndlæg af mik_c » man 18. nov 2019 12:41\nbodtbody skrev: Nå men fred være med det , jeg ville bare reagere mod den slags test , og test i det hele taget , en test kan give et et lille indtryk af karakter eller forskellighed men ikke noget præcist billede. Men Samme playback !\nWell i tilfældet af en bas som man har spillet line in og derefter spiller tilbage ud igennem ampen optaget med forskellige mikrofoner er der vel ikke noget i vejen. Det er vel ca så godt det kan blive.\nMed sangen tænkte jeg også selv at det jo må være indspillet med en mikrofon til at starte med så er vel lidt farvet på den måde som udgangspunkt.. men fik ikke nærlæst så kan ikke sige noget om det før jeg ved mere.\nMen syyys nu du er liiiidt over skeptisk :P\nIndlæg af bodtbody » man 18. nov 2019 19:35\nJo jeg er nok lidt sur , sådan i det hele taget ,,\nIndlæg af Slap af Frede » tors 21. nov 2019 09:46\nLige en video om setup.\nIndlæg af Christoffer I. N. » tors 23. apr 2020 16:36\nNy lang video fra Sound On Sound:\nJeg har iøvrigt rettet trådens overskrift, så den dukker op når man søger på navnet med mellemrum. URL'en er uden mellemrum, og de her mange svar i tråden relaterer til den gamle overskrift, så nu skulle tråden gerne dukke op, uanset om man vælger at søge med eller uden mellemrum.


Bæredygtighed ender på dygtighed - åbent brev til Løkke efter #gyllegate • POV\nSigne Wenneberg\t 27.02.2016\nJa, Lars Løkke. Nu tænker jeg, at du er i gang med at ringe til en eller anden. Nok en, som du skylder en tjeneste fra en af kriserne. En, der kommer fra landet. En, der måske kommer fra det sydlige Jylland, sådan som Eva Kjer Hansen? Eller en, som stammer fra det sydlige Sjælland, sådan som jeg gør?\nHvad er vigtigt i forhold til miljø- og fødevarepolitik? Det har jeg tænkt over. Ret længe faktisk. Og jeg vil gå så langt som at sige, at der ikke er noget vigtigere politik-område overhovedet. Fordi det handler om hvad vi skal leve af i fremtiden.\nVi skal leve af mad og vand. Vi skal leve i et miljø, som vi og vores efterkommere kan overleve i. Det er egentlig meget enkelt.\nVi har også talt meget om det i Det Etiske Råd, hvor jeg for et par år siden blev udpeget til at sidde (af den daværende fødevareminister). Etisk Råd er et rådgivende organ for den til enhver tid siddende regering. Vi har sådan et underudvalg for bæredygtighed – det handler om hvordan vi skal spise og forbruge mest etisk og bæredygtigt i fremtiden – så det har vi brugt meget tid på at arbejde med. Vi kommer ikke udenom, at vi skal spise mere lokalt, spise mindre kød, udpine jorden mindre… Ellers agerer vi simpelthen ikke bæredygtigt.\nMed hensyn til den vigtige post som miljø- og fødevareminister, så har jeg tænkt over, hvordan vi i den bedste af alle verdener burde glemme alt om rød og blå og sort og grøn, nej, måske ikke netop grøn, men alt andet – fordi det her er alt for vigtigt til fløjpolitik. Vi burde bare se at få os den bedst tænkelige miljø- og fødevareminister for os alle sammen. Hvorfor gør vi ikke det? Hvorfor går der partipolitik i noget, der er så vigtigt? Hvorfor bliver en miljø- og fødevareminister til en minister, der kun er minister for det konventionelle landbrug?\nDanmark er jo vores allesammens land. Vi tager landet i brug. Landbrug. Vi skal gøre det bæredygtigt. Det skal være dygtigt og det skal kunne bære. Det har jeg tænkt over igen her i det seneste døgn. Hvor jeg har befundet mig på landet. Jeg har i modsætning til dig, Lars Løkke, ikke været i byen, jeg har ikke været i København, jeg har ikke haft travlt med regeringskriser og alt mulig ballade. Jeg har bare siddet og kigget ud over markerne, gået nede på stranden, hentet en fisk og noget rogn, hentet nogle kartofler. Og kælet med den nye danske brogede landgris, der hedder Uffe (det hedder han!) og givet ham og hans veninder noget gammelt brød. Jeg har skændtes med gasen, der er ustyrlig på denne årstid. Og jeg har set, at det snart bliver forår.