Feedback og feedbackkultur, hvad er det? | Kurser | Feedwork\nFeedback - et værktøj inden for ledelse, som giver bedre relationer og stærkere præstationer\nVi er Feedwork-teamet, som siden 2016 har opbygget sunde feedbackkulturer i danske og internationale organisationer. Fra venstre Danni, Morten, Jonas og Mikkel.\nHvis du kun skal læse en side om feedback på nettet, så skal det være denne. Feedback er et komplekst socialt fænomen, som man kan bruge mange år på at fordybe sig i. Det har vi valgt at gøre, da det er vores speciale, men sådan skal det ikke være for alle mennesker. Derfor har vi samlet det gode fundament for dig, som ønsker at bruge feedback som et værktøj til udvikling af mennesker, relationer eller processer.\nVi arbejder med feedback mellem mennesker, altså ikke den feedback som foregår mellem elektroniske komponenter. Mere specifikt fokuserer vi på feedback i arbejdslivet, selvom feedback også er et spændende emne inden for hjemmets fire vægge.\nLad os starte med en definition af feedback:\nFeedback er udveksling af perspektiver og information, som kan bidrage til at ændre og styrke en persons adfærd. Feedback bruges når et menneske ønsker at dele sit eget perspektiv med en anden person om deres adfærd eller handlinger.\nNår vi giver feedback, handler det altså om, at aktivere de observationer som vi har gjort om vores kollegaer eller medarbejdere. Måske har vi lagt mærke til noget ved deres måde at gennemføre processer på, eller deres tilgang til forandringer eller til deres måde at præsentere på under teammødet. Det handler om at kombinere vores observationer, med vores erfaringer fra tidligere og et velmenende ønske om at hjælpe vores medmennesker.\nFor at mindske forvirringen og tvetydighed når vi taler om feedback med vores kollegaer, kan vi med fordel inddele feedback i tre hovedtyper; anerkendende feedback, udviklende feedback og evaluerende feedback.\nDe forskellige typer af feedback tilgodeser forskellige menneskelige behov, og netop derfor er det en god idé at skabe et sprog om.\nNår du vil hjælpe din kollega med at blive dygtigere, enten ved at korrigere eller opmuntre dem til at fastholde af en bestemt adfærd.\nNår du vurderer din kollegas adfærd på en skala og relaterer deres adfærd til dine forventninger .\nRisikoen for misforståelser er stor, hvis ikke vi taler samme sprog når vi udtrykker vores ønsker omkring feedback. Der er nemlig stor forskel på de bagvedliggende behov, som bliver opfyldt ved de forskellige typer af feedback.\nDen anerkendende feedback taler til behovet for at føle sig set og føle signifikans.\nDen udviklende feedback taler til behovet for udvikling og fremdrift.\nDen evaluerende feedback taler til behovet for vished.\nFeedback er mange forskellige ting. Tal derfor med dine nærmeste kollegaer om hvilke behov I ønsker at feedback skal tilgodese for jer.\nDen anerkendende feedback gør at vi føler at vores arbejde gør en forskel, og at vores indsats betyder noget for andre mennesker. Den udviklende feedback hjælper os til at blive dygtigere, end vi var i går. Den evaluerende feedback giver os vished om vores situation, og er derfor med til at mindske usikkerhed.\nIdeen bag inddelingen i de tre typer er, at alle mennesker har disse universelle psykologiske behov. Vi er alle forskellige, og i hvilken grad vi har behov for de tre typer af feedback, vil variere. Så hvis du har en kollega som udtrykker et ønske om at få din feedback, kan det være en god idé at undersøge hvilket behov de ønsker dækket.\nSpørg ligeledes dig selv: Hvilken type feedback er jeg normalvis mest interesseret i? Det kan give dig en idé om, dels hvilken feedback du skal efterspørge fra dine kollegaer, men kan også gøre dig opmærksom på hvilken type feedback du typisk giver dine kollegaer.\nLæs også vores artikel om eksempler på god feedback\nGod feedback er feedback som skaber læring, udvikling, styrkede relationer og styrkede præstationer på samme tid. God feedback kan se ud på mange måder, for som nævnt er feedback et komplekst sociale fænomen. Her kan du læse 8 principper, som er fælles for god feedback.\nGod feedback er dialogisk\nEn gammel og fejlagtig opfattelse af feedback er, at der findes en aktiv giver og en passiv modtager. En mester og en lærling. En vismand og en rådsøgende. En lærer og en elev. Men det er langt fra den mest effektive og motiverende måde at bruge feedback på. For at skabe mest mulig læring og motivation i vores feedbackpraksis, skal vi stile efter to aktive parter. På den måde kan vi lettere skabe en følelse af medejerskab og inddragelse, samtidig med at det bliver lettere for giveren at blive klar over hvad modtageren opfatter og forstår som centralt. Dialogen indledes ved at giveren inviterer modtageren til at dele sine synspunkter, holdninger og tanker i løbet af feedbacksamtalen.\nGod feedback skal være præcis og beskrivende\nFor at sikre et udbytte, og samtidig gøre feedbacken lettere at forstå og anvende for modtageren, går vi efter at den skal tage udgangspunkt i enkelte situationer, konkret adfærd eller specifikke oplevelser. En fælde er, at vores feedback bliver baseret på en række af oplevelser og dermed et samlet indtryk, som består af mange enkelte oplevelser. Når denne feedback skal gives til modtageren, risikerer feedbacken at blive meget overordnet, generealiserende og måske baseret mere på mavefornemmelser og minder. Overordnede mavefornemmelser og minder kan være svære for modtageren at genkende sig selv i og dermed lære fra. Vi sigter altså efter hyppigere feedback, med afsæt i hverdagens oplevelser.\nDen gode feedback er løsningsorienteret\nMåske ligger det i ordet feedback at vi skal fokusere på historiske hændelser og tidligere oplevelser, og det er også ofte en god idé. Se hvorfor i modellen nedenfor. Vi må bare ikke stoppe dér, ved fortidens adfærd, valgte løsninger og fejl. For at øge følelsen af duelighed, agens, motivation og handlelyst skal vi tilbyde modtageren et perspektiv, som retter sig ind i fremtiden. Vi må ikke udelukkende dvæle ved fortidens fejl og valg, vi skal rette blikket fremad. Kort og konkret skal vi fokusere på hvordan den gode løsning kan se ud i fremtiden. Dette kan ske gennem både dialog og direkte rådgivning i vores feedback.