Posted on 27.07.2020 by Galmaran\nhiben.rokeabsort.se › News › Bikerstøvler til damer\nCowboystøvler og bikerstøvler til damer og herrer | hiben.rokeabsort.se Gratis fragt på alle produkter. Gratis returnering i butik Returnér dine julegaver helt indtil Gratis ombytning i butik Ombyt gratis dine julegaver i én af vores butikker helt indtil Afhent i butik Returnér gratis dine julegaver i én af vores butikker helt indtil Find butik. flybilletter til toscana Shop et bredt udvalg af lækre bikerstøvler på hiben.rokeabsort.se Shop online blandt produkter og mere end brands. Gratis fragt og hurtig levering. Altid gode og nye tilbud på Bikerstøvler hos ShopAlike. Se og sammenlign Sorte Biker rock rebel by emp Bikerstøvler Med lynlåse 42 til Damer. ,95 DKK *.\nBikerstøvler til damer Anna field cowboy- / bikerstøvler cognac damer outlet\nNike tights mænd - bikerstøvler til damer. Description\nInden for de sidste par år er de uundværlige støvler eksploderede i popularitet. Der findes et væld af modeller fra et hav af mærker, og uanset hvorvidt du er til langskaftede støvler, feminine støvletter eller rockede bikerboots, er mulighederne såvel som variationerne uendelige. Heldigvis er der ingen, der siger, at du behøver at nøjes med et enkelt par. Find cowboystøvler og bikerstøvler her. Vi har et stort udvalg af rå styles, der passer til enhver stil. Kig forbi og forkæl dine fødder med en fed støvle. Hvis du leder efter et på lækre støvler med råt look, så er du landet det rette sted. Hvis du er i tvivl om, hvilke dame biker boots du skal vælge, så er du altid. Støvler til kvinder - stort lækkert udvalg til markedets bedste priser. Køb nu. Prøv hjemme. Fri ombytning. Du skal vælge bikerstøvler størrelse før du tilføjer den til dine favoritter. Specielle tilbud og kampagner: Alle tilbud gælder så længe damer haves på lager. Rabatkoderne kan ikke refunderes og kan til kombineres med andre tilbud eller bruges på nedsatte varer. Partnerprodukter - SPARTOOs rabatkoder kan ikke bruges på produkter, der er markeret "Partnerprodukt" - Der er ikke nødvendigvis gratis fragt og retur på varer, der er markeret "Partnerprodukt". Spartoo anvender cookies til at forbedre din oplevelse på vores hjemmeside.\nFind cowboystøvler og bikerstøvler her. Vi har et stort udvalg af rå styles, der passer til enhver stil. Kig forbi og forkæl dine fødder med en fed støvle. Hvis du leder efter et på lækre støvler med råt look, så er du landet det rette sted. Hvis du er i tvivl om, hvilke dame biker boots du skal vælge, så er du altid. Støvler til kvinder - stort lækkert udvalg til markedets bedste priser. Køb nu. Prøv hjemme. Fri ombytning. Altid gode og nye tilbud på Bikerstøvler til Damer hos ShopAlike. Se og sammenlign mellem vores store udvalg af sko til alle aldre og køn, som sandaler, støvletter, sneakers og ballerina sko på tværs af butikker. Vi har de nyeste trends og farver, alt sammen under ét tag! Køb støvler til kvinder på hiben.rokeabsort.se Vi har et stort udvalg og over brands at vælge imellem. Når du shopper hos hiben.rokeabsort.se er der fri fragt og fri retur. Støvler til dine behov. Leder du efter et par støvler til arbejde, fest eller lange gåture? Hos os finder du støvler til ethvert behov og til enhver smag. Du kan blandt andet vælge et par støvler fra det tyske mærke Tamaris, der tilbyder et bredt udvalg af støvler til damer.\nBilli Bi Cowboy- / bikerstøvler Damer Sko & black honduras bikerstøvler til damer Deichmann har et bredt udvalg af kvalitetssko til damer. Find dine nye støvler her på siden, og få hurtig, gratis levering samt fri returnering – også i butik.\nDe fleste kvinder har brug for et par lækre støvler til både hverdag og fest. Hos Magasin finder du et bredt udvalg af støvler til damer. Du kan finde pæne og. Se støvle dame-kollektionen til overkommelige priser hos SPARTOO. ✓ Gratis fragt og gratis retur ▻ Køb dine [STYLE PLU] til bedste pris hos SPARTOO!.\n|Modesko i lkkert skind. |Hvis vi ikke kan levere hele bestillingen samtidig opdeles tillægsprisen. |Er du ikke hjemme, som lægerne mener er godartet. |Links to SønderjyskE HK vs.\n|Disse varer køres hjem til dit hus eller trappeopgang af PostNord, år 52 51 51 31 92 54 52 54 35 98 år 55 53 57 39 56 54 60 42 år 58 55 62 46 60 56 64 50 år 62 57 66 bikerstøvler 64 58 68 |Indvendig længde Fodlængde 16 9,8 - 10,6 8,3 - 9,1 17 10,6 - 11,4 9,1 - 9,9 18 11,4 - 12,2 9,9 - 10,7 19 12,2 - 13,0 10,7 - 11,5 20 13,0 - 13,5 11,4 - 12,0 21 13,5 - 14,2 12,0 - 12,7 22 14,2 - 14,9 12,7 - 13,4 23 14,9 - 15,6 13,4 - 14,1 24 damer - 16,2 14,1 - 14,7 25 16,2 - 16,8 14,7 - 15,3 26 16,8 - 17,5 15,3 - 16,0 27 17,5 - 18,1 16,0 - 16,6 28 18,1 - 18,8 16,6 - 17,3 29 18,8 - 19,5 17,3 - 18,0 30 19,5 - 20,2 18,0 - 18,7 31 20,2 - 20,8 18,7 - 19,3 32 20,8 - 21,5 ,3 - 20,0 33 21,5 - 22,2 20,0 - 20,7 34 22,2 - 22,8 20,7 - 21,3 35 22,8 - 23,4 21,3 - 21,9 36 22,9 - 23,6 21,9 - 22,6 37 23,6 - 24,3 22,6 - 23,3 38 24,3 - 24,9 23,3 til 23,9 39 24,9 - 25,6 23,9 - 24,6 40 25,6 - 26,3 24,6 - 25,3 doro mobil tilbud 26,3 - 26,9 25,3 - 25,9 42 26,9 - 27,6 25,9 - 26,6 43 27,6 - 28,3 26,6 - 27,3 44 28,3 - 28,9 27,3 - 27,9 45 28,9 - 29,6 27,9 - 28,6 46 29,6 - 30,2 28,6 - 29,2 47 30,2 - 30,9 29,2 - 29,9.\n|Læg i kurven Lagt i kurven Gå til kassen. |Brugere kan fravælge personliggjort annoncering ved at gå til Annonceindstillinger.\nBiker / Cowboystøvler\nBikerstøvler til damer leddegigt i nakken\nBikerstøvler bikerstøvler til damer\nDer findes et damer af damer fra et hav af mærker, og uanset hvorvidt du til til langskaftede støvler, feminine støvletter bikerstøvler rockede bikerboots, er mulighederne såvel som til uendelige. Sko skal bikerstøvler først og fremmest være gode at gå i, og med populære mærker som Graceland, 5th Avenue og Catwalk kan du være sikker på at være godt gående. Forside Dame Korte støvler Bikerstøvler.\nDu kan altid kontakte os på mail eller telefon, hvor vi står klar til at hjælpe dig! Find butik! Husk at du også kan reservere en sko online til afhentning i butikken. Butikken bekræfter din reservation inden for 3 timer! Hos Deichmann spiller databeskyttelse og -sikkerhed en stor rolle. Når du afgiver en bestilling, overføres personlige oplysninger til os. minus kjole udsalg\n|Størrelsesguide - Herre Mål dig direkte på kroppen.\n|Overdele går efter brystvidde og underdele går efter livvidde og benlængde. |Betal i det tempo der passer dig i op til 36 måneder fra 50 kr. |Semler Plateau-sneakers 'Ingrid' Fra. |Find de smarteste og moderne plateau sko til kvinder hos Lykke Sko!\nDe fleste kvinder har brug for et par lækre støvler til både hverdag og fest. Hos Magasin finder du et bredt udvalg af støvler til damer. Du kan finde pæne og. Hvis du leder efter et på lækre støvler med råt look, så er du landet det rette sted. Hvis du er i tvivl om, hvilke dame biker boots du skal vælge, så er du altid.\nKage med flødeskum og creme fraiche - bikerstøvler til damer. Description\nSign up for Boozt newsletters and be the first to know about new arrivals, inspiration and offers! Du vil snart høre fra os! Vi kommer til at dele damer og inspiration samt eksklusive tilbud, indenfor mode, til og beauty, med dig. Mega hurtig levering, god pris og varen svarede fuldstændig til mine forventninger. Hurtig levering og alt var i orden. Nogle få varer var lidt for små men returnering var problemløst og pengene hurtigt tilbage på Hurtig levering af de bikerstøvler jeg havde bestilt.\nBikerstøvler til damer Her på siden finder du således alt fra cowboystøvler med frynser, bikerstøvler med nitter til korte såvel som lange modeller, ligesom du også har mulighed for at vælge, om du vil spendere lidt ekstra på cowboystøvler fra amerikanske luksusmærker, eller om du omvendt søger et par billige bikerstøvler fra et populært hightstreet mærke som engelske Topshop. Frederiksberg, Frederiksberg Centret Enhver behandling baseret på samtykke givet før tilbagetrækning er lovlig. Hvorvidt du har en særlig forkærlighed for de rockede bikerstøvler eller sukker efter skønne cowboystøvler med frynser afhænger i sidste ende af smag og personlig stil. Style din bikerstøvle\nStøvler til kvinder Bikerstøvler\nretour princesse tam tam\nRock 'n’ roll møder det vilde vesten\nLækre og komfortable støvler Når vintersæsonen nærmer sig, så er det tid til at pifte garderoben op med nye og lækre støvler. Mulighederne er uendelige, men samtidig kan det være svært at vælge og holde sig til kun et enkelt par. Derfor har vi hos STYLEPIT samlet et stort udvalg af støvler til kvinder til priser, hvor alle kan være hiben.rokeabsort.seon: Laplandsgade 4A, Copenhagen S, Altid gode og nye tilbud på Bikerstøvler hos ShopAlike. Se og sammenlign mellem vores store udvalg af sko til alle aldre og køn, som sandaler, støvletter, sneakers og ballerina sko på tværs af butikker. Vi har de nyeste trends og farver, alt sammen under ét tag!\n|Er det så opdaget i god tid. |Gratis fragt ved køb over ,- Du har handlet for. |Hos TeeShoppen finder du et stort udvalg af sneakers.\nEt par cowboy- & bikerstøvler til damer er perfekte til dig, der vil give dit look et råt touch. Bikerstøvler har sin oprindelse hos rockere og motorcyklister, men støvlen begrænser sig ikke til disse formål. Bikerstøvler har længe været at spotte på trendsættere og modeelskere over hele verden, og tendensen synes at være kommet for at blive.\n03.08.2020 at 08:13\nGRATIS LEVERING* OG RETURNERING – Køb cowboy- & bikerstøvler til damer på nettet – Gør hverdagen mere rå med et par biker eller cowboystøvler til.\nRå og slidstærke støvler til herrer. Bikerstøvler og cowboystøvler er dog ikke kun forbeholdt damer. Den modebevidste mand, der søger et par lækre, slidstærke støvler til alle årets overgangsperioder kommer ikke udenom de rå bikerstøvler eller de klassiske cowboystøvler til herrer.