\nJeg elsker landet. Jeg elsker jorden. Jeg elsker de ubebyggede kyster. Jeg elsker Danmark. Jeg elsker faktisk også landbruget. Jeg er vokset op med det og jeg synes, at bønderne skåret over en kam, har det alt for hårdt. De står vildt tidligt op, de arbejder altid, de kæmper, de slæber, de producerer mad til os alle sammen og får temmelig megen utak for det. Men. Det er jo gået i to retninger. Der er de økologiske landmænd eller dem, der går og overvejer omlægning, sammen med dem, der ikke har Ø-stemplet, men er ret økologiske og dyrevenlige i deres tankegang og passer på randzoner osv. De er på den ene front (ja, der er mange gode bønder uden Ø-mærke). Dem elsker vi alle sammen, fordi de passer på vores jord og arbejder bæredygtigt…\nMen så er der den anden fløj. De gør os rasende. Fordi de griner ad os, mens de forurener vores allesammens jord og vand hensynsløst. De kører over grænsen og henter kæmpe dunke med ulovlig gift pløjer fortidsminder ned og fælder fredede egetræer og optager sindssyge lån, som vi andre kommer til at hænge på. Og de vil generelt skide os et stykke. Ja, det lyder hårdt. Men det er det jo også. Nogle af bønderne er vildt arrogante. Det har vi lige oplevet i denne landbrugspakke-krise (#gyllegate). Nej, jeg synes ikke det er københavnerne, der er arrogante – selv om det er dem, der bliver beskyldt for at være det. (Om de er fra København eller ej, det spiller ingen rolle, ved vi, der kommer fra landet, de er københavnere hele bundet. Dem, der mener noget videnskabeligt eller stiller kritiske spørgsmål, de er københavnere, sådan er det bare).\nKritikerne bliver kaldt cafe-latte-tosser fra spejl-cafeer (?) bare fordi de gerne vil have dialog omkring videnskabelige fakta. Bare fordi de gerne vil bevare vores allesammens jord til vores allesammens efterkommere. Bare fordi de synes, at det er betænkeligt, at et erhverv (hvis mest ekstreme fløj kalder sig “bæredygtigt landbrug”, forstå det hvem der kan) skal være så ikke-bæredygtigt gældsat og skal have så meget støtte. Ærlig talt, det synes jeg faktisk også er underligt, at I som liberalister går ind for … Man skal betale enhver sit og kan man ikke det, så har man ikke en bæredygtig forretning. Man skal ikke bede om flere og flere legater og støttekroner og almisser fra skatteyderne. Det skal man altså ikke, Lars Løkke. Sådan her ser danskerne på det. Mange gør. Danskerne er sure over at skulle blive ved med at betale til landmændene, der, som vi har set i den seneste debat, ikke er særlig venlige overfor dem, der sender penge.\nOg som end ikke er med på, at jorden er til låns. Og at Danmark, er vores allesammens mark.\nSå. Jeg har tænkt over det. Der er et eneste ord, jeg ønsker mig, at den nye miljø- og fødevareminister tænker alvorligt over. Det er ordet “bæredygtighed”.\nPå dansk hedder det bære- (som at løfte) og -dygtighed (som at noget er smukt udført + med stor viden bag). På norsk hedder det “bærekraft” (med stor kraft!) og på engelsk er det noget med at bevare (ikke ødelægge). Sustain-ability… Vi skal bevare vores kyster, vandløb, grundvand, søer, jordkvalitet, dyrevelfærd, biodiversitet, skove, økosystemer osv. Og vi skal bevare (genopbygge) tillid til ikke bare egen befolkning, men også til vores venner og kunder udenfor grænserne, der lige nu græmmer sig over nyheder fra Danmark og vender os og vores produkter ryggen.\nBære-dygtighed, handler også om dygtigt at forstå, at klimakrisen hænger sammen med flygtningekrisen, en bæredygtig verden er en verden, der tager udgangspunkt i, at mennesker er ressourcer – ikke problemer – og at jorden er vores alle sammens spisekammer i alle generationer fremover. Og at grundvandet er kilden til alt liv, der ikke kan drikkes ud af Evian-flasker til milliarder af mennesker … Bæredygtighed er at tænke mindst syv generationer frem og træffe etiske valg på vegne af de kommende syv generationer. I alt hvad man gør. Det ønsker jeg mig, at den nye miljø- og fødevareminister forstår.