\nGod feedback er også uformel\nEn sund feedbackkultur bliver ikke udelukkende bygget på MUS-samtaler, product reviews eller 1-til-1-samtaler med chefen. Den indeholder også en uformel og spontan komponent i form af ”kaffemaskine-feedback” eller ”henover-skrivebordet-feedback”. I de små spontane sparrings- /feedbacksamtaler mellem kollegaerne i hverdagen bæres en stor del af feedbackkulturen. Disse kan sagtens bakkes op af mere formelle strukturer med god gavn. Det samme gælder mellem ledere og medarbejdere. Her kan vi med fordel opbygge nogle mere uformelle feedback-vaner, så feedback ikke udelukkende foregår på chefens kontor 3 gange om året, men i højere grad bliver en del af den daglige operationelle ledelse.\nGod feedback foregår hyppigt\n”Vi skal hellere gå efter at blive 1% bedre hver uge, end at gå efter 10% hvert kvartal.” Sådan siger vi ofte. Store forandringer skal tages i små skridt. Gennem hyppige små justeringer bliver udbyttet hurtigere synligt, og konfrontationerne i de enkelte samtaler virker forsvindende små. Jo oftere vi giver og modtager feedback, des mere indgroet bliver feedbacken i vores vaner og arbejdsgang. Herigennem opnås en naturlighed og samtidig kontinuerlig forbedring af vores feedbackpraksis, samt opgaveløsningen.\nGod feedback er fair\nOfte tales der om, hvorvidt feedback skal være korrigerende eller anerkendende/ styrkebaseret, men det er måske ikke så relevant endda. Forskning af Corporate Leadership Council fra 2002 viser, at det i højere grad er relevant at fokusere på at modtageren opfatter din feedback, som værende fair. Det gælder altså både for korrigerende og anerkendende feedback, at modtageren skal kunne spejle sig i den og genkende feedbackens rimelighed. Giver du feedback som opfattes som unfair, vil dette dræbe dine kollegaers motivation for at indgå i feedback med dig.\nGod feedback er accepteret\nAccept er en vigtig komponent i læring, og derfor også i feedback, da læring ofte er målet med at bruge feedback. Det betyder at modtageren skal have accepteret at få feedback, før vi går i gang. Accept kan skabes på flere måder, enten gennem en aftale i kalenderen, deltagelse i kendte processer, det kan sågar (nærmest) være indbygget i jeres relation. Den uformelle og spontane feedback i hverdagen kræver dog en anelse omtanke i forhold til accept. Her kan accept skabes ved at modtageren selv efterspørger feedback fra dig, eller ved at du spørger modtageren om lov til at give feedback. Jo flere feedbacksamtaler som kan skabes på baggrund af modtagerens efterspørgsel, des bedre – både for kulturen og læringen.\nGod feedback motiverer til mere feedback\nAt skabe en sund feedbackkultur handler også om at bruge feedback på en bæredygtig måde. Altså en måde, som kan holde ved ud i fremtiden. Derfor skal hver feedbacksamtale efterlade modtageren med en lyst til og motivation for at indgå i feedback en anden gang. Sker dette ikke, vil vores feedbackvaner og praksis forme en nedadgående spiral, som til sidst vil være usynlig og ikke eksisterende. Det ønsker vi ikke. Modsætningen til dette er at skabe feedbacksamtaler som motiverer til mere. Motiverer til at tage feedbacken ind og lære fra den. Motivere til at give feedback videre, til en anden kollega næste gang dette virker oplagt.\nLæs også mere om feedback spørgsmål\nEn konstruktiv model til feedback?\nOPF-modellen med de tre trin 1) Oplevelse 2) Påvirkning 3) Fremtid\nFor at skabe god struktur i din feedback, kan det være en hjælp at opbygge din feedback efter en model, som sikrer at du får de vigtigste elementer med. Den gode struktur vil være med til at øge sandsynligheden for, at din feedback vil skabe læring og genkendelse hos modtageren. Når du bruger en konstruktiv feedbackmodel, er der dog én ting du skal være særligt opmærksom på, nemlig at du får tilføjet noget af din egen personlighed og autenticitet til feedbacken. På den måde sikrer du, at modtageren kan ”mærke dig” og din oprigtighed i feedbacken, derfor skal du også turde at løserive dig fra din struktur, hvis det bliver nødvendigt. Vi anbefaler at dig, at arbejde med det vi kalder OPF-modellen. Den er opbygget i disse tre trin:\nSom tidligere nævnt skal god feedback være beskrivende. Det betyder at feedbacken skal tage udgangspunkt i konkrete oplevelser eller observationer, på den måde sikrer vi at feedbacken bliver konkret og relaterer sig til adfærd som modtageren har mulighed for at ændre til næste gange. I dette trin er det vigtigt at beskrive dine observationer og oplevelser så neutralt som muligt.\n”Jeg lagde mærke til at du startede mødet med at præsentere mødets dagsorden, med de 8 punkter..”\n”Jeg har lagt mærke til, at du ikke har budt så meget ind på vores teammøder de sidste par måneder..”\n”Jeg bed mærke i, at du sagde at projekt ABC er vores aller vigtigste projekt…”.\nVed at starte sådan, bliver det let for modtageren at vide hvilken situation som feedbacken relaterer sig til, og i kan på den måde få et fælles afsæt for resten af samtalen.\nEn huskeregel er, at du skal være meget konkret og beskrivende, når du gengiver din oplevelse. Hvis du ikke formår dette, virker din feedback overfladisk, generaliseret og ukonkret og modtageren får svært ved at følge din feedback. En hjælp kan være, at bruge videotesten som en tommelfingerregel. Du må give feedback på de ting, som du kunne se på video, hvis mødet var blevet optaget. På en video kan du kun se bevægelser, høre de valgte ord, tonelejet, brugen af kropssprog. Men du kan ikke se følelser, intentioner, overvejelser, sociale effekter eller fravalg på video. Så disse ting skal vi ikke udtale os om i trin #1.\nNogle gange kalder vi også dette trin for effekten, for her skal vi have fat i hvordan oplevelsen har påvirket dig. Blev du yderligere motiveret? Følte du dig underholdt? Tabte du overblikket? Blev du yderligere motiveret til at arbejde på projektet? Følte du at jeres aftaler blev brudt? Følte du opbakning fra din kollega?\nVi også have vægten frem her. Drejer feedbacken sig om en lille detalje, en personlig præference, et simpelt input eller en fundamental ting, en lodret ordre eller, kritiske anvisninger, som der skal rettes op på med det samme? Denne forskel er vigtig at tydeliggøre for modtageren, for hvis ikke vi sætter ord på det, så bliver det op til modtagerens fortolkning, og det giver ikke altid det ønskede resultat.\nFeedbacken er subjektiv og giver udtryk for hvordan du påvirkes af dine kollegaers adfærd. Det er også her, i trin #2, at du bringer din egen personlighed og præferencer ind i feedbacken. Det er vigtige forudsætninger, for at forklare modtageren, hvorfor du vil give dem netop det råd som følger i næste trin.