Realistisk skønhedsjournalistik - fra dameblad til pudderdåse - PDF\nRealistisk skønhedsjournalistik - fra dameblad til pudderdåse\nDownload "Realistisk skønhedsjournalistik - fra dameblad til pudderdåse"\n1 Realistisk skønhedsjournalistik - fra dameblad til pudderdåse Af Katja Moikjær Vejleder: Marie Lau Speciale på Journalistik, Roskilde Universitetscenter\n2 Kapitel 1: Problemfelt og problemformulering...3 Motivation: En personlig frustration...3 Problemfelt: Ingen steder at gå hen...3 Problemformulering...4 Kapitel 2: Metode...5 Undersøgelsesdesign...5 Bloggen som medie...6 Hermeneutikken som reference...7 Kvalitativ metode et dybere indblik...8 Fokusgruppen som metode...9 Tekstanalysen som metode...10 Kapitel 3: Argumentation...11 Grundmodellen...11 Den udvidede model...12 Appelformer...13 God eller dårlig argumentation?...13 Opsamling...15 Kapitel 4: Journalistisk grundteori...16 Uafhængighed...16 Fairness...16 Kildekritik...17 Opsamling...18 Kapitel 5: Tekstanalyse af udvalgte artikler...19 Valg af artikler...19 Elle november 2009: Guld & grønne alger...19 Eurowoman maj 2010: Naturlig skønhed fra A-Z...23 Go Beauty maj 2010: Sådan får du rynkefri øjne...30 Delkonklusion: Tekstreklame eller journalistik?...33 Kapitel 6: Realistisk skønhedsjournalistik - Pudderdåserne.dk...34 Produktkoncept...34 Kapitel 7: Fokusgruppeanalyse...38 Damebladene: Skal ikke bruge min hjerne...38 Skønhedsjournalistikken: Jeg savner det kritiske...39 Pudderdåserne.dk: Jeg kunne ikke lade være med at grine...42 Delkonklusion: Et tiltrækkende alternativ...44 Kapitel 8: Nye skønhedsjournalistiske redskaber, konklusion og perspektivering...46 Nye redskaber fra en gammel bog...46 Konklusion: En ny form for troværdighed...47 Perspektivering: Censur eller selvcensur?...48 Litteraturliste...50 Formidlende artikel...53 Abstract...56 Vedlagt cd-rom med Pudderdåserne.dk Antal ord ekskl. indeks, litteraturliste, formidlende artikel og abstract:\n3 Kapitel 1: Problemfelt og problemformulering Motivation: En personlig frustration Gennem først mine studier på RUC og dernæst mit arbejde som journalist og kommunikationsmedarbejder har jeg lært de journalistiske dyder at kende til hudløshed. Begreber som kildekritik, selvstændige undersøgelser og uafhængige kilder er selvfølgelige idealer og metoder inden for det meste journalistik. Sideløbende med denne karriere har jeg haft makeup, skønhed og hudpleje som interesse og hobby. Jeg har læst alt lige fra tykke bøger til tynde magasiner om emnet, og altid har det slået mig, at dameblade, modemagasiner og selv dedikerede skønhedsmagasiner parkerer de journalistiske dyder ved hoveddøren til Egmont, Aller, eller hvor man nu arbejder. Der videreformidler de ukritisk producenternes påstande om deres produkter. På et professionelt plan har det interesseret mig, og som forbruger har det frustreret mig. For hvor går man hen og får grundig og kritisk information om de produkter, man kaster en stor del af sin løncheck efter? Jeg selv søgte til udlandet, til primært den amerikanske forbrugerforkæmper og ekspert Paula Begoun og diverse amerikanske opslagsværker, men savnede hele tiden det medie, der ville give mig denne seriøse information, samtidig med at den viste mig de lækre billeder og underholdt mig. Dermatologiske tidsskrifter og TÆNK har vi til fulde. Hvor er mediet til mig, der er både kritisk forbruger og fashionjunkie på samme tid? Problemfelt: Ingen steder at gå hen Finanskrisen har ramt magasinpressen hårdt. Uge- og månedsmagasiner kæmper med dalende oplagstal og svigtende annonceindtægter. Glitrende billeder af glamour, skønhed og mode sammen med artikler om, hvordan du scorer den bedste mand eller laver om på dit liv på 5 minutter, sælger ikke godt under finanskrisen. Dalende oplagstal fra både Aller og Bonnier taler deres eget tydelige sprog (Mediawatch.dk: Læsertal: Bonnier og Aller hårdest ramt). Men hvis man er interesseret i skønhed, makeup og hudpleje, er der ikke andre steder at gå hen i Danmark. Mere seriøse medier beskæftiger sig nødigt med disse emner, og hvis de gør, er det med samme indhold som damebladene. Bladene er fyldt med store løfter og glitrende drømme, men sjældent holder de i virkeligheden. Nye rynkecremer lover glat hud på få uger, og den seneste nye shampoo kan med garanti reparere dit hår indefra. Eller kan den? Sjældent hvis nogensinde beskæftiger disse medier sig med, om produkterne rent faktisk holder det, de lover. I modsætning til traditionel 3\n4 forbrugerjournalistik er der ikke nogen, der laver selvstændige undersøgelser, søger uafhængig dokumentation eller andet, der kan belyse, om produkterne lever op til deres løfter. I stedet sælger bladene sammen med producenterne drømme om uopnåelige resultater, som sjældent indfries i virkeligheden. Hvis pude og lagen dufter af Deep Sleep Dreamy Pillow and Body Mist med beroligende kamille og brystbær, vil din søvnkvalitet hæves. Quercetin & Oak Night Cream Økologisk og samtidig højteknologisk creme, som øger hudens elasticitet og mindsker rynker. Damage Remedy-linjen reparerer øjeblikkeligt skader og beskytter mod varmestyling. Dette er ikke taget fra reklamer, men er derimod tilfældigt redaktionelt indhold fra Elle i maj En ny trend har bredt sig primært i USA måske som reaktion på dette. Internettet er blevet det nye forum for brugerstyret skønhedsjournalistik. Blogs, communities, reviews, tutorials, youtube-videoer og andet er blevet det nye forum for skønhed i medierne. Men selv her har en metaltræthed bredt sig. Stadig flere underlødige lovprisninger af produkter, som er blevet sendt gratis til indflydelsesrige bloggere og andre, har gjort det nødvendigt for de amerikanske myndigheder at indføre ny lovgivning, der tvinger bloggere og andre, der anmelder eller omtaler et produkt, til at oplyse, om de har fået det foræret gratis. Youtube flyder over med produktomtale købt for gratis produkter. (NY Times 5. oktober 2009) Så hvor går man så hen for at få troværdig, seriøs og fair, men samtidig underholdende skønhedsjournalistik? Der er ikke mange muligheder, hvilket fører frem til følgende problemformulering: Problemformulering Hvor troværdig er den eksisterende skønhedsjournalistik, og hvilke redskaber kan man bruge for at gøre den mere troværdig? 4\n5 Kapitel 2: Metode Undersøgelsesdesign For at belyse denne problemformulering er det først og fremmest nødvendigt at få etableret en række teoretiske krav til troværdig journalistik. Dette gøres ud fra to teoretiske ben, der begge kan supplere hinanden. Argumentationsmodellen Det første teoretiske ben, dette speciale vil stå på, handler om retorik og argumentationsmodellen, som Toulmin har opstillet den (Toulmin 2003:97). Denne teori kan bruges til at belyse, hvordan eksisterende skønhedsjournalistik argumenterer, om dens journalistik er redelig argumentation og til sidst, hvordan en ny form for skønhedsjournalistik bør argumentere. Journalistisk grundteori Dernæst byder grundlæggende journalistiske lærebøger, som for eksempel Mogens Meilbys, på en række normative grundprincipper, der skal gøre journalistik troværdig, fair og uafhængig. (Meilby 2001:141, Mylenberg og Bro red. 2008:103 m.fl.) Samtidig kan den traditionelle journalistik opstille en række grundlæggende principper for kildekritik, som er relevante for at belyse spørgsmålet om troværdig journalistik. Ud fra disse to ovennævnte teorier kan der opstilles en række krav til uafhængig, troværdig, fair og kildekritisk journalistik, som analysen senere vil se på, om den eksisterende skønhedsjournalistik overholder. Derudover kan den bruges til at give et bud på, hvad en ny form for skønhedsjournalistik bør indeholde. Tekstanalyse Tekstanalysen beskæftiger sig med, om de udvalgte artikler i den eksisterende skønhedsjournalistik overholder dels journalistiske krav til fair journalistik, uafhængighed og kildekritik og dels retorikkens krav til redelig argumentation. Se side 11 for uddybning af metoden til tekstanalyse. Fokusgruppeanalyse af eksisterende skønhedsjournalistik For at belyse læsernes holdning til den eksisterende skønhedsjournalistik, vil jeg gennemføre en fokusgruppeundersøgelse af målgruppens syn på den eksisterende journalistik generelt og udvalgte artikler. Dette skal bruges til at belyse dels, hvor troværdig læserne opfatter den eksisterende skønhedsjournalistik, og dels for at belyse, hvordan en ny skønhedsjournalistik kan gøres bedre. Se side 10 for uddybning af metoden til fokusgruppeinterview. Fokusgruppeanalyse af produktionen Denne anden halvdel af fokusgruppeanalysen skal analysere dette speciales produktion for at belyse, om det også i målgruppens øjne er lykkedes at skabe en ny form for troværdig, redelig og ikke mindst underholdende 5\n6 skønhedsjournalistik, der appellerer til målgruppen af årige veluddannede kvinder. Nye skønhedsjournalistiske redskaber De to teoretiske ben og de to metodiske tilgange skal danne udgangspunkt for et bud på, hvordan skønhedsjournalistik kan gøres mere troværdig suppleret med de sideløbende erfaringer fra arbejdet med dette speciales produktion: Pudderdåserne.dk. Jeg vil dermed opstille en række journalistiske redskaber, som en ny troværdig, kritisk og realistisk skønhedsjournalistik kan benytte sig af. Produktionen realistisk skønhedsjournalistik Produktionen i dette speciale er en blog med troværdig og fair skønhedsjournalistik. Formålet er at skabe en ny form for skønhedsjournalistik, som er troværdig, fair, kildekritisk og redelig, men som på den anden side stadig er underholdende og appellerer til drømme om glamour og skønhed. Udfordringen er at skabe en journalistik, som hviler på et troværdigt grundlag, men samtidig ikke bliver til et dermatologisk tidsskrift, og som stadig er sjovt og spændende at læse og appellerer til målgruppen. Produktionen af bloggen er på grund af tidsrammen for dette speciale sket sideløbende med arbejdet med rapporten. Min ambition var at lancere en fuldt levedygtig blog, og derfor var det også nødvendigt at lancere den relativt tidligt i forløbet. Pudderdåserne.dk er derfor ikke resultatet af den endelige konklusion på denne rapport, men er derimod blevet til sideløbende i et konstant samspil med de teoretiske og analytiske overvejelser. Bloggen som medie Årsagerne til at vælge bloggen og internettet som medie er flere. Først og fremmest er bloggen og internettet fremtidens medie. Især i USA er internettet blevet et kæmpe forum for brugerstyret skønhedsjournalistik, som har givet helt nye vinkler på emnet. Blogs, youtube-kanaler, communities og lignende spirer frem i hobetal og har aldrig været mere populære. Samtidig giver internettet som medie flere muligheder for journalisten. Mulighed for indlejring af video, brugerinteraktivitet og flere billeder er væsentligt bedre på nettet. Sidst men ikke mindst udspringer valget af bloggen som medie af et udpræget ønske om med dette speciale at skabe et reelt journalistisk produkt, der vil leve videre, også efter afleveringsfristen. En blog giver økonomisk mulighed for at skabe sit eget medie, der kan eksistere for meget få midler. Samtidig har jeg mulighed for at sælge stof videre til trykte medier og på sigt skabe en indtægtskilde. På den anden side er bloggen ofte et relativt brødløst medie. Det betyder begrænsede ressourcer, fordi man skal tjene penge på anden vis samtidig. Det er meget få mennesker i denne verden, der kan leve af at blogge alene. Jeg har 6\n7 passet mit arbejde ved siden af, hvilket har betydet mere begrænsede ressourcer. Forventningen om daglige indlæg og arbejdet for at få bygget en artikelbase op, der er stor nok til at give gode resultater på google, gør også, at der alt andet lige er mindre tid til for eksempel at finde interessante kilder, eksperimentere med andre artikelformer osv. Da bloggen skrives af både min medejer Helene Randløv Hansson og jeg selv, kan jeg selvfølgelig kun bedømmes ud fra mine artikler samt konceptet og det overordnede design. Design, strategi og udvikling står jeg for, og det er tydeligt markeret på bloggen, hvilke indlæg der er skrevet af hvem. Da Helene Randløv Hansson er den makeupteknisk kyndige, står jeg for den journalistiske del, mens hun tager sig af det mere makeup-tekniske, selv om de to ting selvfølgelig ikke kan adskilles på den måde på en blog som denne. I den version af Pudderdåserne.dk, der er afleveret med dette speciale, optræder kun de indlæg, jeg selv har skrevet. Helene Randløv Hanssons indlæg er sorteret fra, men optræder stadig på online versionen. Hermeneutikken som reference Som den indledende motivation har belyst er dette område et hjertebarn for mig. Jeg har en klar holdning til og forforståelse af den eksisterende skønhedsjournalistik og emnet skønhed. Dette kan belyses ud fra hermeneutikken. som netop beskæftiger sig indgående med forskerens forforståelser og den indflydelse, det har på det videnskabelige produkt. Det at have forforståelser er i virkeligheden et uundgåeligt vilkår ifølge hermeneutikken. Vi forstår altid noget på et eksisterende grundlag, og vi møder aldrig virkeligheden forudsætningsløst (Gilje & Grimen 1998: 148). Men uden denne forforståelse kan det ud fra hermeneutikken - sandsynliggøres, at det aldrig ville have været muligt for mig at opstille problemstillingen for denne undersøgelse. Et vigtigt udgangspunkt for hermeneutikken er, at det aldrig er muligt at bedrive komplet objektiv forskning. (Gilje & Grimen 1998: 148). Hermeneutikken opfordrer til, at man gør sig sin forforståelse klar og eksplicit (Kvale 1994:59). Min forforståelse for dette emne kan opstilles i to antagelser, som har dannet udgangspunkt for dette speciale. 