\nHeld og lykke med at finde en god minister, Lars Løkke.\nKærlig hilsen her fra mit køkken med udsigt til marker og til landgrisen Uffe\nPS. Alle de andre skribenter her på POV. har på denne plads et nummer til Mobile Pay. Det har jeg ikke endnu. Men jeg vil være vildt glad, hvis I vil støtte projektet. Økonomisk. Eller ved at bede alle jeres venner om at like vores Facebookside, hvor vi på mirakuløs vis allerede har vildt mange likes og læsere … Se det hele ovre til højre!\nPeter Q. Rannes\nHvor er vores huse?\n19.02.2022 |Bøger· Kulturhistorie\n25.01.2022 |Indland· Miljø & bæredygtighed\nEr vi vidner til en normalisering af Trump?\n18.04.2017 |Featured· Indland· USA


Kvinder har brug for kjoler, men kloden har ikke brug for mere produktion. Det er det idealistiske koncept bag en ny kjole-bytte-butik i København.\nTirsdag D. 13. NOVEMBER 2012 KL. 10:33\nStine Skytte har en kjolebyttebutik i Jægersborggade, hvor man kan indlevere gamle kjoler og låne nye med hjem.\nDet ligner bare en butik med brugte kjoler, som den ligger i Jægersborggade på Nørrebro, men det er ikke mindre end ønsket om en lille revolution, der har åbnet den.\nResecond er nemlig ikke en butik, men en kjolebyttecentral. Det koster et beløb mellem 100 og 150 kroner at blive medlem, og så kan man tage lige så mange kjoler med hjem, som man afleverer. Alt det, der hænger hjemme i skabet uden at blive brugt, kan få nye hjem og lov til at blive svunget over dansegulvet, og man kan selv få nye kjoler, uden at verdens ressourcer belastes ved ny produktion.\n- Om ti år håber jeg, at der findes masser af butikker, der gør det samme som vores. Butikker, hvor man bytter de ting, man ikke bruger, for verden kan ikke tåle mere forbrug. Vi må vænne os til, at vi skal bruge de ting, der allerede findes, siger Stine Skytte.\nHun er tekstildesigner og har åbnet kjolebutikken sammen med sin mand, inspireret af tanker om bytteøkonomi og drømmen om at kombinere bæredygtighed og kvindelig forfængelighed.\nEr en leopard altid smart?\nHun har som tekstildesigner selv gået i genbrugsbutikker og på loppemarkeder, hvor hun har fundet smukke gamle ting, ofte i kvaliteter, langt bedre end dem, der findes i dag. Men hun kender også til skabe fyldt med tøj, man ikke bruger. Derfor har hun skabt butikken, der for enkelhedens skyld kun bytter kjoler.\n- Det er nemmest, at man ikke skal stå og regne på, om en kjole er lig med to undertrøjer. En kjole for en kjole er indlysende, og det sikrer også, at butikken ikke lige pludselig roder med alle mulige gamle ting og bælter i små kurve. Det skal være lækkert at komme her. Jeg vil gerne skabe et garderobeskab, som folk har lyst til at træde ind i.\nI butikken afleverer man sine gamle kjoler, som Stine Skytte godkender. De skal være noget særligt, som oftest af et interessant tekstil, så hun modtager ikke gamle slidte H&M kjoler, kun kjoler, som der ikke findes fire af på hvert gadehjørne.\nDe skal være hele, pæne og brugbare, rensede eller vaskede. De hænges på bøjler og kan lånes af alle medlemmerne i butikken. Alle, der afleverer kjoler, skal også skrive en kort tekst om den, så modtageren ved, hvor den kommer fra.\nFølg modestoffet på facebook\n- Nogle har måske kysset deres kæreste for første gang i den kjole, andre har været til en særlig fest. Jeg har tit stået i genbrugsbutikker med et særligt stykke tøj i hånden og drømt om, at det kunne tale. Det kan vores kjoler ikke, men nu får man også historien med, når man låner en kjole.\nNogle lånere beholder den kjole, de finder i butikken, andre bruger butikken som et udvidet garderobeskab, de deler med gode veninder.\n- Vi har en kjole, som allerede har været lånt ud tre gange, og som de piger, der bruger den, kommer tilbage med, fordi den er så fin. De vil gerne have, at der er andre, som kommer til at opleve gode ting i den. Jeg tror på, at det at dele, hvad vi har, er fremtiden.\nResecond ligger på Jægersborggade 49 på Nørrebro og har åbent onsdag-fredag 12-18 og lørdag 11-15.