\n”…det er muligvis bare mig, men jeg synes det bryder med vores aftaler om at holde nogle mere simple og fokuserede møder..”\n”… og jeg savner dine inputs, fordi jeg synes at din baggrund og de perspektiver du har bragt i spil tidligere, har bragt os store skridt nærmere vores lancering af produktet...”\n”… og det gav mig indtrykket af, at jeg, mit projektteam og vores projekt DEF er mindre prioriterede af organisationen, selvom vores projekt er det som skaber størst indtjeningsgrundlag...”\nSom nævnt i principperne, vil vi gerne tilsikre at vores feedback er løsningsorienteret, og at den tilbyder modtageren en retning. Det skal vi sikre med trin #3, og her er faktisk flere veje at gå. Enten med råd eller spørgsmål.\nNår vi har beskrevet vores påvirkning, skal vi tilbyde modtageren en løsning rettet mod fremtiden, og det kan vi gøre med enten, et godt gammeldags råd eller, alternativt, ved at invitere til dialog. Valget af den gode løsning afhænger i høj grad af situationen.\nHar du stor erfaring inden for området? Har feedbacken handlet om en stor fejl som skal ændres med det samme? Er tiden knap? Har din kollega efterspurgt dit råd? Så kan det være at et konkret råd er den bedste vej at gå.\nHar din kollega stor viden inden for emnet? Findes der mange forskellige gode løsninger? Har I god tid til at undersøge mulige løsninger? Er din kollega meget talelysten? Ønsker din kollega at være inddraget? Jamen, så er et spørgsmål måske vejen frem. Spørgsmålet kunne være ”Hvordan tænker du at vi kunne fortsætte herfra?” eller ”Hvad tænker du, om det jeg har sagt?”\nAt finde balancen mellem råd og spørgsmål kræver fordybelse at mestre. Vi har skrevet en guide om spørgsmål og svar i feedback, som kan være din rettesnor.\nEn central pointe om OPF-modellen er at den virker til både korrigerende feedback og fastholdende/anerkendende feedback. Modellen sikrer nemlig tre ting, hvis man husker at bruge den: 1) At du og modtageren får et fælles afsæt og genkendelse i forhold til situationen. Dette medfører en større sandsynlighed for accept hos modtageren. 2) At din feedback indeholder en mængde information, i form af dine perspektiver, som modtageren kan bygge videre på og bruge til at lære fra. 3) At feedbacken bliver løsningsorienteret og retningsgivende. På den måde sikrer vi at modtageren ikke står forvirret tilbage efter jeres samtale, men at han/hun har en konkret idé om hvordan de skal fortsætte herfra.\n1) ”Jeg lagde mærke til at du startede mødet med at præsentere dagsordenen, med de 8 punkter.”\n2) ”Det store antal af punkter, oplever jeg som modstridende med vores ønske om at holde kortere og mere fokuserede møder. Jeg tabte lidt fokus, allerede fra starten af mødet.”\n3) ”Måske du kunne opdele et møde som dette, til to møder i fremtiden, og så kun indkalde de mest relevante personer til hvert af møderne? Hvad tænker du om det?”\nVed at bruge en model til feedback kan du opnå bedre struktur og et klarer budskab, men bruges den for meget eller forkert kan den komme til at virke begrænsende for dig og i værste tilfælde gøre din feedback mekanisk og upersonlig.\nHvad er positiv og negativ feedback?\nOfte bruges ordene positiv feedback og negativ feedback om henholdsvis styrkefokuseret fastholdende feedback og korrigerende feedback. Det er bare ikke de bedste ord, hvis du spørger os, for det kan skabe forvirring. Eksempelvis kan det lægge en værdi til, hvordan det opleves at modtage denne feedback. Altså at det er en positiv oplevelse at blive rost og en negativ oplevelse at få kritisk feedback. Det synes vi er en forvirrende forsimpling. Vi vil hellere bruge lidt flere ord til at male et klart billede og skabe et mere nuanceret sprog om feedbacken.\nFastholdende og korrigerende feedback\nHer tager vi fat i afsættet, eller intentionen, med den feedback som bliver givet. Kort sagt handler det om, hvorvidt vi ønsker at se mere eller mindre af den observerede adfærd.\nFastholdende feedback er feedback, som tager afsæt i at styrke, kultivere eller fastholde en adfærd. ”Jeg kan godt lide når du bruger humor i dine indlæg, det må du endelig blive ved med.” eller ”Jeg sætter pris på dine nysgerrige spørgsmål i en proces som denne her. Tak for dem.”\nKorrigerende feedback er feedback, som tager afsæt i at ændre, skifte eller korrigere en adfærd. ”Jeg ville skifte til en større skriftstørrelse på dine slides, når du skal præsentere for så mange mennesker, som vi er samlet i dag.” eller ”Hvis jeg var dig, ville jeg prøve at bruge færre og mere velvalgte ord, så dit budskab kan stå tydeligere frem.”\nHøj og lav kvalitet i feedback\nDisse ord kan bruges til at tale om feedback. Vi ser at dette sprog giver bedre mening end ordene positiv og negativ feedback.\nMængden af læring og motivationen, som følger med en feedbackoplevelse, handler i høj grad om hvordan feedbacken bliver serveret for os. Derfor giver det mening at tale om feedbackens kvalitet.\nFeedback af lav kvalitet kan se ud på mange måder, men nogle kendetegn kan være:\nIndeholder ingen konkret information\nMangler konkrete beskrivelser eller observationer\nBliver leveret på en grov og ubehøvlet måde\nAlt det modsatte af afsnittet om ”Hvad er god feedback?”\nFeedback af høj kvalitet opstår når giveren gør sig umage og har modtagerens udvikling for øje. Hvis du overholder principperne for god feedback og prøver at strukturere det via OPF-modellen, så er du godt på vej mod at give feedback af høj kvalitet.\nFor de fleste teams kan det være gavnligt at definere lokalt hvordan feedback af lav og høj kvalitet ser ud. Denne øvelse kan være med til at skabe klarhed over hvilke feedbackoplevelser som I stræber i hen imod.\nHvilke kompetencer er vigtige i feedback?\nSom nævnt flere gange, så er feedback et komplekst socialt fænomen, hvilket også betyder at paletten af kompetencer som bringes i spil, er relativt omfangsrig. Lad os kigge på nogle af de mest centrale, som er grunddiscipliner i den gode feedback.\nLytning og nysgerrighed. Den gode feedback er, som sagt, dialogisk, og det kræver at vi indgår i en fælles undersøgelse, skabelse og konstruktion af det udbytte som ligger i netop denne feedbacksamtale. En central forudsætning for dette er at begge parter evner at lytte og udvise nysgerrighed i forbindelse med feedbacken.