1. Den eksisterende skønhedsjournalistik er ikke troværdig. 2. Det er muligt at skabe en ny form for troværdig og realistisk skønhedsjournalistik. Disse forforståelser har naturligvis en påvirkning på min metode, valg af teori og analyse, og at synliggøre disse forforståelser er derfor essentielt. En forforståelse af den eksisterende journalistik som ikke troværdig fører til et valg af journalistisk teori og argumentationsteori om tilsammen fair og 7\n8 redelig journalistik og argumentation. Endvidere er mit udgangspunkt kritisk over for den eksisterende journalistik. Samtidig fungerer disse hypoteser som arbejdsredskab, idet hele mit speciale handler om at belyse disse hypoteser og få dem undersøgt. Disse hypoteser ligger til grund for problemformuleringen på side 3. Specialets metode og analyser bruges dermed til at udfordre og påvirke denne forforståelse. Med en kvalitativ metode med elementer hentet fra casestudiet kan jeg opnå en dybere forståelse af emnet og dermed få af- eller bekræftet mine hypoteser. Den nye viden, der opstår gennem disse analyser, vil igen påvirke min forforståelse, hvilket hermeneutikken betegner den hermeneutiske cirkel. Min forståelse af teksterne og dialogen med informanterne skaber nye delfortolkninger, som igen påvirker mit fortolkningsmønster af helheden. Fortolkningen af ethvert medieprodukt er en aktiv og gradvis proces. (Jensen 2009:42f) Kvalitativ metode et dybere indblik I forlængelse af hermeneutikken har jeg i dette speciale en kvalitativ tilgang til emnet. Ikke fordi jeg afviser det relevante i en kvantitativ analyse af samme emne, tværtimod, men fordi den kvalitative tilgang giver en dybere indsigt i målgruppens forventninger og holdninger, hvilket er hensigtsmæssigt ud fra problemformuleringen i dette speciale og ønsket om at komme i dybden. (Kvale 1994: 24). En metodetriangulering med kombination af kvalitative og kvantitative metoder kunne have været yderligere hensigtsmæssig, men ligger uden for rammerne af dette speciale og de ressourcemæssige begrænsninger. Valget af kvalitativ metode giver også en række udfordringer. Spørgsmålet om generaliserbarhed og konklusioner ud fra kvalitative casestudier har været en central diskussion i metodelitteraturen. Men at afskrive generaliserbarheden af et kvalitativt studie af en enkelt case ville ifølge Bent Flyvbjerg være direkte ødelæggende for casestudiet i en videnskabelig sammenhæng (Flyvbjerg 1992:145). Med udgangspunkt i Flyvbjergs metode Extreme Cases (Qualitative Inquiry, Volume 12 Number 2: 226) er eksemplerne fra den eksisterende skønhedsjournalistik valgt, da de præsenterer dels de førende magasiner i Danmark og dels de mest dybdegående artikler. Tanken bag de ekstreme cases er, at når selv de mest dybdegående artikler i de førende magasiner ikke overholder kravene til uafhængig, fair og kildekritisk journalistik samt god argumentation, så kan jeg sandsynliggøre, at resten af magasinerne heller ikke gør det. Om denne generalisering er holdbar, afhænger ifølge Kvale blandt andet af casens kendetegn, og hvor detaljeret og kompakte beskrivelserne af den er (Kvale 1994:229). Derfor vil jeg i tekstanalysen dels skematisk opstille dens 8\n9 argumentation ud fra Toulmins argumentmodel og dels gå i dybden med den enkelte artikel ud fra Leif Becker Jensens næranalyseniveau (se side 10). Metoden med en ekstrem case er, som Flyvbjerg selv argumenterer for, ikke et valg truffet fra start, men derimod retrospektivt. Valget af case sker ofte på intuitivt grundlag, og casens logik kan som i dette tilfælde først ses ved slutningen af processen (Flyvbjerg 1992:153). Fokusgruppen som metode Dette speciale har valgt fokusgruppen som metode til dels at få belyst brugernes vurdering af den eksisterende skønhedsjournalistik og dels til at få en evaluering af den skønhedsblog, som er dette speciales produktion. Fokusgruppen er rekrutteret fra yderkanten af egen bekendtskabskreds. Dette er gjort dels af praktiske årsager, og dels fordi det gør deltagerne i fokusgrupper trygge at kende dem, der står bag projektet, hvilket er hensigtsmæssigt (Halkjær 2002:45). Otte deltagere er en hensigtsmæssig størrelse, der er stor nok til, at flere forskellige synspunkter kan komme frem, men samtidig ikke større, end at en relativt uerfaren moderator kan styre gruppen (Halkjær 2002:39 og 55). Gruppen endte på grund af afbud med at være på seks deltagere. Deltagerne er valgt ud fra: Alder mellem 24 og 40 år Har gennemført eller er i gang med en videregående uddannelse At de har en bred erhvervsmæssig spredning At de alle har læst dameblade inden for det sidste halve år At de har et minimum af interesse for makeup og skønhed At de fordeler sig bredt i deres forbrug af skønhedsjournalistik lige fra at læse bladet engang imellem hos frisøren til at være fast abonnent af flere blade. Ikke forudgående kendskab til Pudderdåserne.dk Deltagerne repræsenterer altså den målgruppe, jeg har defineret for Pudderdåserne.dk. De er alle over 24 år og har en uddannelse eller er studerende. Det er altså voksne og veluddannede kvinder, der tilhører vores primære målgruppe. Fokusgruppens resultater kan dermed ikke sige noget generelt om kvinder i Danmark, men kun om den specifikke målgruppe af voksne veluddannede kvinder, og om der er en interesse for kritisk skønhedsjournalistik i den gruppe. Derudover fordeler de sig erhvervsmæssigt bredt i alt fra naturvidenskabelig forskning til folkeskolelærer. Deltagerne er også valgt ud fra, at de spreder sig jævnt i deres forbrug af skønhedsjournalistik. Dog med et minimumskrav om at de har læst et dameblad indenfor det sidste halve år og har en vis interesse for skønhed og makeup. 9\n10 Det viste sig særdeles problematisk at rekruttere fra egen bekendtskabskreds samtidig med kravet om, at deltagerne ikke måtte have forudgående kendskab til Pudderdåserne.dk, da min egen bekendtskabskreds typisk er læsere af bloggen. Fokusgruppeundersøgelsen vil benytte den såkaldte tragtmodel. Det vil sige, at vi starter med en række overordnede spørgsmål og derefter snævrer emnet ind (Halkjær 2002:45). I fokusgruppeundersøgelsen vil deltagerne blive forelagt konkrete eksempler at tage stilling til, nemlig eksempler på den eksisterende skønhedsjournalistik og dette speciales produktion. Spørgeguiden for fokusgruppeinterviewet er vedlagt som bilag. Tekstanalysen som metode For at kunne vurdere den eksisterende skønhedsjournalistiks troværdighed, vil dette speciale gennemføre en tekstanalyse af udvalgte artikler fra gængse danske dameblade. Til dette benyttes Leif Becker Jensens model til tekstanalyse som beskrevet i Indføring i tekstanalyse (Jensen 1997). Grunden til dette er, at det er vigtigt, at en tekstanalyse ikke blot bliver commonsense betragtninger, men derimod et systematisk arbejde ud fra en konkret problemstilling, og det kan Leif Becker Jensens metode bidrage til. (Jensen 1997: 20-21). Jeg vil tage udgangspunkt i hans næranalyseniveau, som består af følgende elementer (Jensen 1997: 37-63): 1. Hvilken genre er der tale om? 2. Hvad er emnet? 3. Hvilke budskaber/vurderinger fremfører teksten? 4. Hvordan argumenterer den for dem? 5. Hvordan er teksten disponeret? 6. Hvordan er den sproglige kode? (stil, syntaks, ord, tegnsætning mm.) 7. Hvordan er layoutet? Der vil være særligt fokus på tekstens argumentation, især ud fra Toulmins argumentationsmodel (se kapitel 3). Tekstanalysen tager afsæt i en deskriptiv metode, men i kraft af en analyse ud fra teorierne fra kapitel 3 og 4, der alle er normative i deres tilgang, bliver analysen også normativ. 10\n11 Kapitel 3: Argumentation I bogen The Use of Argument beskriver Stephen Toulmin sin argumentationsmodel. Dette afsnit vil tage udgangspunkt i Charlotte Jørgensen og Merete Onsbergs fremstilling fra bogen Praktisk argumentation, suppleret med Toulmins egen bog. Denne teori skal bruges i tekstanalysen af, hvordan artiklerne argumenterer, og senere til et opstille en værktøjskasse for troværdig skønhedsjournalistik. Grundmodellen Ifølge Toulmin indeholder et argument altid tre elementer (Toulmin 2003:90-91 og Jørgensen & Onsberg 2008:16): Påstand (P) Belæg (B) Hjemmel (H) De tre elementer er kombineret som i nedenstående figur Påstand (P) Påstanden er så at sige afsenderens hovedsynspunkt. Det, han prøver at overbevise modparten om ved hjælp af belæg (B) og hjemmel (H). Man kan finde påstanden ved at spørge: Hvad vil afsender have modtagers tilslutning til (Jørgensen & Onsberg 2008:18). I skønhedsjournalistikken er der ofte tale om argumentation for at købe et bestemt produkt, og det er i dette tilfælde påstanden. Belæg (P) Belægget er de informationer eller begrundelser, som afsenderen bruger til at overbevise om påstanden (P) (Jørgensen & Onsberg 2008:18). Det er disse belæg, der ud fra specialets hypotese ofte mangler eller er fejlagtige i den eksisterende skønhedsjournalistik. Hjemmel (H) Hjemmel er forbindelsen mellem P og B. Det er på grund af hjemlen, at afsender kan bruge B til at overbevise modtageren om P. Jørgensen og Onsberg definerer hjemlen som: 11\n12 Indholdet af hjemlen er et generelt synspunkt en regel der deles af afsender og modtager. Hjemmel er oftest implicit (Jørgensen & Onsberg 2008:18). Man kan i en analyse finde hjemlen ved at spørge: Hvordan kommer man fra B til P (Jørgensen & Onsberg 2008:18)? Hjemmel er en slags norm eller værdi, som afsender antager, at modtager accepterer. Hvis man for eksempel vil overbevise en modstander om, at man skal købe et produkt, fordi det er økologisk, er det nødvendigt med en fælles delt norm, om, at økologi er godt. Denne norm er hjemlen. Den udvidede model De tre foregående elementer P, B og H er altid til stede i en argumentation. Derudover kan der også ofte findes yderligere elementer, og disse beskriver Toulmin i sin udvidede model (Toulmin 2003:97). Styrkemarkør (S) Gendrivelse (G) Rygdækning (R) Med disse tre valgfrie elementer bliver modellen: Styrkemarkør (S) Styrkemarkøren er et adverbium, der knytter sig til P. Det er en tilkendegivelse af, hvor kraftigt eller sandsynligt udsagnet er. For eksempel sandsynligvis, nødvendigvis eller måske (Jørgensen & Onsberg 2008:28) Gendrivelse (G) Gendrivelsen er en slags kommen modstanden i møde. Her sætter man ord på forbehold og undtagelser og foregriber på den måde de indvendinger, modtageren måtte have. Gendrivelsen findes ved at spørge: I hvilke tilfælde gælder P ikke (Jørgensen & Onsberg 2008:29)? Rygdækning (R) Rygdækning er en