Vindskærm til Thule Yepp barnestol - tjek prisen her\nHjem / Butik / Cykelstol tilbehør / Vindskærm til Yepp barnestol\nVarenummer (SKU): 8715362004352 Kategori: Cykelstol tilbehør Tag: Thule\nNavn: Vindskærm til Yepp barnestol\nMange leder efter den billigste Vindskærm til Yepp barnestol på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nVindskærm til Yepp barnestol kan være med til at give din cykling et løft. Cykelstol tilbehør er en af de populære kategorier i cykelverdenen. Cykelpartner kendes af rigtig mange som det bedste sted at købe cykeludstyr. Produktet du ser på her har automatisk op til 365 dages returret såfremt du måtte fortryde dit køb. Har du svært ved at finde det rigtige cykeludstyr, er det ikke snyd at lade sig inspirere af andre, som har købt vare her på siden, og så kan du glæde dig over at have fundet det her. Det spiller også ind i beslutningen, at der er prisgaranti på Vindskærm til Yepp barnestol og du kender garanteret mærket Thule, der er meget kendt blandt cykelentiuasterne. Når du er ude at cykle, har din motor, som jo er kroppen, brug for at indtage væske. Væsken du indtager under cyklingen kan være energidrik med citrussmag.\nKøb Vindskærm til Yepp barnestol for kun kr. 259.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig. Husk du har et helt års returret.\nVindskærm til Yepp barnestol kun kr. 259.00\nVindskærm til Yepp barnestol kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i den godt sælgende kategori Cykelstol tilbehør. Du får oven i købet hele 30 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Vindskærm til Yepp barnestol fra den meget brugte forhandler Cykelpartner, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder du noget for alle, og der kan klikkes køb på denne vare. Når der handles i webshop er varerne billigere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nFordele når du køber Vindskærm til Yepp barnestol online\nHandler du varer i en dansk webbutik, begunstiges du af bedre rettigheder, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så vælg det, der passer bedst til dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n16 reviews for Vindskærm til Yepp barnestol\nVær den første til at anmelde “Vindskærm til Yepp barnestol” Annuller svar


Ledige job - Mekanik og auto - Kreativ | Jobindex\nMekanik og auto - Kreativ\nMekanik, hydraulik, el & auto-el\nSom produktionstekniker vil du indgå i et team bestående af 5 personer, alle højt kvalificerede teknikere og gode håndværkere. Du vil skulle montere forskellige typer af udstyr, indeholdende mekaniske, elektriske og hydrauliske komponenter.\nmulighed for at udvikle sig i en international virksomhed.\nKAR+CO søger for BMW Danmark A/S i København\nDu får ansvaret for salget af et betydeligt antal BMW- og MINI-biler, der kommer retur fra leasing eller stammer fra BMW Danmarks egen bilpark.\nDu designer, driver og optimerer processerne, fra bilerne efter endt leasing bliver afleveret hos en forhandler, til de bliver solgt. Det indebærer bl.a., at bilerne hurtigt bliver registreret og præsenteret på forhandlernettet, bliver klargjort og videretransporteret samt, at du vælger den bedste salgskanal eller køber.\nDu tilbydes en rolle, hvor du kan udfolde dine kompetencer og vise hvad du kan i særdeles spændende rammer. Du er med fra strategi og design af løsninger til eksekvering. Din indsats vil være meget synlig og resultaterne målbare.\nVi søger en ny værkstedsleder til vores kreative og specialiserede værksted hos PRIMA FÆRDIG HÆK®.