\nEvnen til at stille gode spørgsmål. Gode spørgsmål giver gode svar og starter interessante samtaler. Nogle socialkonstruktivister siger; at sproget skaber virkeligheden. Det gælder også i feedback. Det gode spørgsmål kan indlede udvekslingen af feedback. Det gode spørgsmål kan bringe nye perspektiver i en fastlåst samtale. Det gode spørgsmål kan afdække nye erkendelser.\nEmpati. Evnen til at forstå og genkende andre menneskers følelser er helt central når du skal navigere i relationer og interaktioner med andre mennesker, heriblandt også i feedbacksamtale.\nPerspektivtagning. Når du kan se sagen fra flere sider, kan du bringe nye indsigter. Evnen til at kunne efterlade sit eget perspektiv, for at besøge et andet, er utroligt gavnligt, når vi skal udforske løsninger og dele oplevelser i forbindelse med feedback. Også som modtager af feedback vil du opleves mere modtagelig, hvis du evner at besøge afsenderens perspektiv, når du forsøger at forstå hans/hendes feedback til dig.\nEmotionsregulering. Evnen til at kontrollere, moderere eller tøjle dine følelser, kan være utroligt gavnlig i feedback, for ja, du risikerer at blive oprigtigt glad, skuffet eller ked af det under feedback. Hvis ikke disse rene og oprigtige følelser skal løbe af med dig og overtage dit fokus, så er det gavnligt at have strategier til emotionsregulering.\nGode feedbackværktøjer. Der findes en lang række forskellige feedbackværktøjer og tilgange, som alle sammen egner sig godt til forskellige situationer og relationer. Hvis alle parter føler sig kompetente i at bruge forskellige værktøjer i hverdagens situationer, så vil de opleve større grad af mestring, og udbyttet af samtalerne vil være bedre.\nAfstemte forventninger. Er det egentlig en kompetence? Nja. Måske ikke. Men det er i hvert fald vigtigt at få forventningsafstemt i en hver feedbackrelation. Feedback kan fungere succesfuldt på mange måder, det vigtige er, at der er en accept og enighed om, hvordan feedback skal bruges i netop dette samarbejde.\nHvilken rolle spiller feedback i ledelse?\nDet er et stort spørgsmål, som indeholder nærmest uendelige undersøgelses- og svarmuligheder. Vi ser igen og igen at ledelse og feedback er tæt koblede og dybt forbundne emner. På den ene side er feedbackkompetencer en værktøjskasse for den dygtige leder, hvis medarbejdere, kunder og stakeholders forventer feedback. På den anden side spiller ledelse og de enkelte ledere en stor rolle i organisationens evne til at opbygge en udbytterig og sund feedbackkultur. I langt de fleste organisationer er lederne både rollemodeller og kommunikative knudepunkter, som forbinder og fordeler information i et bredt netværk i organisationen. Ledernes brug af feedback i det daglige arbejde smitter kraftigt af på den kultur, som formes rundt om dem.\nFeedback kan hjælpe dig - både som leder og menneske - med at vide hvordan din adfærd fortolkes af andre mennesker omkring dig. Andre menneskers feedback hjælper dig til at bygge stærke og meningsfulde relationer med dem.\nFeedbackkulturen formes også af lederenes øvrige ledelsesadfærd, hvor emner som psykologisk tryghed, tillid, målorientering, anerkendelse og nysgerrighed har stor påvirkning på et teams vilkår for at skabe en sund og produktiv brug af feedback.\nNår feedback fungerer bedst, gives og modtages det i alle organisationens retninger, på tværs af både vertikale og horisontale grænser (hvis vi ser på klassiske organisationer). Det betyder også, at lederen lige så ofte bør efterspørge og modtage feedback, som han/hun giver feedback. Lederen er, i den sunde feedbackkultur, ikke et alvidende orakel, som besidder svar på alle organisationens spørgsmål.\nHvis du er leder i en organisation og tænker: ”Jamen, hvordan skal jeg gå i gang med feedback?” Så kan et godt træk være, at opfordre, vise og motivere til at der bliver efterspurgt mere feedback. De sunde kulturer bygges på et fundament af efterspørgsel eller træk. De første skridt for dig, kunne være at gå ud og efterspørge feedback fra dine kollegaer eller medarbejdere, for herigennem at vise dem, at du støtter denne adfærd og at du også er en aktiv spiller i skabelsen af jeres feedbackkultur. Næste skridt kunne være at opfordre dine medarbejdere til at efterspørge feedback fra relevante sparringspartnere på deres egne projekter og leverancer.\nLedelse og feedback er så tæt koblede, at vi altid involverer og engagere lederne, når vi arbejder med feedback i organisationer.\nHvad er målet med feedback?\nFeedback er aldrig målet i sig selv. Det er nærmere midlet. Midlet til at opnå andre mål. Disse mål kan variere, afhængigt af organisationen. Det er dog vigtigt at være klar over målet, da målets udformning er afgørende for hvordan feedback bedst anvendes. Eksempelvis, er der forskel på hvordan feedback bedst bruges til at sikre mere innovative produkter og til at øge trivslen blandt medarbejderne.\nMålene kan være forskelligartede og der kan endda være flere på samme tid. Her ser du eksempler på hvad målet kunne være:\nAt skabe en mere lærende organisation\nAt sænke fejlraten på produkter\nAt optimere arbejdsprocesser\nAt styrke trivslen i medarbejdergruppen\nAt skabe en mere attraktiv arbejdsplads\nAt skabe bedre job performance\nAt øge graden af medarbejderdrevet innovation\nEn vigtig pointe om mål og feedback er at inddrage målet i den interne kommunikation om feedback. På den måde vil det blive gennemskueligt for medarbejderne, for de kommer med garanti til at spørge: ”Hvad skal det hele gøre godt for?”\nHvad ellers om feedback?\nVi kunne have vendt en masse andre perspektiver på feedback i denne artikel. Sidder du med et spørgsmål, som du ikke har kunnet få svar på her, så er du mere end velkommen til at kigge dig omkring på vores blog, i vores podcasts, i vores ressource-bibliotek eller i webinar-kataloget.\nMåske er du også nået dertil, hvor det er bedst at ringe til os og få en snak om dine feedbackspørgsmål? Du er meget velkommen.


Three-Bedroom Villa Harbour View 1 i Glengarriff til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nGlengarriff, Glengarriff, Irland - Se på kort\nMere om Three-Bedroom Villa Harbour View 1\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Glengarriff, så er Three-Bedroom Villa Harbour View 1 et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nThree-Bedroom Villa Harbour View 1 tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Glengarriff. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Three-Bedroom Villa Harbour View 1 til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Glengarriff.