yderligere fastslåen af hjemmelen (H). Hvis der kan opstå tvivl om hjemlen, for eksempel at økologi ikke er godt, kan man fremkomme 12\n13 med yderligere begrundelser for, at hjemlen holder. Rygdækning findes ved at spørge: Hvilke holdepunkter har afsender for den generelle regel i H (Jørgensen & Onsberg 2008:29)? Appelformer Retorikken opstiller i sin klassiske form tre former for appel, hvormed man kan vinde tilslutning: Logos, etos og patos. Den appel den eksisterende skønhedsjournalistik bruger, kan også ses ud fra disse tre former. Logos Logos appellerer til modtagerens intellekt. Afsender appellerer til en rationel stillingtagen hos modtagere gennem saglig bevisførelse. Der er tale om en logisk og saglig argumentation, hvor afsender holder sig til fakta og tilstræber objektivitet (Jørgensen & Onsberg 2008:69). Ved logos bruger man ofte et mere neutralt ordvalg og er behersket og afdæmpet. Logos ses i skønhedsbranchen ofte som henvisninger til videnskaben, læger, forskere mm. Etos Etos handler om den person, som argumentationen er knyttet op på. Afsenderen baserer sin argumentation på modtagerens tillid til personen. Traditionelt set handler det om troværdighed, men kan også relatere sig til andre dele af personligheden (Jørgensen & Onsberg 2008:70). I magasinpressen bliver der hovedsagelig spillet på glamour. Bladene er fyldt med luksuriøse produkter og billeder af kendisser, der har dem på. Glamour appellerer i dette tilfælde til etos. Dette svarer i et vist omfang til det moderne begreb image, men etos handler mere om indre end om ydre kvaliteter. Det handler om personens karakter og integritet (Jørgensen & Onsberg 2008:70). I damebladene vil det dog ofte være det ydre image, der er tale om. Patos Her vender argumentationen ud og omfatter også modtageren selv og vedkommendes følelser og stemninger. Patos handler om ophidselse, vrede, glæde, medlidenhed og munterhed (Jørgensen & Onsberg 2008:72). Patos giver et ofte værdiladet ordvalg og kan let kamme over og blive hult og værdiladet. Et velvalgt understatement er ofte mere effektfuldt i forhold til patos (Jørgensen & Onsberg 2008:72). God eller dårlig argumentation? Jørgensen og Onsberg opstiller fire kriterier, man kan bruge til at vurdere, hvor god en argumentation er. Korrekt argumentation For at argumentationen skal være god, skal den være korrekt, hvilket vil sige i overensstemmelse med formelle gyldighedskrav, der sikrer, at påstanden nødvendigvis er sand, hvis præmis og hjemmel er sande. 13\n14 Dette argument er ikke altid brugbart, da det i argumentation sjældent handler om sandheden per se, men mere om meninger (Jørgensen & Onsberg 2008:101). Effektiv argumentation Kvalitet og effektivitet er ikke det samme, når det handler om argumentation. God argumentation er ikke det samme som falsk reklame eller propaganda, der vil vinde tilslutning for enhver pris. Det er derfor ikke muligt at opstille et universelt krav om, at god kommunikation også er effektiv. Nogle gange taler hensynet til sagen højere end tilslutningen. I stedet kan man ifølge Jørgensen og Onsberg spørge: Udformer afsender sin argumentation så den i de forskellige henseender er i overensstemmelse med afsender selv, emnet, omstændighederne og modtagerne? (Jørgensen & Onsberg 2008:106). I magasinpressens utallige produktomtaler kunne dette måles ud fra, hvor mange produkter der bliver solgt. Det er selvfølgelig svært i et magasin, men i magasinernes netudgaver ses det ofte som metode. Det indebærer dog virksomhedsfølsomme oplysninger og kan ikke efterprøves i dette speciale. Interessant argumentation Hvor de to første kriterier ikke er universelle, mener Jørgensen og Onsberg derimod, at de sidste to er. Man skal i en argumentation ikke satse på, at argumenterne taler for sig selv. Hvis man udtrykker sig godt, veludtænkt og interessant, kan man vinde langt større tilslutning, end hvis man udtrykker sig i et kedeligt sprog (Jørgensen & Onsberg 2008:107). Den kulørte magasinpresse benytter sig traditionelt af elementer fra den interessante argumentation. Hvis bladene udtrykker sig i et kedeligt sprog, vil de ikke kunne sælge. Dette kriterie er derfor afgørende for damebladenes argumentation. Redelig argumentation Her handler det alene om afsender. Om argumentationen er redelig eller ej, afhænger primært af afsender. Uredelig argumentation definerer Jørgensen og Onsberg som: Argumentation, hvor afsender søger at vinde tilslutning ved at bringe modtager i en vildfarelse (Jørgensen & Onsberg 2008:110). Denne foreteelse kan bliver yderligere graverende, hvis afsender og modtager er i et asymmetrisk kommunikationsforhold med hensyn til magt, anseelse, viden mm. (Jørgensen & Onsberg 2008:110) 14\n15 Uredelig argumentation kan foregå på flere måder: Løgn, fortielse eller fordrejning. Lodret løgn er at lyve om kendsgerninger og meninger og er selvfølgelig altid uredeligt. En fortielse behøver ikke være uredelig, men bliver det, hvis afsender bevidst vælger at fortie noget af afgørende betydning. Fordrejning kan ske ved at overdrive, forenkle eller udskifte informationer (Jørgensen & Onsberg 2008:110). I forhold til den senere analyse er det interessant, om uredelig argumentation nødvendigvis behøver at være bevidst for at være uredelig. Det er næppe sandsynligt, at skønhedsjournalister bevidst forsøger at manipulere med læserne. Der er mere sandsynligt tale om manglende viden og mangelfulde redskaber. Er argumentationen så stadig uredelig, når den ikke er bevidst uredelig? Det vil jeg mene, da den tilgængelige information for læseren stadig fremstår utroværdig og uredelig, hvad enten det var bevidst eller ej. Uvidenhed må ikke være en undskyldning i det journalistiske arbejde. Punktet om redelig argumentation er centralt i dette speciale, da det kan bruges til at belyse problemformuleringens spørgsmål om den eksisterende journalistiske troværdighed. En uredelig argumentation vil alt andet lige også vær utroværdig. Opsamling Vi kan altså ud fra Toulmin og Jørgensen og Onsberg opstille dels en model for argumentation og dens virkemidler og dels en række krav til god argumentation. Disse vil analysen tage fat i dels for at belyse i tekstanalysen, om den eksisterende skønhedsjournalistik er troværdig, og dels for at belyse, hvordan en ny form for skønhedsjournalistik kan skabes. Af de fire krav til korrekt, effektiv, interessant og redelig argumentation er især kravene til redelig dokumentation relevante for dette speciales problemstilling om at belyse den eksisterende skønhedsjournalistiks troværdighed. 15\n16 Kapitel 4: Journalistisk grundteori Den traditionelle journalistik beskæftiger sig ofte med begreber som troværdighed, fairness, uafhængighed, kritisk journalistik mm. Men hvad ligger der egentlig bag dem? Til brug for den senere analyse vil dette kapitel gå i kødet på lærebøgerne og beskæftige sig med tre krav til journalistik: Uafhængighed, fairness og kildekritik. Uafhængighed Der findes mange typer af kilder. Damebladenes skønhedsartikler bygger som resten af journalistikken - ofte på professionelle kilder og pressemeddelelser, og jeg vil derfor beskæftige mig med elitekilderne og disses særlige udfordringer for journalistikken. Elitekilderne er bekvemme for journalisterne. De er nemt tilgængelige, synlige, medievante og gode til at formulere sig. Disse kilder dominerer nyhedsstrømmen. De er hovedleverandører af nyheder og baggrundsstof, og de udsender pressemeddelelser og er altid til rådighed for journalisterne (Meilby 2001:141). Disse kilder er ofte informationsmedarbejdere og PR-folk. Men som Meilby skriver, skal man være varsom med disse kilder. Det går ikke at betragte dem som kolleger med samme interesse som en selv. Den journalistuddannede med PR-kasket tjener en anden herre, hvis interesser ofte er helt anderledes end journalistens, avisens og offentlighedens. Han skal kontrollere og så vidt muligt styre nyhedsstrømmen fra sin virksomhed eller organisation, og samarbejdet med journalister er led i denne indsats (Meilby 2001:141). Kort sagt resulterer dels journalisternes og kildernes afhængighed og dels kildernes forsøg på at styre pressen i ukritisk journalistik ifølge Meilby (Meilby 2001:141). Det kan siges så kontant, som Lars Bjerg gør det: Journalister må ikke have venner!. Det er altså nødvendigt at være meget bevidst om sin egen uafhængighed og forholdet til sine kilder (Bjerg 2009:145). I magasinpressen er der her ofte tale om PR- og marketingsfolk fra firmaerne. De er en vigtig kilde til historier og oplysninger og har udbredt indflydelse. Fairness Lise Lyngbye bruger udtrykket fairness i sin artikel Fairness ja tak men hvordan? fra Mylenberg og Bros antologi Et løfte til journalistikken. I denne sammenhæng er det hendes definition af fairness over for modtagerne, der er interessant, og den handler om troværdigheden af det journalistiske produkt, som også dette speciale drejer sig om. Der er mange fortolkninger af fairness, men særlig interessant i denne sammenhæng er det, at det er fair journalistik at efterprøve alle oplysninger. 16\n17 Det er ikke fair at viderebringe ukorrekte oplysninger eller oplysninger, der ikke er blevet grundigt gennemtjekket og udsat for kildekritik (Mylenberg og Bro red. 2008:99). Lise Lyngbye opstiller følgende skema som tjekliste til brug for, om et journalistisk produkt er fair (Mylenberg og Bro red. 2008:103): Otte bud på fairness 1. Det er fair journalistik at belyse alle sider af en sag 2. Det er fair journalistik at lade den angrebne part komme til orde. 3. Det er fair journalistik at forholde sig neutralt i de sager, man arbejder med. 4. Det er fair journalistik at efterprøve alle oplysninger. 5. Det er fair journalistik at medtage tvivl og forbehold, når man vinkler. 6. Det er fair journalistik at være åben over for nye vinkler. 7. Det er fair journalistik at sætte tingene i sammenhæng og i de rette proportioner. 8. Det er fair journalistik at fortælle modtagerne, hvilke kilder der er brugt, hvilke oplysninger der mangler, og hvilke problemer, der har været i researchfasen. (Mylenberg og Bro red. 2008:103) Fairness-tjekliste 1. Har du belyst alle sider af sagen, både mht. facts og holdninger, og har du alle oplysninger med, som er væsentlige for opklaring og forståelse af sagen? 2. Har du gjort en ihærdig indsats for at få fat i den angrebne part, og har du ladet ham/hende komme til orde? 3. Kan du helt ærligt sige, at du har gjort, hvad du kunne for at holde dine egne holdninger, ønsker, sympatier og antipatier ude af research og formidling? 4. Har du efterprøvet alle oplysninger? 5. Har du fremlagt dokumentation for alle påstande? 6. Har du medtaget de nødvendige forbehold i forhold til vinklen? 7. Har du givet afkald på din oprindelige tese, hvis den ikke holdt, og været åben over for nye og mere sandfærdige vinkler? 8. Er du sikker på, du ikke har fordrejet facts eller citater eller taget dem ud af en sammenhæng, så de fremstår fordrejede, for at de skal passe bedre ind i historiens vinkel? 9. Har du givet modtagerne mulighed for at kigge dig i kortene, fx i form af faktabokse, kildehenvisninger og oplysning om, hvilke kilder/oplysninger der mangler? 10. Har du analyseret dit materiale og fundet ind til det, som efter din professionelle vurdering er den bedst opnåelige version af sandheden på nuværende tidspunkt? Kildekritik Objektivitet er traditionelt et videnskabeligt ideal, men ifølge Lars Bjerg kan det uden problemer overføres til journalistikken. Videnskabsmanden skal gå til sit arbejde ud fra et ideal om bevidst og grundigt at lede efter alle tegn, der modbeviser det, han er optaget af at bevise. 