Hånd hækkeklipper – Pileflethegn jem og fix\nHome » Uncategorized » Hånd hækkeklipper\n23 Aug 2013\tMaes\nSe det store udvalg af Hækkeklippere online hos BAUHAUS. God kvalitet til den rigtige pris. Pas din hæk med hækkeklippere fra mærker som Bosch og Selekta.\nVi forhandler hækkeklippere både med eller uden ledning til lave priser online. Hos PriceRunner kan du sammenligne priser på bosch hækkeklipper. Havearbejde skal gerne være en fornøjelse, og samtidig skal arbejdet fra hånden.\nBosch – Batteridrevne mini-hækkeklippere.\nVælg imellem forskellige modeller – både med og uden motor. Find dine nye hækkeklipper hos SILVAN. Se vores store udvalg af både el- og benzindrevne maskiner samt akku-hækkeklippere, hvor du slipper for ledningen.\nHer finder du nye og brugte ting, dyr, tjenester og ydelser samt boliger til salg og leje. Tipper gummi eller gummi pumpe til 2-takts benzinmotorer. Fx hækkeklipper, buskrydder, kædesav, multiskærer og meget andet. Faste lave priser og sikker bestilling. Stort udvalg af hækkeklipper batteri.\nHer kan du se alle varer under kategorien hækkeklipper batteri.\nFå ordentlig kvalitet, billige priser og hurtig levering med . Der er desværre ingen resultater. Opnå fremragende resultater takket være det perfekte snit fra Bosch hækkeklippere, se vort udvalg her. Stor test af fem hækkeklippere til el og benzin. Kan konverteres til kantklipper. De fleste danskere kender det, når haven derhjemme trænger til en kærlig hån og det er sæson til at få havearbejdet ordnet.\nKlingen på hækkeklipperen er sløv og klipper dårligt, men du kan sagtens. Brug begge hænder, når du sliber med sletfilen med fremadrettede, forsigtige strøg. W to hånd kontrol dual cut knive,.\nDet kan for eksempel være slagboremaskiner, slibemaskiner, feincuttere, buskryddere, hækkeklippere, kædesave eller håndførte plæneklippere. Benzindrevet, batteridrevet eller elektrisk? Hvilken type hækkeklipper skal du vælge, og skal den være fra Bosch?\nBrusevæg glas 70 cm


By Sus dk: Homemade Sodavand uden alt det kunstige\nHomemade Sodavand uden alt det kunstige\nVand er sundt og godt - men hvor kan det dog også bare være kedeligt i længden. I sidste måned var jeg så heldig, at jeg, i samarbejde med SodaStream, kunne udlodde den helt nye SodaStream POWER samt 3 af de nye FREE smagsvarianter - og jeg var så heldig, at jeg også selv modtog 3 af FREE-varianterne til test og anmeldelse her på bloggen.\nSodaStream FREE er et sortiment med mange spændende smagsvarianter og så er de helt uden konserveringsmidler og kunstige søde-, smags-, og farvestoffer. Whats not to like? Især når man går op i sin sundhed og hvis man, som jeg, forsøger at undgå kunstige tilsætningsstoffer i maden - så er det et stort plus, at man nu kan få smagsvarianter til SodaStream, der fint passer ind i den sunde og aktive livsstil. Generelt indeholder SodStreams smagsvarianter 70% færre kalorier og langt mindre sukker end de traditionelle sodavand, men nu findes de altså også helt uden!\nJeg har nu smagt Pink Lemonade, Raspberry samt Berry Mix - og de er super skønne. Jeg elsker de blide smage, der hverken har syntetiske undertoner eller er alt for søde. De smager faktisk af frugt og det er lige præcis det, jeg ofte savner de sodavand. Faktisk må jeg nok indrømme, at det er sjældent, at jeg rent faktisk drikker sodavand. Man kan efterhånden få flere sodavand uden sukker, men jeg synes bare, de ofte smager alt for kunstigt. Så jeg blev positivt overrasket, da jeg smagte FREE-varianterne. Dem kunne jeg faktisk drikke hver dag! De er super lette, forfriskende og dejlige i smagen - uden hverken af være 'fesne' og halvsmagsløse eller kunstige. De er super lækre og limonade-agtige og så tilsat lidt blid brus - så er det en perfekt og lækker måde at slukke tørsten på.