Showing results for tags 'radiator'. - IHC-User.dk\nAstronaut posted a question in Teknik\nVi har et rum (15m2) hvor der sidder en el-radiator som eneste opvarmning. Jeg er træt af at den altid står tændt selvom ingen er i rummet. Jeg tænker derfor at udskifte den med en der kan automatiseres ... helst med IHC. Det mest simple er selvfølgeligt at koble en dum radiator til en styrbar stikkontakt, men der må være bedre muligheder. Der er også radiatorer med Wifi men det ser ud til at det primært er til styring vha. en app på telefonen. Det er jeg ikke specielt interesseret i. Er der nogen der har erfaring på dette område?\nStyring af radiator via IHC\nandersnygaard posted a topic in IHC - Generelle spørgsmål\nHej Nu har jeg efterhånden læst mange af jeres gode indlæg igennem som omhandler styring af radiatorer via IHC. Og jeg kan ikke rigtig blive klog på hvad jeg skal gøre, er godt klar over der kan være flere løsninger men er stadig i tvivl om hvordan jeg skal gribe mit projekt an. Min umiddelbare løsning ville være at montere en termoaktuator fra Danfoss (TWA-A VVS nr.: 460957010) som passer på mine ventiler på radiatoren. Denne forbindes direkte til en udgang på mit IHC output modul 24VDC. Samtidig har jeg monteret en Fuga IHC temperatur sensor i rummet. Jeg har et træpille fyr dvs. centralvarmesystem med en fremløbstemperatur på ca. 60-65 grader. SÅ, hvad vil du anbefale, kan ovenstående lade sig gøre med et tilfredsstillende resultat, på trods af at termoaktuatorene jo er on/off. Jeg læser hos jer andre at det svære er, at finde den perfekte justering/programmering i forhold til ikke at få en bankende varme igennem radiatoren når den kalder på varme og åbner ventilen helt? Men kan det virkelig passe at LK ikke har lavet en funktionsblok som kan bruges på denne type installation? Spændt på at høre jeres erfaringer som kan bruges på en installation som min. Termoaktuator.pdf\nKonkrete Erfaringer Med Ihc Og Styring Af Radiatorer Efterlyses\nSøren Nielsen1354922315 posted a topic in IHC - Generelle spørgsmål\nUdskifte mit Danfoss Living Connect med IHC på radiatorerne? Skal, skal ikke? Kan det fungere optimalt og i så fald hvordan og i hvilket setup? Jeg ved der er skrevet meget her i forumet omkring styring af radiatorer med IHC, men der er utroligt få erfaringer fra "real life" at finde, så har virkelig svært ved at træffe en beslutning. Så hermed en opfordring til at komme med KONKRETE erfaringer så emnet kan blive belyst Dvs. undlad venligst de teoretiske kommentarer ;-)


Anlægsgartner Fredtofte ⇒ Står du og skal bruge en anlægsgartner? | 3-tilbudonline.dk\nSidder du og mangler en anlægsgartner i Fredtofte? Så er du kommet til det helt rigtige sted at finde en. Vi har jo, det største netværk af anlægsgartnere i hele Danmark, og derfor kan vi også finde en til dig i Fredtofte. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Så skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de anlægsgartnere i Fredtofte, som du ønsker at benytte. Vi håber du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på billige anlægsgartnere i Fredtofte, skal du nemt trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at beskrive din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du lade læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på anlægsgartner Fredtofte allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på anlægsgartner Fredtofte\nDer er mange grunde til, at du burde indhente tilbud på anlægsgartnere i Fredtofte. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi anvender nemlig kun de absolut bedste anlægsgartnere i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige anlægsgartnere Fredtofte. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle anlægsgartnerne gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\nAnlægsgartner Blæsborg Sønderborg\nAnlægsgartner Klinteby Frihed\n← Anlægsgartner Boldesager Esbjerg\nAnlægsgartner Nørre Vissing Skanderborg →


Spillerprofil: Jan Rungholm\nBillederne er scannet fra Jan Rungholms egen fotosamling.\nBrædstrup IF (ungdom)\nBrædstrup IF (1938-40) i A-rækken\nHorsens fS (1940-41) i Mesterrækken\nAB (1941-44) i 1. Division, ca. 31 kampe\nHelsingør IF 1944/45 Kreds 2 15 3\nHelsingør IF 1945/46 2. Div 19 8\nHelsingør IF 1946/47 2. Div 18 2\nHelsingør IF 1947/48 2. Div 16 5\nHelsingør IF 1948/49 2. Div 20 4\nHelsingør IF 1949/50 2. Div 19 4\nHelsingør IF 1950/51 2. Div 1 0\nHelsingør IF 1951/52 2. Div 4 0\nHelsingør IF 1952/53 3. Div 0 0\nHelsingør IF 1953/54 3. Div 0 0\nHelsingør IF 1954/55 3. Div 3 0\nTræner i Hundested IK (til ca. 1975)\nFulde navn: Jan Rungholm\nFødt: 3. maj 1922 i Tommerup på Fyn\nKlubber: Brædstrup IF, Horsens fS, AB, Helsingør IF, Hundested IK\nKampe for HIF: 115\nMål for HIF: 26\n22. oktober 1944 (U) Slagelse B&I 2-4\nHan dannede angreb med Knud Lundberg, flygtede fra nazisterne, og kørte koks på værftet, mens han uddannede sig til civilingeniør. Jan Rungholm kom til HIF mens verdenskrigen stadig prægede hverdagen, og den lille innerwing - med tilnavnet "Kæmpe" - etablerede sig på det hold der var så tæt på at nå finalen om Danmarksmesterskabet.\nOprindeligt var Jan Rungholm fra Fyn, men det var i midtjyske Brædstrup at mejeristens søn sparkede de første bolde i nettet. Det gjorde han så godt, at han allerede som 16 årig blev rykket op på klubbens førstehold i A-rækken. I marts 1940 tog Rungholm springet videre til Horsens fS, hvor det blev til halvandet år i den bedste jyske række. Herefter kaldte studierne i København, og for en ingeniørstuderende var der ingen valgmuligheder. Det kunne kun være Akademisk Boldklub, der dengang hørte til på Nørre Allé.\nFor en provinsknægt på 19 år var mødet med AB og København lidt af en oplevelse.\n- Det var et meget stærkt hold AB havde under krigen, og da min normale plads var innerwing, måtte jeg affinde mig med at være reserve. Det var nemlig Knud Lundberg og Karl Aage Hansen der var faste innerwings, og dem kunne man ikke slå af. Men ”Lund” var indimellem i stykker, og så spillede jeg. Ellers måtte jeg ud som højre wing, hvilket nu heller ikke var svært med ”Lund” ved sin side. Han lagde de afgørende bolde millimeter præcist, og man skulle bare høre efter, når han stak en spids og råbte: ”Rung”, indenom!! Så kom bolden hvor den skulle!.\nFodboldkarrieren blev naturligt påvirket af begivenhederne under besættelsen og aktiviteterne i sabotagegrupperne begyndte at gribe om sig. Ikke mindst i AB var mange spillere og ledere involveret i illegalt arbejde, og Jan Rungholm var ingen undtagelse.