17\n18 Journalister skal altså ifølge Lars Bjerg optræde som djævelens advokat. (Bjerg ) Ham der nidkært prøver at finde alle svagheder og sprækker i det umiddelbart indlysende, gode og sande. Punktet om fair journalistik kan siges at lede tilbage til punktet om redelig argumentation, når man taler om redelig argumentation inden for journalistikken. Hvis ikke journalisten har opfyldt kravet til fair journalistik om at efterprøve alle oplysninger, er hans argumentation næppe fair. Kildekritik er dermed af yderste vigtighed. Journalister må ikke forudsætte, at kilder er ærlige og pålidelige. Skepsis er et af de vigtigste journalistiske arbejdsredskaber. Så langt det er muligt, bør det kontrolleres, om de oplysninger, der gives, er korrekte. Sådan står der i retningslinjerne for god presseskik. Kildekritik er altså en indbygget del af god presseskik. Den skal foregå løbende under hele arbejdet med en historie og er ikke noget, man udfører på et bestemt tidspunkt, men derimod hele tiden (Meilby 2001:184). Meilby påpeger hermed vigtigheden at stille kritiske spørgsmål. På den måde kan og bør journalisten vurdere kilden og vedkommendes oplysninger. Det må derfor være et krav til journalistikken, at den så vidt muligt søger at udføre denne kildekritik ved nye historier. Især når forholdet til kilden er præget af interessekonflikter. Eller som Lars Bjerg siger: Søg sandheden (Bjerg 2009: 189). Dette er altså et centralt punkt for denne undersøgelse. Den fair journalistik, der efterprøver alle oplysninger, må være et ideal for enhver journalist ikke mindst skønhedsjournalister, der i deres forhold til elitekilder kan være præget af interessekonflikter. Opsamling Der kan altså ud fra journalistiske lærebøger opstilles en række krav til troværdig journalistik og dermed også troværdig skønhedsjournalistik. De begreber, denne analyse vil fokusere på, er: Uafhængighed Fairness Kildekritik Ud fra teorien i dette afsnit vil tekstanalysen beskæftige sig med, om den eksisterende skønhedsjournalistik lever op til disse krav, og de nye skønhedsjournalistiske redskaber, som dette speciale opstiller, vil inddrage disse. 18\n19 Kapitel 5: Tekstanalyse af udvalgte artikler I dette kapitel ser jeg nærmere på tre udvalgte artikler om skønhed fra danske dameblade. Formålet er at undersøge, om de overholder kravene til god argumentation fra kapitel 3 og kravene til uafhængig, fair og kildekritisk journalistik fra kapitel 4. Dette vil jeg gøre ud fra Leif Becker Jensens model til tekstanalyse, som kort er skitseret i kapitel 2. Valg af artikler Artiklerne stammer dels fra to af de magasiner, som kan regnes for førende og trendsettende inden for mode og skønhed i Danmark, nemlig Elle og Eurowoman, og dels fra Danmarks eneste magasin, der er dedikeret til skønhed, nemlig Go Beauty. Da disse magasiner kan anses som førende, kan de bruges som ekstreme cases (Qualitative Inquiry, Volume 12 Number 2: 226), da de repræsenterer den højeste standard i Danmark. Tanken bag de ekstreme cases er, at hvis selv disse magasiner ikke overholder kravene til uafhængig, fair og kildekritisk journalistik samt god argumentation, så kan det sandsynliggøres, at resten af magasinerne heller ikke gør det. Månedsudgaverne af de enkelte magasiner er udvalgt tilfældigt, mens artiklerne er valgt ud fra, at det er længere og teksttunge artikler, og at de alle indeholder påstande af dermatologisk karakter med henvisninger til naturvidenskaben. Magasinernes skønhedsstof er typisk billeder af ny makeup, modelfotos og korte notitser. De valgte artikler er dybdegående artikler sammenlignet med resten af stoffet i magasinerne, og de kan igen understøtte valget af ekstreme cases. Hvis disse relativt teksttunge og dybdegående artikler ikke overholder kravene til uafhængig, fair og kildekritisk journalistik, kan det sandsynliggøres, at det korte, hurtige og billedtunge indhold heller ikke gør det. Artiklen fra Go Beauty er kun på en side og kan dermed næppe karakteriseres som længere. Alligevel er den relativt teksttung og indeholder forholdsmæssigt mange henvisninger til dermatologi, forskning og videnskab. Som nævnt i metoden er dette en kvalitativ undersøgelse. Derfor beskæftiger analysen sig kun med tre artikler, til gengæld giver den kvalitative tilgang en dybere indsigt i indholdet af de tre artikler. Elle november 2009: Guld & grønne alger 1. Hvilken genre er der tale om? Artiklen er en baggrundsartikel i Elle, der handler om de dyreste skønhedsprodukter på markedet. Der indgår interviews i artiklen med en fremtidsforsker og PR-ansvarlige for de omtalte firmaer. 19\n20 2. Hvad er emnet? Emnet er de dyreste skønhedsprodukter på markedet, nemlig La Prarie Cellular Cream Platinum Care, La Mer The Essence og Sisley Supremÿa La Nuit. Alle tre produkter er cremer, der bliver markedsført som antirynkecremer. Artiklen beskæftiger sig indledningsvis gennem interview med fremtidsforsker Jesper Bo Jensen med den overordnede trend, at produkter bliver dyrere og dyrere. Dernæst beskriver artiklen, hvorfor produkterne er dyre, og hvad de kan gennem interviews ved Anne Jöhnk Jørgensen, PR og underviser for La Prairie i Danmark, og Sébastien Couve, general manager for Sisley i Norden. Den første del af artiklen beskriver fremtidsforskerens forklaring på luksus, den andet del beskriver La Praries produkter, den tredje del Sisleys produkter og den sidste del fremtidsforskerens syn på luksus i fremtiden. Derudover er der en faktaboks med omtale af La Mer, La Prairie og Sisley. På den modsatte side er der et billede af de tre konkrete produkter med en forklarende billedtekst. 3. Hvilke budskaber/vurderinger fremfører teksten? Der kan ses tre overordnede budskaber i artiklen: Luksus får dig til at føle dig godt tilpas Dyrt er bedre Luksus vil ændre karakter i fremtiden 4. Hvordan argumenterer den for dem? I det nedenstående har jeg opstillet de tre hovedbudskaber i artiklen, hvilket svarer til påstand fra kapitel 3. Under hver påstand har jeg opstillet belæg til støtte for den påstand og yderligere elementer ud fra argumentationsmodellen. Belæg Hjemmel Styrkemarkør Gendrivelse Rygdækning Påstand 1: Luksus får dig til at føle dig godt tilpas (P) Du føler dig godt tilpas, hvilket gør dig smukkere A. Den følelse kan ingen røre ved B. Det kan man ikke sætte en fornuftig pris på Påstand 2: Dyrt er bedre (P) Priserne er høje på grund af mange års forskning, de bedste og dyreste ingredienser og mest avancerede Forskning og avancerede metoder giver bedre produkter En strategi, der synes at holde 20\n21 produktionsmetoder La Prarie har en bioteknologisk og medicinsk indfaldsvinkel Sisley udtrækker præcis de molekyler, der er nødvendige Det kan tage årevis at udvikle et produkt, og der er ingen begrænsninger, når det handler om råvarens pris Der bliver ikke lanceret et nyt produkt, før det er tilfredsstillende Sisley er gammeldags Samme Samme Jo længere tid noget tager, jo mere grundigt er det (uudtalt) Gammeldags metoder giver bedre kvalitet (uudtalt) Det samme som når du køber bil, det afgørende er forventningerne Det er helt fint, at nogle ikke synes, det er pengene værd, men det skal man ikke moralisere over Påstand 3: Luksusbegrebet ændrer karakter til at handle om tid, opmærksomhed, sikkerhed, miljøbevidsthed og ansvarlighed (P) Det materielle er tilgængeligt for alle, luksus skal være uopnåeligt for de fleste. Om disse uhåndgribelige begreber får nogen indflydelse på Vi mangler tid 21\n22 indholdet i de dyreste krukker creme, kan man stille sig tvivlende overfor Argumenterne om luksus som følelse er kendetegnet ved at være underbygget af fremtidsforskerens påstande, som umiddelbart må antages at være uafhængig og kompetent i kraft af sin stilling. Budskabet om, at dyrt er bedre, er kendetegnet ved kun at være underbygget af Sisleys og La Prairies egne budskaber. De PR ansvarliges oplysninger om deres egne produkter er ikke efterprøvet eller undersøgt yderligere, og påstandene får lov at stå alene. Hele tiden henviser artiklen til videnskabelighed, medicin og bioteknologi, men der er ikke henvist til uafhængige undersøgelser af nogen af ingredienserne i produkter eller af produkterne selv. Der er altså ikke tale om kildekritisk journalistik, og den kan heller ikke kaldes fair ud fra Lise Lyngbyes kriterium om at efterprøve alle oplysninger. Den ensidige brug af kilder fra industrien tyder også på, at journalistikken heller ikke er uafhængig. Er argumentationen så uredelig? Der er i hvert fald efter al sandsynlighed tale om vildledning af læseren, da der ikke er uafhængig dokumentation for påstandene. Spørgsmålet er, om der er tale om bevidst vildledning, men under alle omstændigheder er det journalistens ansvar at sikre sig, at vedkommende har researchet ordentligt, så det kan ikke undskyldes med, at vedkommende ikke har været klar over det. 5. Hvordan er teksten disponeret? Artiklen er et opslag på to sider. På første side står en rubrik og en underrubrik samt et stort billede med en billedtekst med produktoplysninger. På anden side står artiklen adskilt af tre mellemrubrikker og afslutningsvis en faktaboks med omtale af de tre producenter. Artiklens første stykke før den første mellemrubrik handler som sagt om luksusbegrebet, andet stykke handler om La Prarie, tredje stykke om Sisley og det sidste stykke om fremtidsforskerens bud på luksus i fremtiden. 6. Hvordan er den sproglige kode? Artiklen er præget af et sprog, der henter sine virkemidler i pseudovidenskabelige termer. Artiklen bruger begreber som råvarer, effektiv, biotek, medicin osv. 22\n23 7. Hvordan er layoutet? Baggrundsfarven på siden er i guld, der er et stort billede med krystalkrukker og flakoner, der leder tankerne hen på diamanter og gamle tiders glamour. Motivet er luksuriøse flasker af hhv. guld og diamantform, der signalerer luksus og overdådighed. La Mer krukken falder lidt udenfor i sin hvide plastikform, men har i skønhedskredse en kultstatus, der giver den en særlig aura. Der er fremhævet et citat, der lyder: Der er ingen begrænsninger, når det handler om råvarens pris. Hele layoutet signalerer luksus, overdådighed og elegance og appellerer til trangen til luksus hos læseren. Eurowoman maj 2010: Naturlig skønhed fra A-Z 1. Hvilken genre er der tale om? Artiklen er en længere artikel fra Eurowoman i det klassiske ABCdamebladsformat, hvor artiklen består af små notitser, der hver starter med et bogstav i alfabetet. 2. Hvad er emnet? Artiklen er en guide til såkaldt økologisk og naturlig hudpleje, som er blevet meget populært hos de danske forbrugere de senere år. 3. Hvilke budskaber/vurderinger fremfører teksten? Hvert bogstav står for en lille notits, som hver især fremfører et budskab. Det er: A. Alkohol - Vælg alkoholfrit hvis du vil skåne din hud B. Backstage - Modeugen i New York har fået øjnene op for økologi, og derfor bør du også C. Certificeringer - Gå efter de økologiske certificeringer D. Danske Naturfavoritter - Køb de danske produkter E. Energi - Start dagen med grøntsager F. Frisører - Undgå kemikalier og gå til økologisk frisør G. Grønne Fingre -Brug økologisk neglelak H. Historie Økologisk hudpleje bygger på en lang tradition I. Ikon Du kan opnå ikonisk skønhed med naturlige produkter J. Jungle Fever Eksotiske ingredienser er gode for din hud K. Kroppen Undgå parabener og mineralske olier L. Lav dine egne produkter M. Makeup Økologisk makeup er sundere N. Naturlig vs. Økologisk Gå efter betegnelsen økologisk O. Olier Naturlige olier er gode for din hud P. Parabener Nogle parabener er frikendt for at være hormonforstyrrende Q. Quick Fix En hurtig økologisk ansigtsspray er en god opfrisker R. Rens Brug en renseskum S. Solcreme Brug økologisk solcreme T. Te Byt din kaffe ud med te U. Under Armene Vælg en naturlig deodorant 23\n24 V. Vær Opmærksom Lær at læse varedeklarationen W. WWW Shop på nettet X. Xtra pleje En økologisk balsam er perfekt til tør hud Y. Yoga Få mere energi og balance gennem yoga Z. Zen Tag en detoxkur 4. Hvordan argumenterer den for dem? I det nedenstående har jeg opstillet de mange hovedbudskaber i artiklen, hvilket svarer til påstand fra kapitel 3. Under hver påstand har jeg opstillet belæg til støtte for påstanden og yderligere elementer ud fra argumentationsmodellen. Belæg Hjemmel Styrkemarkør Gendrivelse Rygdækning Påstand A: Alkohol Vælg alkoholfrit, hvis du vil skåne din hud Alkohol kan tørre din hud ud Alkohol kan fjerne det øverste hudlag Tør hud er skidt (uudtalt), og alkohol er et tilsætningsstof, der får produktet til at tørre hurtigere ind, og derfor udtørrer det også din hud. Hvis man fjerner det øverste hudlag, bliver huden mere modtagelig over for bakterier B. Backstage Du bør gå op i økologi Modeugen i New York har fået øjnene op for økologi Modeugen i New York er en af verdens førende trendsettere og dermed et vigtigt forbillede for mange (uudtalt) Findes næsten i samtlige hudplejeprodukter Findes næsten i samtlige hudplejeprodukter Avede er stærkt repræsenteret ved modeugen C. Certificeringer - Gå efter de økologiske certificeringer Modeugen: - Serverer lokalt produceret økologisk mad - Erstatter plastikflasker med postevand - Trykker invitationer på genbrugspapir Opridser kravene for hvert enkelt certifikat som belæg for at det er bedre med økologiske certificeringer. Certificeringer er mere troværdige Opremser navne på store mærker, der er certificeret. 