\nNu er jeg jo typen, der holder af at eksperimentere lidt og jeg forsøgte mig lidt ud i at blande en danskvand med Pink Lemonade og Raspberry og det smager skøn! Uhm.. Det er bare lige mig. Hver især er de også skønne, men det mix, det er bare toppen, hvis jeg selv skal sige det ;) Jeg glæder mig også til, at der igen kommer friske bær - så skal jeg helt sikkert prøve at blande dem i med en masse knust is. Jeg kan lige forestille mig at have sådan en lækker sag med på farten en varm sommerdag - Ahh.. Nu må vi se, om jeg kan vente på de friske danske bær skyder frem, eller om jeg må ned i Føtex efter nogle af de udenlandske. Lige nu sidder jeg i hvertfald og drømmer mig langt væk i en lækker omgang Pink Lemonade med friske skiver lime og citron, Raspberry med friske hindbær og brombær og Berry Mix med kirsebær, jordbær og appelsin. Der er jo uanede muligheder og det smager jo bare lidt ekstra skønt, når nu man selv har lavet det ikke sandt? ;)\nInden jeg slutter af for i dag, så er jeg simpelthen nød til også lige at tippe jer om noget, jeg så på SodaStreams hjemmeside; deres nyhed Energy Watermix, som kommer i en almindelig og i en sukkerfri variant. Disse to varianter indeholder både koffein og vitaminer - så det er ligesom en energidrik i kombination med en vitaminvand, lyder det til. Jeg er ellevild af begejstring! Jeg elsker jo energidrik og kan vidst heller ikke sige mig fri fra også at være ret afhængig af vitaminvand - det ved dem, der følger min instagramprofil ;) Så det lyder lige som nogle produkter for mig. Dem må jeg prøve kræfter med, når jeg en dag falder over dem i butikkerne. Er sikker på, at kæresten også vil teste med - han er i hvertfald storforbruger af energidrik ;) Så hvis vi kan lave vores egen, så er det både sjovere, nemmere og ikke mindst billigere. Man slipper for at opbevare og slæbe panteflasker, det er billigere i længden selv at lave og så er det jo bare sjovere, når man selv kan lave det frisk, når man lige har lyst!\nIndsendt af Sus kl. 05.03\nEtiketter: For den søde tand, Livet som studerende, Workout & Sundhed\nCaroline 4. marts 2016 kl. 05.37


ASCHER SAMLINGEN | Louisiana\nI dagtor 20.9\nSans for samlingen\nIntroduktion til nye og velkendte kunstnere i museets samling\nVed indgangen til Sydfløjen finder man et udvalg af de mange fine arbejder på papir, som samleren Celia Ascher gennem årene skænkede til Louisiana.\nCelia Ascher var gennem mange år en af Louisianas trofaste venner og generøse støtter. Sidst i 1970'erne fik Louisiana og en række andre museer tilbud om at vise The Riklis-McCrory Collection, en samling af russisk og europæisk konstruktivistisk kunst. Samlingen, som Celia Ascher var leder af, rummede på det tidspunkt det bedste overblik over netop denne kunstretning.\nEfter udstillingens lange turné blev det besluttet at dele den store konstruktivist-samling mellem tre museer: Museum of Modern Art i New York, The Tel Aviv Museum i Israel og Louisiana, som modtog omkring 200 malerier, tegninger og skulpturer som et værdifuldt supplement til museets eksisterende samling.\nUd over at formidle gaven, skænkede Celia Ascher samtidig en betydelig del af sin private samling til Louisiana. Siden donerede hun i sin mands og eget navn flere, fortrinsvis suprematistiske og konkrete arbejder på papir til museet. Og efter hendes død modtog Louisiana endnu otte udsøgte værker - hendes personlige favoritter - af bl.a. Picasso og Kandinsky.