\n- Jeg havde en lejlighed i Classensgade. Her havde jeg forskellige ting opbevaret og flere gange nogle boende. Det var flygtninge og andre som Gestapo var ude efter. Men det stoppede brat, da jeg fik en melding om at viceværten var nazist, og jeg skulle væk hurtigst muligt!\nFlygtede til Helsingør\nJan Rungholm rejste straks til Helsingør, og søgte tilflugt hos noget familie, hvorfra han kunne fortsætte modstandsarbejdet, blandt andet jødetransporterne fra Nordhavnen og indimellem fra Snekkersten.\nEfterhånden blev opholdet i Sundbyen af mere permanent karakter, og så kunne Rungholm igen snøre fodboldstøvlerne:\n- Jeg flyttede til Helsingør i efteråret 1944, og der gik jo ikke længe før jeg blev kontaktet af den gamle landsholdsspiller Ernst Nilsson, der var træner for Helsingør IF. Han spurgte om ikke jeg ville spille for HIF. Det kom snart i stand, og så sørgede klubben for at jeg fik et job på værftet. Formanden Stub-Nielsen havde forbindelserne.\n- Det var ganske normalt, at spillerne kom på værftet eller gummifabrikken. Der kunne de altid bruge nogle folk, og vi spillere havde gode forhold. Jeg startede som medhjælper i grovsmedien, hvor jeg kørte esse-koks. Jeg skulle bare klare et læs for gamle Olsen om formiddagen, så kunne jeg sidde og læse i den gamle tørdok om eftermiddagen. Senere kom jeg så op på tegnestuen, indtil jeg var færdig som civilingeniør i 1947.\nOpgøret i Idrætsparken\nHan debuterede i efteråret 1944, hvor HIF spillede sig videre til slutspillet om danmarksmesterskabet.\n- Så skulle vi møde B.93 i kvartfinalen i Idrætsparken. Jeg må have spillet en god kamp, for bagefter kom AB’s formand, der var landsretssagfører, ind i omklædningsrummet. Han skulle høre om ikke jeg ville tilbage til AB. Det har altid undret mig, at han kom ind på den måde, men jeg skulle ingen steder. Vi havde det pragtfuldt i Helsingør.\nHIFs opgør mod B.93 endte uafgjort, og efter forlænget spilletid måtte der lodtrækning til. Anfører Skjold Christiansen sagde ”krone”, og jublen var stor da mønten faldt til jorden:\n- Jeg kan faktisk ikke huske selve lodtrækningen, men til gengæld står den næste kamp, semifinalen mod AGF helt tydeligt for mig. Vi var foran 2-0, i et rigtigt møgvejr, men de fik udlignet, og der skulle være omkamp igen. Der manglede bare tre minutter, så sendte AGFs Erik Kuld Jensen en kikset centring ind foran mål. Det snød Kai, vores målmand, der var på vej frem og bolden trillede ind i målet, lyder det nærmest opgivende fra Jan Rungholm.\nI 1959 fik Jan Rungholm tilbudt en stilling som kommuneingeniør i Hundested, og så flyttede han teltpælene til Isefjordens munding. Det blev også starten på en ny karriere i fodboldens verden. Jan Rungholms indtog i Hundested Idrætsklub kunne hurtigt aflæses på resultaterne. De første år var han selv aktiv på førsteholdet, der i 1960 vandt sjællandsmesterskabet i serie 4. Sæson efter sæson pegede pilen opad, og et tiår senere nåede klubben Sjællandsserien.\nVar Rungholms fodboldkarriere flyvende, så var hans anden store passion det i allerhøjeste grad også. Allerede som 12-årig fik Jan Rungholm brevduer, og det har bragt ligeså mange oplevelser, som spillet med læderkuglen. I 1950'erne var Jan Rungholm tilknyttet først dagbladet Nordsjælland og siden Frederiksborg Amts Avis som sportsreporter i sin fritid.\nInterview med Jan Rungholm i september 2006.\nFarverige Fodboldminder, Fr. borg Amtsavis, 5/10-2006


Midt i det sydlige Kattegat\nMåge- og ternekolonier. Småfugle- og rovfugletræk forår og efterår. Farvandet nord for øen er af international betydning for rastende ederfugl og sortand.\nAlliker. Foto: Klaus Malling Olsen\nAnholt er Danmarks mest isolerede lille øsamfund. Øen er på 22km2 og har ca. 170 beboere. Øens mest bemærkelsesværdige natur er Ørkenen, der er Nordeuropas største lavhede. Den består af klitter og hedeområder og er dannet pga befolkningens skovhugst i 1600-tallet, hvor der var brug for tømmer og brænde til opvarmning, tjærekogning og drift af øens vippefyr. Der vokser nu mellem 300-400 forskellige arter lav i Ørkenen. Der findes to mindre bjergfyrplantager på Anholt (Hermannsgave og Totten). Næsten hele øen er omgivet af sandstrand.\nI 1902 byggede man en havn på øen, der bevirkede at sand og grus begyndte at aflejre sig nord for Anholt by. Med tiden blev dette område til et bredt strandområde med strandvolde, strandsøer, rørsump og strandeng, og er nu kendt som ”Flakket”. Ændrede strømforhold (pga stenfiskeri på revet nordvest for Anholt?) har betydet, at området fra havnen og nordpå omkring Flakket igen er under nedbrydning.\nDen største del af øen er fredet og Totten (den nordøstligste spids af øen) er et sælreservat. Der er adgangsforbud til Flakket i yngletiden.\nDer findes vigtige ynglebestande af måger og terner i Ørkenen. En af Danmarks største ynglekolonier af sildemåge findes her, samt mindre antal af stormmåge, fjordterne og dværgterne. Sølvmåge og svartbag yngler her også. Flere par tejst yngler ved havnen. Der findes ynglende ederfugl, toppet skallesluger, strandskade, store præstekrave og storspove. Den ellers for Danmark meget sjældne markpiber havde formodentlig sit sidste ynglested i Ørkenen. Arten er set sporadisk de sidste par år og det er muligt, at den igen yngler her. Andre interessante ynglefugle er rørhøg, natravn, rødrygget tornskade og karmindompap.\nMed sin beliggenhed i Kattegat midt imellem Danmark og Sverige er øen et udmærket sted at se på fugletræk, både forår og efterår. Af rovfugle kan nævnes rørhøg, blå kærhøg, spurvehøg, musvåge, fiskeørn, tårnfalk, dværgfalk, lærkefalk og vandrefalk. Der er et jævnt træk af de almindeligste småfugle, hvoraf bogfinker sommetider optræder i et større antal. Under træktiden ses også ringdue, engpiber, skovpiber, gul vipstjert, stenpikker og broget fluesnapper. Alliker kan trække i større flokke både forår og efterår. De almindeligste vadefuglearter ses i mindre antal under træktiden.\nAf og til dukker der sjældenheder op. Der er i 2017 f.eks. blevet set drosselrørsanger, hvidbrynet løvsanger, lille fluesnapper, pirol og dværgværling.\nHavet rundt om Anholt er af international betydning for overvintrende ederfugl og sortand. Op til 100.000 ederfugl og op til 20.000 sortand er blevet registreret under flytællinger. De kan opleves rastende eller trækkende ud for kysten. Andre fugle der ses hele året rundt på havet er bl.a. lommer, sule, fløjlsand og tejst. Tejsten holder tit til ved havnen og ved dyret på Totten. Om sommeren fourager split-, fjord- og dværgterne over havet. Skarv bruger tit Totten som rasteplads og der er set op til 2000 fugle her.