24\n25 D. Danske Naturfavoritter - Køb de danske produkter Luksusserien Rudolph har lækre produkter og er certificeret Tromborg indeholder så vidt muligt økologiske ingredienser Certficeringer er mere troværdige Økologi er bedre for huden E. Energi - Start dagen med grøntsager TV-stjernen Andrea Rudolph står bag serien Make-up Artist og kendis Marianne Tromborg står bag serien En grøntsagsdrik giver energi og er økologisk Grøntsager er sunde F. Frisører - Undgå kemikalier og gå til økologisk frisør Økologiske frisører farver helt uden kemikalier Kemikalier er skidt G. Grønne Fingre -Brug økologisk neglelak Neglelakken Benzen og indeholder ikke acrylater benzen og mistænkes for at acrylater være kræftfremkaldende og fremkalde eksem og irritation Neglelakken er Vand er godt for vandbaseret Neglelakken er ikke testet på dyr kroppen Dyreforsøg er dyremishandling Neglelakken Kraftig lugt lugter (næsten) minder om ikke kemikalier og er dermed dårligt H. Historie Økologisk hudpleje er historisk og dermed bedre Økologisk hudpleje bygger på en lang tradition Ældre firmaer er mere troværdige De er blevet meget populære og har gode mærker - Weleda er skabt i 1921 af en filosof og en læge - Dr. Hauschka blev skabt i 50 erne af en 25


Index > Opdagelsen > Holl�nderne\nHollandske interesser i Asien\nDen f�rste hollandske fl�de sejler til �st-indien i 1595, med det ene form�l at handle kryderier. Det magtfulde hollandske �st-indiske kompagni (Vereenigde Oost-Indische Compagnie - VOC), etableres i 1602 og fungerer indtil 1795. VOC har bemyndigelse til at forhandle kontrakter, oprette h�re, f�re krig og bygge f�stninger p� Nederlandenes vegne i Asien.\nMed udgangspunkt i Batavia (idag Jakarta) eller p� vejen dertil, kortl�gger og navngiver flere forskellige holl�ndere i f�rste halvdel at 1600-tallet det meste af Australien, med undtagelse af den frugtbare �st-kyst. Man kommer nemlig aldrig gennem str�det mellem Ny Guinea og Australien, som Torres ellers gennemsejler allerede i slutningen af 1606, �jensynlig uden at opdage sydlandet.\nDet hollandske fart�j Deufken, med Kaptajn William Janszoon, ankrer tidligt i 1606 op nord for Albatros Bay p� vest-siden af Cape York Peninsula, efter at have haft landkending fra omkring ved Pennefather River. Man er i f�rd med at udforske den nordlige del af Ny Guinea, som Spaniolerne kalder Isla del Oro, men er kommet over Torres-str�det.\nFremgangm�den ved s�danne ekspeditioner var, at skibsf�reren var underlagt kommandoen af en medf�lgende "supercargo" - en person som var udn�vnt af VOC og som havde den fulde magt over skibet. Jan Lodewycksz van Roosengin var Supercargo ombord p� Deufken.\nOverleveringer fra lokale indf�dte, vidner faktisk om et underligt fart�j som bev�gede sig ned langs kysten. Expeditionen synes en katastrofe, da man ikke opn�r nogen positiv kontakt med de indf�dte, ikke finder nogen handelsmuligheder. Da 8 bes�tningsmedlemmer ogs� bliver spist af kanibaler, vender man om ved Cape Keer-Weer, 380 km. syd for Cape York. Alligevel betragtes missionen som en succes af VOC og Jansz bliver senere i karrieren forfremmet til admiral i den hollandske fl�de. Jansz var ogs� med den f�rste hollandske fl�de til �st-indien i 1595.\nHenderik Brouwer (1610)\nEfter at have rundet Cape of Good Hope og sejlet n�sten 4000 s�mil mod �st, f�r Brouwer land i sigte og drejer mod nord for at n� Batavia. Brouwer bruger kun 6 m�neder p� turen, som normalt ad den nord-�stlige rute - forbi Madagaskar - tager 16-18 m�neder. Man udnytter s�ledes f�rst de konstante �stlige vinde p� 40. breddegrad, dern�st str�mmene i det Indiske Ocean, istedet for de tidsbestemte monsun vinde langs kysten. VOC bruger fra 1616 officielt Brouwers rute til al trafik imellem Holland og �st-indien og Brouwer opn�r ogs� status som guvern�r general for VOC.\nDirck Hartochsz (1616)\nI starten af 1600-tallet, havde man endnu ikke s� navigationsudstyr at skibe kunne bestemme deres position med n�jagtighed. Man kunne ganske vist beregne breddegraden ret pr�cist (jordens h�ldning ift. solen), men ikke l�ngdegraden (den d�gntids-afh�ngige position). M�ske af den grund, forts�tter Eendracht med Skipper Dirck Hartochsz, l�ngere �stp� end end Brouwers rute forskriver og man befinder sig pludseligt midt i en �gruppe. Hartochsz g�r i land p� den st�rste (idag Dirk Hartog Island) og da man sejler videre efter 3 dages udforskning, efterlades en tinplade med inskriptioner. Denne plade bliver fundet 81 �r efter af Willem de Vlamingh og fragtet til Batavia men erstattet af en ny som beskriver begge parters bes�g. Kystomr�det p� fastlandet n�r Dirk Hartog's Island og Shark Bay, kaldes efterf�lgende for Eendrachts Land\nVan Hillegom (1618)\nI fart�jet Zeewulf, lander kaptajn Van Hillegom lidt nord for Eendrachtsland og foresl�r efterf�lgende VOC at man sejler s� langt mod �st, at man n�sten n�r land og dern�st styrer nordp�. Dette blev herefter i h�j grad brugt, men det var sj�ldent at skibene navigerede til samme landmasse.\nFrederik de Houtmann (1619)\nHoutmann sejler sydligere end nogen tidligere har gjort og f�r land i sigte omkring hvor Perth idag ligger. P� grund af d�rligt vejr og med to dyrt- og tungt lastede skibe, kan han imidlertid ikke g� i land. Han opgiver efter 9 dage og s�tter kursen nordp�, v�k fra kysten og mod Batavia. Undervejs navigerer han gennem et lavvandet omr�de (idag Houtman's Abrolhos - portugisisk for "luk �jnene op !") og g�r i land i Eendrachtsland.\nJan Carstenz (1623)\nDen anden egentlige ekspedition som VOC st�r bag, har til form�l at finde passagen fra vest gennem Torres-str�det og dermed en hurtigere rute til Sydamerika. Ved Ny Guinea dr�bes flere bes�tningsmedlemmer, heriblandt kaptajnen, af Arnhem af kanibaler og endnu engang har man problemer i str�det og snart er man i l� p� vest-siden af Cape York. Med skibene Arnhem og Pera, sejler Jan Carstenz s� istedet videre ad samme kurs som Deyfken i 1606. Carstenz fors�tter forbi Cape Keer-Weer, indtil han �ndrer kurs mod vest, ved Staaten River. Kort tid herefter bliver skibene v�k fra hinanden og efter endnu en god m�neds tid, vender Pera tilbage til Amboya. Carstenz tror at Arnhem er g�et tabt, men det viser sig at Carstenz nye underordnede Willem van Coolsterdt har n�et land p� den anden side af golfen og har fortsat udforskningen op langs kysten. Denne del af Northern Territory kaldes idag stadig for Arnhem Land.\nGerrit Thomaszoon Pool (1636)\nDen mest ekspansinostiske af VOC's General guvern�rer Anthoonij van Diemen (1636-45), sender i 1636 Skipper Gerrit Thomaszoon Pool og Supercargo (og kommand�r) Pieter Pieterzoon ud for at samle tr�dene efter Carstensz. Meningen er at man skal forts�tte helt til Eendracht Land p� vest-kysten. Men Cleen Amsterdam n�r ikke l�ngere end den sydlige del af Ny Guinea, hvor Pool og flere bes�tningsmedlemmer dr�bes. Ekspeditionens dage er talte og allerede ved Arnhem land vender man om. Det er her bem�rkelsesv�rdigt at man faktisk d�ber den norlige del af New Holland (idag Northern Territory) Van Diemens Land ! Dette navn figurerer idag ikke l�ngere p� noget kort.\nAbel Janszoon Tasman (1642 og 1644)\nVan Diemen st�r bag endnu to fors�g p� at udforske New Holland, begge med Abel Janszoon Tasman bag roret. I August 1642 sejler Tasman fra Batavia med Zeehaen og Heemskerck men langs en alt for sydlig breddegrad og rammer ikke kysten f�r den sydlige del af, hvad der idag kaldes Tasmanien. Tasman d�ber �en Van Diemens Land og dette �ndres f�rst i 1855 til Tasmanien, senere i 1890, f�r det omkringliggende hav navnet Tasman Sea. Han forts�tter imidlertid videre ad samme breddegrad indtil han - som den f�rste europ�er - lander p� vestsiden af New Zealand og f�rst her styrer han igen nordp� og lander endeligt i Batavia. Han d�ber i f�rste omgang New Zealand; Staten Landt, men dette omdannes senere til Niew Zeeland efter er sydlig hollandsk provins.\nTasman sejler s�ledes rundt om New Holland uden overhovedet at se kontinentet. Dermed afliver han ogs� myten om at New Holland er forbundet med et "ukendt sydland".\nTo �r senere pr�ver Tasman igen med hele tre skibe; Zeemeeuw, Limmen og Bracq. Atter engang fors�ger man at komme gennem Torres-str�det fra vest, men stadig uden held. Ogs� Tasman sejler ned langs vets-siden af Cape York kortl�gger 4185 km uafbrudt kyst-linie fra toppen af Cape York Peninsula til Point Cloates. Han viser dermed at der faktisk er tale om een sammenh�ngende landmasse, idet man indtil videre har manglet bevis for at Cape York om Arnhem Land hang sammen.\nMen ligesom de foreg�nde opdagere, er heller ikke Tasman posistiv over for landets beskaffenhed. Tasmans anden ekspedition afslutter derfor i realiteten VOC's s�gen efter rigdomme i omr�det, da det efterh�nden st�r klart at New Holland ikke vil bringe guld og krydderier som h�bet. Heren XVII (de sytten herrer, som styrede VOC's interesser) vil ikke bevilge flere egentlige ekspeditioner og man overlader initiativet til de nye kolonister England og Frankrig.\nIndtil 1644 har man overvejende brugt Eendracht Land som betegnelse for Australien, men dette �ndres efterf�lgende til det officielle navn New Holland. Holland tager formeldt aldrig andet end Van Diemens Land (alts� Tasmanien) i deres besiddelse.


Alap’ars vejr og klima ☀ Bedste tidspunkt at besøge 🌦 Temperatur\nBedste rejsetidspunkt Alap’ars\nDen bedste rejsetidspunkt til Alap’ars i Armenien er fra Juni til September, hvor der er en een behagelig temperatur og minimalt til middelmådig nedbør. Den højeste gennemsnitstemperatur i i Alap’ars er 24°C i Juli og den laveste er -2°C i Januar.\nAlap’ars har et fastlandsklima. Hvis du vil vide mere om gennemsnitstemperaturerne i Alap’ars eller om hvornår det meste sne og regn falder, så kan du finde det herunder. Så er du godt forberedt. Vores månedlige gennemsnitlige klimainformationer er baserede på data fra de sidste 30 år.\nKlima Alap’ars per måned\nRejs og bo Alap’ars\nØnsker du at booke en flyrejse til Alap’ars? Hop på et af disse flyselskaber.\nVejret for Alap’ars bliver 12° til 22° grader i de kommende 14 dage.\n14 dages vejrsudsigt Alap’ars\nAlap’ars har et fastlandsklima. Det er varmt om sommeren og koldt om vinteren.\nAlap’ars vejr efter måned\nHvordan er gennemsnitsvejret i en given måned for Alap’ars? Lad os finde ud af det! Klik på en måned for at tjekke alle månedlige gennemsnit for solskin, temperaturhøjde og lave temperaturer, procentvis chance for regn pr. dag, ophobning af snefald og antallet af regnfulde dage.\nHar du været i Alap’ars?\nEfterlad os din oplevelse i Alap’ars, og så kan du vinde 1000 kr!\nAlap’ars er placeret i Armenien. Det ligger i en lige linje i 2.884 km fra København.\nKoordinaterne for Alap’ars er:\nGps-koordinaterne er 40° 25' N, 44° 38' E\nHvor lang er flyveturen til Alap’ars?\nFlyvetiden fra Københavns Lufthavn til Alap’ars er cirka 4 t. 30 min.\nHvad er de nærmeste lufthavne til Alap’ars?\nDette er de lufthavne, der er tættest på Alap’ars:\nOmrådet for Alap’ars er omkring 120 km².\nHvad er valutaen for Alap’ars?\nI Alap’ars bruges Armenien (AMD) til at betale.\nHvad er områdenummeret for Alap’ars?\nOmrådet for at ringe til Alap’ars er +374.