\nDet er et udvalg af disse værker, der nu er samlet i et studierum lige ved indgange til Sydfløjen, hvor de giver indblik i en af de væsentligste kunstretninger fra begyndelsen af 1900-tallet – med værker af konstruktivismens pionerer i Rusland, Bauhaus i Tyskland og de Stijl i Holland samt Abstraction-Création i Paris. Den mere samfundskritiske side af periodens kunst er repræsenteret med satiriske tegninger af George Grosz.\nUDVALGTE VÆRKER THE JOSEPH AND CELIA ASCHER COLLECTION\nUden titel, 1916\nAusbeuter (udbytter), 1919\nProjet de tissue (Udkast til dekoration på stof ), 1924\nL'Oeuf dur (Det hårdkogte æg), 1923\nUden titel, u.å.\nZankstifter (Sieg über die Sonne), 1923\nPneumatic (Pneumatik), 1923


Lystfiskerbutik tilbage et udkast fra begyndelsen - sn.dk - Forsiden - Roskilde-området - Roskilde\nJørgen Petersen var en god fangst for Jan og Bo's Lystfiskershop. I næste 30 år har han stået i butikken, som nu flytter tilbage til centrum på Køgevej lige over for Insp. Foto: Lars Kimer\nArtiklen: Lystfiskerbutik tilbage et udkast fra begyndelsen\nLystfiskerbutik tilbage et udkast fra begyndelsen\nRoskilde - 21. april 2019 kl. 07:28\nSelv om håndværkeren er godt i gang med at pudse en væg op, så står der »Åbent« på døren, og inden for støder man straks på Jørgen Petersen - det ansigt som de mange kunder hos Jan & Bo's Lystfiskershop i Roskilde har kendt i så mange år. Væggene er stadig lidt tomme, for Jørgen og eneejer Bo Vogelius er stadig ved at få skik på det nye lokale på Køgevej, hvor der senest var musikbutik, næsten lige over for Insp.\nLæs også: Kæde åbner to nye supermarkeder i år - og satser på endnu flere\nFlytningen er blevet en realitet, fordi Rema 1000 har udset sig hjørnet i Roskildevænget til en ny butik. Flytningen har ligget i kortene længe.\n- Vi så lokalet her og tænkte, at det kunne være fedt at komme ind til byen igen, forklarer Jørgen Petersen.\nJan & Bo startede i København, men åbnede i 1988 i Roskilde i det lille lokale på hjørnet af busparkeringspladsen, hvor der nu ligger frisør. Sidenhen rykkede de over i lokalet på hjørnet af Køgevej, hvor der i mange år lå en tæppeforhandler med konstant ophørsudsalg, inden turen gik ud til Roskildevænget.\n- Den er god nok. Vi har åbent. Folk skal jo have repareret deres ting, siger Jørgen Petersen, som har været ansat i butikken i næsten 30 år.\n- Jeg elsker at være her. Jeg fik jobbet, fordi jeg var lidt rapkæftet. Jeg kom ind i butikken som kunde. Der stod en anden kunde og ville have repareret et fiskehjul. Det måtte Jan afslå, men så sagde jeg fra køen, at det kunne jeg da godt lave. Så mente Jan og Bo, at jeg skulle have et arbejde, griner Jørgen Petersen, som ser på et fiskehjul, der netop er blevet indleveret.\n- Det skal lige have skiftet et kugleleje og smøres. Det er et hjul til 6000 kroner, så folk kommer med deres gode ting. Det er lidt som at være urmager, bilder jeg mig ind.\nDet nye lokale virker mindre end det tidligere lokale i Roskildevænget, men ifølge Jørgen Petersen er det kun 5-10 kvadratmeter mindre.\nJørgen Petersen gætter på, at der kommer flest kystfiskere, dernæst småbådsfiskere og så folk med glæde ved put and take-fiskeri. Som rosinen i pølseenden er der også en mindre gruppe medefiskere, som har hang til sudere, brasner og karper.\n- Vi må se, hvordan det kommer til at gå. Der er fine p-muligheder, og så tror vi på, at vi får lidt flere strøgkunder, siger Jørgen Petersen.