\nAnholt er et af de største og vigtigste tilholdssteder i Europa for spættet sæl. Der er også en mindre bestand af gråsæler. Sælerne kan ses på tæt hold fra land hele øen rundt og ved sælreservatet ved Totten.\nMan kan ikke lave en endagstur til Anholt, da der normalt kun er én daglig færgeafgang. Man er derfor nødt til at arrangere overnatning på øen. Færgen sejler fra Grenaa havn. Overfarten tager ca. 3 timer. Det meste af året er der ingen færgefart onsdag, lørdag og søndag, men i forbindelse med helligdagene og sommerferierne (ca. midt i juni indtil midt i august) sejler færgen hver dag. Pladsbestilling er nødvendig. Færgen medtager ikke biler. En folder over Anholt samt færgesejlplan kan downloades (se link). Her kan man også læse om de få overnatningsmuligheder.\nMan må færdes til fods overalt i Ørkenen, bortset fra Totten, samt Flakket i yngletiden. Bilkørsel og knallertkørsel i Ørkenen er ikke tilladt. Det frarådes at færdes i de centrale og østlige dele af Ørkenen i fuglenes yngletid, hvor måger og terner har deres ynglekolonier. Man kan færdes på stranden i stedet for. Fra de yderste klitter har man en udmærket udsigt over mågekolonierne.\nNatravn. Foto: John Larsen


Laboratorie og instrumental diagnostik af leversygdomme - Hepatitis 2022\nLeveren er et organ, der er forbundet med næsten alle systemer i den menneskelige krop. Derfor kan der med forskellige leverpatologier observeres mange ændringer fra blod, immunitet og hudintegumenter. For at fastlægge den korrekte diagnose anvendes instrumentale og laboratorieundersøgelsesmetoder..\nIndikationer til diagnostiske test\nEn person går ofte kun til en medicinsk poliklinisk institution, når han har specifikke symptomer på sygdommen. I tilfælde af leverpatologier bliver følgende symptomer en grund til at besøge en læge:\nubehag eller smerter i den rigtige hypokondrium;\nhyppig blødning fra næse og tandkød;\nDet er vigtigt at vide! Et eller flere af de ovennævnte symptomer indikerer skade på galdesystemet. I dette tilfælde kræves en omfattende diagnose..\nNår en person søger medicinsk hjælp til leversygdomme, bruger lægen en bestemt diagnosealgoritme. Først udføres en visuel undersøgelse, patientens klager, varigheden og arten af den udviklende symptomatologi afklares. Derefter ordineres test for leversygdom, som hjælper med at etablere den korrekte diagnose..\nRækkefølgen af den diagnostiske proces er som følger:\nOAC og biokemisk analyse;\nidentifikation af markører for kræft og viral hepatitis;\nI de fleste tilfælde er hele undersøgelseskomplekset ikke nødvendigt, normalt er blodprøver og ultralyd nok. Men med mere komplekse sygdomme skal du ty til diagnosticeringsteknikker med høj præcision.\nLaboratoriediagnostik af leversygdom\nLaboratorieundersøgelser er den indledende fase af en diagnostisk søgning. Blod er den første, der reagerer på ændringer i organet. Hvilke test der skal udføres for leversygdom, bestemmer lægen efter undersøgelse af patienten.\nDenne undersøgelse sigter mod at vurdere status for specifikke leverenzymer og andre komponenter, der er involveret i stofskiftet..\nAlt og AsT Alanin aminotransferase (ALT) og aspartat aminotransferase (AcT) er enzymer placeret i hepatocytter, der er nødvendige for intracellulær metabolisme. Disse stoffer trænger ind i blodbanen, når de beskadiges cellemembraner, det vil sige med betændelse, traumatisk ødelæggelse, celledød Til diagnose af leversygdomme er ALT af største betydning, da dens indhold i hepatocytter er højere. Med de fleste patologier stiger enzymniveauet\nAlkalisk phosphatase Det specificerede enzym er en indikator for udveksling af calcium og fosfor En overvurdering af niveauet af alkalisk phosphatase forekommer med patologier i galdekanalen\nGGT Gammaglutamyltranspeptidase - et enzym, der er ansvarlig for udvekslingen af aminosyrer Overvurderes i nogle inflammatoriske processer patologien i galdeblæren\nProteiner og fedt Protein er et stof produceret af leveren. Det er et byggemateriale til alle celler. Fedt er en del af hormoner og galdesyrer I tilfælde af nedsat leverfunktion forekommer et fald i proteinniveauer. En stigning i mængden af fedt ses ved stagnation af galden\nelektrolytter Kalium, natrium, magnesium og calcium - de vigtigste stoffer, der opretholder vandbalancen i kroppen Med leverpatologier ændrer de sig lidt\nProthrombin-indeks Dette er forholdet mellem koagulationstiden for blodet i en sund og syg person. Det fibrinogen, der produceres af leveren, er involveret i denne proces. Et fald i IPI forekommer med nedsat leverfunktion\nBaseret på biokemisk analyse kan en diagnose allerede stilles..\nAutoimmun hepatitis er en sjælden sygdom, der forekommer hovedsageligt hos unge og middelaldrende kvinder. Hvilke tests der gives for leversygdomme af autoimmun oprindelse, bestemmes af specificiteten af den påståede sygdom. For at bekræfte diagnosen udføres immunologiske tests, der identificerer visse markører, der normalt er fraværende:\nDet er vigtigt at vide! Denne kombination kaldes en diagnostisk triade. For at identificere disse indikatorer undersøges blodserum..\nCancer- og hepatitis markørundersøgelser\nDisse diagnostiske metoder skal udføres uden fejl. Markører af viral hepatitis kan bestemme tilstedeværelsen af patologi hos mennesker samt bestemme graden af dens aktivitet. For at påvise dem bruges et enzymbundet immunosorbentassay til leversygdomme, der afslører specifikke antistoffer:\nFor at detektere det genetiske materiale i virussen, som er den mest nøjagtige bekræftelsesmetode, anvendes en polymerasekædereaktion..\nMed en ondartet tumor i leveren påvises serumantistoffer mod alfa-fetoprotein.\nMetoder til visualisering af organet giver dig mulighed for at etablere en diagnose med stor nøjagtighed. Leverens tilstand vurderes, patologiske indeslutninger, ændringer i vævets struktur detekteres.\nDen mest nøjagtige forskningsmetode, der giver dig mulighed for at bekræfte diagnosen fuldstændigt. Men det udføres ekstremt sjældent, da det kræver specielt udstyr, strengt sterile forhold og kvalificerede specialister. Det udtagne stykke væv sendes til histologisk undersøgelse, hvorefter laboratoriet afgiver en udtalelse om arten af de patologiske ændringer.