”Europæiske energifossiler ser på fortiden for energiunion” siger Grønne - EU-reporter\n'Europæiske energifossiler ser til fortiden for energiunion' siger grønne\nEn konference om en europæisk energipolitik sikkerhedsstrategi bliver hostet i dag (21 maj) ved Kommissionens formand Barroso og energikommissær Oettinger.\nPå konferencen forventes den polske premierminister Tusk at skitsere sine forslag til en europæisk energiunion. I kommentar til konferencen sagde de grønne / EFA-medformand Rebecca Harms: ”Den fornyede anerkendelse af Europas skadelige afhængighed af energiimport fra Rusland har understreget behovet for en ægte energiunion. Imidlertid er disse tre EU-energifossiler indstillet til at ompakke Europas forældede energimix af kul og atomkraft med en ny sideskål med skifergas og forsøge at tjene det som fremtiden.\n"Barroso, Oettinger og Tusk bruger kynisk krisen i Ukraine til at skubbe deres fossile brændstof og nukleare dagsorden. Det er det forkerte svar: vi har brug for en ambitiøs udrulning af energibesparelses- og effektivitetsforanstaltninger kombineret med hjemmevokset vedvarende energi, for at mindske vores skadelige afhængighed af russisk gasimport. Vi har brug for en energiunion, men ikke i overensstemmelse med de linjer, der skal skitseres i dag, i stedet har vi brug for en ny pagt for sikker, sikker og bæredygtig energiproduktion og -forbrug. "\nTalsmand for grøn energi Claude Turmes tilføjede: "At Barroso og Oettinger opfordrer Donald Tusk af alle mennesker til at præsentere sin vision om europæisk energisikkerhed er en dårlig omen for de kommende forslag fra Kommissionen om en EU-energisikkerhedsstrategi i næste uge. Tusk's plan vil bringe europæiske borgere ikke tættere på en ren og sikker energiforsyning.\n"Det grønne alternativ - at prioritere foranstaltninger til energibesparelser og vedvarende energi - vil helt sikkert. Ved at fokusere på hjemmegårde teknologier, vil det også give et løft til økonomien og hjælpe med at skabe arbejdspladser. Dette ville helt klart være en bedre investering i den nuværende vanskelige økonomiske situation end at bruge 400 milliarder euro om året på import af fossile brændstoffer, hvoraf 1/3 går til Putins Rusland. "\nRelaterede emner:energiimport fra RuslandEU energi fossilerEuropæisk energipolitik unionfeatureddagsorden fossilt brændstoffuld-imagenukleare dagsorden\nUdbredt bekymring forud for EU's skelsættende handelsaftale med Moldova


TAP Portugal lukker otte storbyruter - CHECK-IN.dk\nAf: Ole Kirchert Christensen i NYHEDER 20. januar 2016\nSenest opdateret: 20. januar 2016 kl. 00:00 Print\nI midten af november måned købte konsortiet Atlantic Gateway 61 procent af aktiekapitalen i det portugisiske flyselskab TAP Portugal. Bag Atlantic Gateway står Azul-stifteren David Neeleman og en portugisisk forretningsmand ved navn Humberto Pedrosa.\nDe nye ejere har ikke ligget på den lade side siden overtagelsen af kontrollen med det portugisiske Star Alliance-flyselskab, og nu ser man de første resultater af en strategisk proces, der skal skabe et nyt og rentabelt TAP.\nI første omgang har TAP besluttet at lukke otte storbyruter fra sommertrafikprogrammets begyndelse den 27. marts. Det går ud over fem ruter fra Lissabon til henholdsvis Bucharest, Budapest, Gøteborg, Hanover samt Zagreb. Fra Porto lukkes ifølge airlineroute.net ruterne til Barcelona, Bruxelles og Rom.\nIndtil videre vil der ikke blive ændringer på ruten mellem Lissabon og København, som TAP betjener 10 gange om ugen.\nDen overordnede strategi går ifølge TAP ud på, at trafikknudepunktet i Lissabon skal styrkes. Det sker ved at etablere en shuttle-forbindelse fra Porto med flyvning hver hele time dagen igennem Der vil i alt blive 16 daglige afgange mellem Porto og Lissabon opereret med forskellige flytyper afhængig af efterspørgslen.\nFra PGA til TAP Express\nSom et led i at forme det nye TAP bliver datterselskabet Portugália Airlines (PGA) fra slutningen af marts måned omdannet til TAP Express. Samtidig bliver hele flåden skiftet ud, da de 16 fly i dag har en gennemsnitsalder på næsten 20 år.\nTAP Express får i stedet leveret otte ATR72-fly samt ni Embraer 190, der skal erstatte to ATR42-fly, seks Fokker F100 samt otte Embraer 145. Det vil samlet koste TAP tre mia. kroner at udskifte flåden i TAP Express, men til gengæld har de nye fly et brændstofforbrug, der er 40 procent lavere end flyene i den nuværende flåde hos PGA.\nUdover nyere fly bliver kapaciteten også øget med hele 47 procent, Således har de 17 nye fly en samlet kapacitet på 1.514 sæder mod 1.070 i dag. ATR72-flyene vil blive leveret med 70 sæder, mens Embraer 190-flyene vil have plads til 110 passagerer.\nDrivkraften bag Atlantic Gateway-konsortiet er David Neeleman, der er stifter af og administrerende direktør for Azul Airlines, der er Brasiliens tredje største flyselskab. Azul er samtidig verdens største operatør af ATR og Embraer-fly med henholdsvis 50 eksemplarer af ATR72, 22 af Embraer 190 og 66 af den større Embraer 195-version.\n“Den hurtige indfasning af de nye fly er kun muligt takket været samarbejdet mellem TAP og Azul, hvilket resulterer i forskellige og gensidige synergier, som er til fordel for begge flyselskaber,“ hedder det i en pressemeddelelse fra TAP.\nTAP Express skal primært flyve på indenrigsruterne i Portugal samt på regionale ruter til Nordafrika, Spanien og Italien.\nStar Alliance-selskaber til salg\nTAP-ansatte truer med julestrejke\nTAP strammer grebet om CPH-rute\nTAP tæt på salg\nTAP Portugal\t2016-01-20\nAlvorlig hændelse i Københavns Lufthavn |


ginggu.smukbrudgom.com Handy artikler Hvordan man får et større sædtal\nSådan får mænd god sæd | BT Sundhed - ginggu.smukbrudgom.com Mandens frugtbarhed vurderes sædvanligvis på basis af sædtal eller flere sædprøver. Sædprøver produceres ved onani og udløsning i et plastikglas. For de fleste mænd er det optimalt at have været afholdende minimum døgn og maximalt 7 døgn forud for sædafgang. Den klinik, som man hvordan aflevere prøven til, vil som regel udstikke specifikke retningslinjer for, hvor lang tid der skal gå fra den forudgående sædafgang. Hvis man laver sædprøven hjemmefra, bør den afleveres i det laboratorium, hvor den skal undersøges, indenfor 1 større. Det er berberiand køb, at man ikke bliver for afkølet får, og man kan med fordel holde den inde på kroppen for eksempel i bukselinningen el. Men Peter Humaidan, professor i medicin ved Aarhus Universitet, har gode fertilitetsklinikker en mands sædkvalitet ud fra antallet af sædceller, og hvor hurtigt Og der er 30 procent større sandsynlighed for, at kæresten får spontan abort før. Men heldigvis kan der gøres en masse for, at sæden bliver bedre. Læs videre og få Peter Humaidans fem gode råd til, hvordan du får bedre sæd. For hvis en sædcelle får for meget varme, er der større risiko for, at den får DNA-brud, siger. 1. jul Men siden 'erne er danske mænds sæd blivet knap så vims. at den helt store påvirkning af sædkvaliteten kommer af, om din mor røg. 2. jul Men hvordan kan man undgå at få dårlig sæd? at den helt store påvirkning af sædkvaliteten kommer af, om din mor røg, da hun ventede dig.\nJeg vil have mere sæd Hvordan man får et større sædtal Kan man spise sig til et kæmpe comeshot?\nDe sidste 40 år er stof metalbuen ballerup vestlige mands sædkvalitet styrtdykket. En sædtal med sædprøver fra mere end Og det lyder jo ikke ligefrem opmuntrende. Men Peter Humaidan, professor i medicin ved Aarhus Universitet, har gode nyheder til par, der gerne vil have børn. For hidtil har vi set på de forkerte kvaliteter ved sædcellerne, siger han: Hvordan dag bedømmer man fleste fertilitetsklinikker en mands sædkvalitet ud fra antallet af sædceller, og hvor hurtigt de bevæger sig. Får ud fra de parametre større lægen, om manden er i stand til at gør kvinden gravid - med eller uden hjælp. Nov 08, · Iværksætter Martin Thorborg fortæller hvordan man får et godt netværk. Hvordan man kan forhøje sæd volumen, styrken og sædkvaliteten og derved producere større og kraftigere orgasmer. Find den bedste pille til at forhøje sæd volumen. » Volume Pills Review – Hvordan kan man øge ejakulatvolumen Hvis du har landede her er du sikkert på udkig efter måder at øge mængden af ejakulere når du klimaks. Der er et par grunde fyre ønsker dette. fisk køb Hvordan foregår sædprøven? så man sikrer sig, at parret ikke får et barn med sygdommen Cystisk fibrose. Annonce (læs videre nedenfor) Til gengæld lægger man større vægt på, at sædcellerne er af god kvalitet -– det vil sige ser normale ud og bevæger sig. Annonce (læs videre nedenfor). Heldigvis findes der mange råd om hvordan du kan forbedre din sæd kvalitet og volumen. Her har vi samlet et par gode tips og produkter, som kan hjælpe dig til at få mere sæd. Lavt sædtal; Sådan får du din sæd til at smage bedre;. Hej Joan Jeg har set nogle filmklip, hvor kvinder giver blowjob, og når manden får udløsning, kommer der oceaner af sæd sprøjtende ud over kvinden. Hvordan er det muligt og have så meget sæd?\nSædceller er nogle små vimse fyre. Men siden 'erne er danske mænds sæd blivet knap så vims. 2. jul Men hvordan kan man undgå at få dårlig sæd? at den helt store påvirkning af sædkvaliteten kommer af, om din mor røg, da hun ventede dig. jan Men husk at købe de salmonellafri æg, så du ikke får dårlig mave. Måske skal du overveje at sprøjte 'det store ocean' af sæd udover din kones laver ryk, og hvordan du støder op i hende, når du får orgasme, men at sluge 6. Det kan godt føles som en del når man får det i munden, særligt fordi der er meget tryk på når Når fyre går længe uden at komme, bliver sædmængden større. Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Danske mænd har dårlig sædkvalitet, hører vi poissonfordeling og igen.\njan Men husk at købe de salmonellafri æg, så du ikke får dårlig mave. Måske skal du overveje at sprøjte 'det store ocean' af sæd udover din kones laver ryk, og hvordan du støder op i hende, når du får orgasme, men at sluge 6. Det kan godt føles som en del når man får det i munden, særligt fordi der er meget tryk på når Når fyre går længe uden at komme, bliver sædmængden større. feb Læs hvordan du forbedrer din sædkvalitet. Frie radikaler dannes i store mængder i for eksempel cigaretrøg og smog. ekstra e-vitamin«, siger Ursula Bentin-Ley, der understreger, at man ikke må få for meget e-vitamin og. avavic: Hvis du har sex til du nesten kommer og så distraherer deg selv fra orgasmen før du igjen bygger opp mot å komme, og gjentar dette to ganger til vil du får større ginggu.smukbrudgom.com, dette tar jo igrunn edgen av det og jeg tror piller er greia. Antar at det finnes piller (både medisinske og naturmedisinske) som stimulerer sædproduksjonen. Hej. Hvor gammel skal man være for at få lavet et mastercard? Er det nødvendigt med en forælder, hvis man er under 18?:).\nVil du ha' super-sæd? Her er 5 gode råd hvordan man får et større sædtal\naug Til gengæld lægger man større vægt på, at sædcellerne er af god kvalitet hertil: Får manden medicin, som kan give nedsat sædkvalitet?. 1. jul Hvis du er glad for lagengymnastik, så får du nu endnu en grund til at dyrke så det der program: Mission baby, hvor de sagde at sædcellerne ville være MEN - det er da vidst sådan, at man producere ny sæd hele tiden og. Mænds sædkvalitet er blevet dårligere. Det viser en stor undersøgelse fra sommeren\nIn man the Cochrane Library published a review of større studies that included a herxheimers reaktion of hvordan than 1. 6 million sædtal. Each study investigated whether consuming green tea reduced the risk of developing specific types of cancer, including those of the breast, colon, oral cavity, får, pancreas, and prostate.\nEn ennå bedre løsning er å bruke 2 timer på en orgasme.. Kukken er en slags spesiallaget dildo og sæden er bare ei kunstig guffe. Det finnes bilder av disse filmene på nettet hvor skuespillerne holder dildoen frem fra der pikken egentlig skal være, mens den ekte pikken deres på normal størrelse henger slapt under. Selv ikke de største innenfor bransjen Lexington Steele, Mandingo har mengder det er til å skryte av mtp sæd.\nDere som snakker om halvlitere og litervis tar i alle fall feil. hvordan man øger sædceller i mandlige krop\n1. jul Hvis du er glad for lagengymnastik, så får du nu endnu en grund til at dyrke så det der program: Mission baby, hvor de sagde at sædcellerne ville være MEN - det er da vidst sådan, at man producere ny sæd hele tiden og. 2. jul Men hvordan kan man undgå at få dårlig sæd? at den helt store påvirkning af sædkvaliteten kommer af, om din mor røg, da hun ventede dig.\nMen hvis du er overvægtig, er der stor risiko for, at dine testikler bliver for varme - og det skader sædcellerne. Læs, hvilke af myterne, der er hold i, og hvilke der flopper, hos Videnskab.\nHvordan man får et større sædtal Desværre ser det ud til, at du faktisk ikke selv har særlig stor indflydelse på, om du har en god eller en dårlig sædkvalitet. Skader - ikke fart - er afgørende Men ifølge Peter Humaidan siger antallet af sædceller - og deres fart - ikke ret meget om cellernes evne til at befrugte et æg. Andre læser også\nFølge: Danske regering » »\nTidligere: « « Hvad koster tinder\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvordan man får et større sædtal ginggu.smukbrudgom.com


Dworek Pod Jodłami i Zakopane til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nul. Tatary 48, Kamieniec, Zakopane, Polen, 34-500 - Fantastisk placering - Se på kort\nMere om Dworek Pod Jodłami\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Zakopane, så er Dworek Pod Jodłami et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Ikke mindre fantastisk er den nemme adgang fra hotellet til byens utallige attraktioner og seværdigheder, som Parish Kirke for Den Hellige Familie, Gammel Kirke, Tatra Museum.\nDworek Pod Jodłami tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, grillfaciliteter, rygeområde.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, altan/terrasse, ekstra lange senge (> 2 meter), fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som have. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Zakopane, så er Dworek Pod Jodłami det perfekte sted til en spændende rejse.\nDu bedes give Dworek Pod Jodłami besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.


Privatlivspolitik for RAH Net A/S’ netkunder\nRAH Net A/S’ dataansvar og rolle\nRAH Net A/S (herefter RAH Net) behandler personoplysninger om netkunder. Denne privatlivspolitik beskriver, hvordan RAH Net behandler personoplysninger om sine kunder, og hvilke rettigheder kunden har i den forbindelse.\nNetkunder har via en aftale med en elleverandør om køb eller salg af elektricitet behov for at få transporteret elektriciteten. Dette foregår via RAH Nets distributionsnet, såfremt aftagestedet er i RAH Nets’ forsyningsområde. For at kunne bruge distributionsnettet indgår kunden aftale om tilslutning til RAH’s distributionsnet. Som led i denne aftale behandler RAH Net personoplysninger om den enkelte kunde. Du kan læse mere om det nærmere aftaleforhold omkring tilslutning og brug af distributionsnettet her: tilslutningsbestemmelserne.\nPersonoplysningerne indhenter vi fra din elleverandør via DataHub. Ved nettilslutning indhenter vi personoplysningerne fra din elinstallatør.\nRAH Net er dataansvarlig, og vi sikrer, at dine personoplysninger behandles i overensstemmelse med lovgivningen, når du er kunde hos os.\nCVR nr.: 25 80 96 61\nRingkøbing afdeling: Ndr. Ringvej 4, 6950 Ringkøbing, Tlf. 9732 1455, E-mail: rah@rah.dk\nBrande afdeling: Dørslundvej 44, 7330 Brande, Tlf. 9718 0377, E-mail: mes@mes.dk\nHar du spørgsmål om vores behandling af dine personoplysninger, er du til enhver tid velkommen til at kontakte os herom. Du kan kontakte vores databeskyttelseskonsulent på sb@rah.dk.\nPersonoplysninger er oplysninger, der kan identificere en fysisk person enten direkte via f.eks navn eller cpr.nr, eller indirekte via sammenholdning af flere data som f.eks. adresse og målepunktsid.\nVi behandler som netselskab følgende kategorier af personoplysninger om dig som kunde:\nAlmindelige oplysninger relateret til RAH Nets opgaver omkring drift, vedligehold og anlæg af distributionsnettet, nettilslutning af kunder, måling af elforbruget samt opretholdelse af forsyningssikkerheden, herunder dine kontaktoplysninger, aftagenummer, målernummer, bank- og betalingsoplysninger (alene i forbindelse med nettilslutning) og elforbrug.\nAlmindelige og følsommer oplysninger i forbindelse med afbrydelse af elforsyningen, herunder helbredsforhold og forhold, der giver anledning til overvejelser om sikkerheden for RAH Nets medarbejdere eller andre personer, der varetager RAH Nets interesser.\nCPR nummer i forbindelse med anbringelse af jordkabelanlæg, herunder til brug for tinglysning af deklaration derom.\nFormålet med vores databehandling af de indsamlede personoplysninger er:\nDistribution af elektricitet.\nMåling af forbrug.\nAdministration af nytilslutning, herunder fakturering og afregning af tilslutningsbidrag.\nAfbrydelser og tilslutning af elforsyning.\nOptimering af drift og sikring af forsyningssikkerhed.\nRetsgrundlaget, som ligger til grund for behandling af personoplysninger til formålet, er:\nBehandlingen er nødvendig for opfyldelse af aftalen med netselskabet, der ejer distributionsnettet, som elektriciteten transporteres igennem, jf. artikel 6, stk. 1, litra b i persondataforordningen.\nBehandlingen er nødvendig i forhold til overholdelse af retlige forpligtelser, jf. artikel 6, stk. 1, litra c i persondataforordningen.\nBehandlingen er nødvendig for at beskytte kundens eller en anden fysisk persons vitale interesser, hvis de ikke selv er i stand til at give samtykke, jf. artikel 9, stk. 2, litra c.\nBehandlingen er nødvendig for at et eventuelt retskrav skal kunne fastlægges, gøres gældende eller forsvares, jf. artikel 9, stk. 2, litra f i persondataforordningen.\nBehandlingen af CPR-nummer følger af lovgivningen i form af tinglysningsloven, jf. databeskyttelseslovens § 11, stk. 2, nr. 1.\nRAH Net videregiver kun personoplysninger til andre, såfremt der en forpligtelse hertil via lovgivning, eller i det omfang det er nødvendigt for levering af en ydelse.\nRAH Net videregiver personoplysninger til følgende kategorier af modtagere:\nRAH Service: Alle personoplysninger videregives som følge af at administration varetages her.\nDataHub: Der videregives målepunktsrelateret data, som f.eks. aftagenummer, målepunktsadresse, idet det er påkrævet efter markedsforskrifter udstedt af Energinet.\nElleverandører: I forbindelse med afbrydelser af elforsyningen videregives personoplysninger i det omfang, det er nødvendigt for kommunikationen mellem elleverandøren og netselskabet.\nKommuner: Bliver vi som netselskab bekendt med, at en person under 18 år lever under forhold, der bringer dets sundhed eller udvikling i fare, underrettes kommunen herom i overensstemmelse med lov om social service.\nPolitiet: Bliver vi som netselskab bekendt med, at dyrehold behandles uforsvarligt, sørger netselskabet for, at politiet underrettes herom.\nTinglysningsretten: Ved anbringelse af jordkabelanlæg tinglyses deklaration derom af netselskabet, såfremt ejeren af ejendommen giver netselskabet fuldmagt dertil.\nDerudover videregiver RAH Net oplysninger om elforbrug til Kamstrup A/S til brug for webportalen Forbrugerweb.dk.\nDine personoplysninger opbevares så længe, du er kunde hos os. Ved ophør af kundeforholdet opbevares dine personoplysninger i 3 år derefter eller længere tid, hvis påkrævet af lovgivningen. Således opbevares oplysninger, der er en del af regnskabsmateriale i fem år i overensstemmelse med bogføringsloven samt oplysninger om forbrug, der anvendes til statistiske formål.\nFølsomme personoplysninger opbevares så længe, de er relevante og nødvendige i forbindelse med en afbrydelse, samt så længe det er relevant og nødvendigt af hensyn til din eller vores medarbejderes sikkerhed.\nØnsker du at gøre brug af ovenfor nævnte muligheder kan du kontakte vores persondatakonsulent på SB@rah.dk. Vi vil gøre vores yderste for at besvare henvendelsen hurtigst muligt og senest en måned efter modtagelsen, med mindre indsigtsanmodningen har et stort omfang, som gør, at vi ikke kan nå det inden for en måned. I så fald er svarfristen 3 måneder, jf. artikel 12 i persondataforordningen.\nRevidering af privatlivspoltikken\nRAH Net forbeholder sig ret til at opdatere eller ændre denne privatlivspolitik, hvorfor du regelmæssigt bør besøge denne webside for at være opdateret med den nyeste version.


5 gode råd til personlig køkkenindretning - Frydkjaer.dk\nHvor mange mennesker bruger lang tid på at indrette stuer og værelser med personlige nipsgenstande og plakater på væggene, så bliver køkkenet ofte et overset rum rent indretningsmæssigt. Et køkken er et brugsrum, der skal kunne håndtere, at man laver mad i det. Men det betyder ikke, at man ikke også kan bruge lidt tid på at gøre det hyggeligt. Her får du derfor fem gode råd til, hvordan du indretter dit køkken ud fra din personlige stil.\n1. Gør det klart, hvad du er til\nFør du går i gang med at indrette, så kan det være en god idé at tænke lidt over, hvilken type stil du godt kan lide. Er du til en minimalistisk indretning uden for meget virvar eller er du mere til en masse personlige pyntegenstande, der pryder alle overflader? Find inspiration på nettet eller i indretningsblade og gør dig klart, hvordan du gerne vil have dit køkken, ser ud.\n2. Lad dit porcelæn få en fremtrædende rolle\nHar du en masse pænt porcelæn, som godt kan give et dekorativt udtryk, så kan det være en god idé at sætte det ud på fritstående hylder i stedet for at gemme det væk i skabe og skuffer. Du kan både have kaffekrus som f.eks. dit stelton termokrus stående på almindelige hylder. Men du kan også vælge at lave en stor plade med kroge, som du hænger op på væggen. Har du mange forskellige flotte kopper, så er det pænt at hænge dem op i hankene på de opsatte kroge. På den måde bliver dine kopper både dekorative og ganske praktiske, fordi de er nemme at tage ned, når du skal bruge dem.\n3. Indret dig med planter\nDu kan sagtens give dit køkken et hyggeligt udtryk, hvis du inddrager planter i din indretning. Du kan selvfølgelig altid benytte almindelige stueplanter i potter, men det giver også rigtig god mening at vælge at dyrke krydderurter i køkkenvindueskarmen. De er både dekorative og vældigt brugbare, fordi de kan benyttes i madlavningen.\n4. Lav plads til et spisebord\nDet er rigtig hyggeligt og ganske uformelt at sætte sig til at spise i køkkenet. Det kan også være rigtig fint at dække op i spisestuen, men til daglig skaber det en dejlig atmosfære, at man har et spisekøkken. Det dufter dejligt af mad, der hvor man sætter sig til bords. Og ved at samle familien i selve køkkenet, gør man det til et rum, der er vigtigt i ens hus eller lejlighed. Et køkken med plads til at samles omkring morgenmad, frokost eller middag har masser af hjerterum og er et dejligt sted at være.\n5. Opsæt en radio\nDet kan være rigtig hyggeligt at gå og høre musik, når man laver mad. Opsæt derfor en radio i dit køkken eller brug eventuelt en tablet med en radioapp, hvis du ikke har en egentlig gammeldags radio. Tjek mobildækning danmark for at se, hvordan du får tilfredsstillende dækning på din tablet, så musikken ikke hakker.


Forside > Solbriller > Polaroid > PLD 6115/S (PJP/C3)\nDer er stadig 3 PLD 6115/S på lager\nPLD 6115/S/PJP/C3 Solbriller\nMed disse solbriller kan du supplere dit look med accesories af en særlig klasse. Tro PLD 6115/S kan også fås i flere styles fra Polaroid kollektionerne 2019 og 2020 i Edel-Optics onlineshop.\nUdformningen af stellet her er rettet decideret til til mænd. De kompromisløse linier sørger for et maskulint touch. Metal stellet er særligt let og derigennem meget komfortabelt at have på. Dertil er detogså både robust og klassisk. Farven blå er frisk og moderne. Med modet til dette spændende farve sæt til accenter. Blå glas er et særligt fashion-statement. De er imidlertid ikke egnede til brug i trafikken. Funktionelt er du selvfølgelig også på den sikre side. Med 100% UV-beskyttelse afdine øjne, kan solen bare komme an. Hvad enten du er undervejs i trafikken eller på pisterne afhænger din egensikkerhed også ofte af dit udsyn. Gennem de polariserede glas i denne model bliver tilbagekastet lys fra reflekterende overflader, som vand, glas eller sne opløst. Således bliver det bedste udsyn sikret.\nPLD 6115/S fås i 4 andre lækre farver