\nDen mindst informative metode, der kun giver vejledende data om leversygdom. Røntgenundersøgelse afslører vævsforkalkningssteder, der optræder med parasitter, tumorforfald, metastaser. Det hjælper også med at identificere store abscesser og cyster. Det bruges til at diagnosticere abdominalskader med leverskade. Under alle omstændigheder er der behov for mere forskning..\nEn af de vigtigste undersøgelsesmetoder, der ordineres uden fejl og er nødvendig for at forstå det fulde billede af sygdommen. Ultralyd giver dig mulighed for at evaluere størrelsen på kroppen, dens struktur og placering. Det bruges til at påvise et stort antal sygdomme og differentieret diagnose.\nSvulst. Rundede læsioner med lige klare grænser er synlige. Deres tæthed kan øges eller formindskes. Leverens størrelse øges oftest.\nAbscesser og cyster. De har en rund eller uregelmæssig form, de transmitterer ultralydsbølger godt. Ser ud som lettere områder sammenlignet med resten af stoffet..\nSkrumpelever. En inhomogen akustisk densitet i leveren påvises på grund af erstatning af hepatocytter med bindevæv. En stigning i portalvenen bemærkes.\nBeregnet cholecystitis. Konklusioner afsløres, deres størrelse og placering.\nStrålingsmetoder med høj præcision til diagnose af leversygdomme, der gør det muligt at opdage de mindste ændringer i organet. De bruges til at detektere cyster, tumorer, abscesser, cirrhose. De giver en mulighed for at evaluere strukturen i leveren i lag.\nEn metode til diagnose af leversygdomme, der giver dig mulighed for direkte at evaluere leverens udseende for at identificere ændringer i dens struktur. Essensen af laparoskopiprocessen er fjernelse af væske fra bughulen og indføring af gas der. Derefter udføres punkteringer i bukhulen med to trocars, i hvilke instrumenter udstyret med minikameraer indsættes. Et billede vises på monitoren fra dem, hvilket gør det muligt at se alle organets funktioner ved maksimal forstørrelse.\nBaseret på leverens evne til at absorbere og akkumulere nogle isotoper. Det udføres ved hjælp af specielle scanningsenheder og tomografer. En kolloid opløsning af guld eller technetium indsprøjtes i en blodåre. En patologisk ændret region i leveren akkumulerer mindre isotoper end sundt væv. Dette sker med følgende lidelser:\nScanning er en af de mest afslørende diagnostiske metoder..\nNøgleindikatorer i en biokemisk blodprøve: norm og patologi\nHvad blodtællinger indikerer leversygdom i første omgang, afhænger af arten af patologiske ændringer i organet. Klinisk analyse evaluerer flere standardkomponenter.\nalt Mænd - 10-37 IE Kvinder - 7-31 IE Hepatitis, skrumpelever, leverkræft, beregnet cholecystitis, alkoholisk skade på bugspytkirtlen Svær cirrhose\nAST Mænd - 8-46 IE Kvinder - 7-34 IE Hepatitis, kolestase, kræft Leverruptur\nAlkalisk phosphatase 30-120 enheder / l Cirrhosis, kræft, alkoholskade, helminthiaser, stagnation af galden, infektion Genetiske lidelser, hypothyreoidisme\næggehvidestof 35-55 g / l Dehydrering Hepatitis, skrumpelever, kræft\nSamlet bilirubin 5,1-17 μmol / l Hepatitis, kolestase, kræft, galdecirrose, helminthiaser, Gilbert syndrom -\nFor at resultaterne skal være så nøjagtige som muligt, skal blod doneres til tom mave.\nDer er en metode såsom ansigtsdiagnostik - tegn på leversygdom er synlige for specialister, selv ved den første undersøgelse. Dette organ er det vigtigste afgiftningssystem i den menneskelige krop, så funktionsfejl i dets arbejde reflekteres straks på huden. De vigtigste eksterne tegn inkluderer:\nlodrette folder på panden;\nrødme i næsen;\nolieagtige pletter på øjenlågene;\nhvid eller gul plak i tungen.\nHvis sådanne manifestationer opdages, er det nødvendigt at gennemgå en medicinsk undersøgelse. Derudover bør alarmerende symptomer, der signaliserer en funktionsfejl i kroppen, være en lejlighed til at besøge en læge. Kun rettidig påvisning af leversygdomme og passende behandling gør det muligt at håndtere patologi og forhindre udvikling af komplikationer.\nEn vigtig undersøgelse for at evaluere funktionen af menneskelige systemer og organer er en biokemisk blodprøve. Dette opnås ved at analysere alle slags elementer i blodet. Ultralydundersøgelse vil hjælpe med at finde ud af om den generelle tilstand og dens størrelse. Til rettidig påvisning af sygdommen og dens behandling anvendes sådanne analyser som biokemisk screening eller leverundersøgelser..\nEn blodprøve for leversygdom udføres med det formål at stille den rigtige diagnose og vælge et effektivt behandlingssystem. Forstå leverens funktionalitet vil hjælpe sådanne typer diagnosticering som:\nblodprøve for albumin;\nALT (alanininaminotransferase) - leverenzymer;\nHovedtyperne af analyser og deres fortolkning\nHvis aspartataminotransferase er forhøjet, indikerer dette tilstedeværelsen af destruktive leverprocesser. En stor mængde bilirubin i blodet er et tegn på enhver akut leversygdom. Albumin indikerer i sin lave koncentration kronisk leversygdom.\nHvis leveren påvirkes, registreres enzymet alanin aminotransferase i blodet. Høj koncentration af alanininaminotransferase på grund af toksiske og virale læsioner.\nEt sådant enzym som asterspartataminotransferase findes ikke kun i leverens væv, men også i hjertet, nervevævet, nyrerne og knoglemusklerne. Dets forhøjede niveau sammen med alanininaminotransferase hos patienter med kronisk viral hepatitis er muligt med celledød.\nDen såkaldte de Ritis-koefficient kaldes af AST / ALT-forholdet for at tale om sygdommens art og forløb. Hvis ALT i blodprøver er lavere end AST, indikerer dette en giftig (alkoholisk eller medikamentelæsion) eller leverfibrose. Hvis aspartataminotransferase i blodet er højere, forekommer hepatocytnekrose.\nLeverundersøgelser for sygdomme i kirtlen\nEn blodprøve for leversygdom er simpelthen nødvendig, fordi det er umuligt at vurdere ydeevnen og dens vigtigste funktioner under en ekstern undersøgelse eller instrumentale diagnostiske metoder.\nFor at vurdere den syntetiske funktion af leveren og arten af lidelserne anvendes leverprøver. Alle slags kombinationer af disse test og analyser kan være meget effektive til at detektere karakteristiske sygdomme. Det kan dog ikke siges, at en af testene kan diagnosticere en sygdom. Et sæt analyser vil hjælpe dette..\nDer er andre leverprøver. Som et resultat af sådanne analyser identificeres årsagerne til leversygdom. Påvisning af niveauet af alfa-antitrypsin eller antistoffer mod hepatitis C-virussen bruges ofte ikke til rutinemæssig opfølgningsundersøgelse og screeningstest..\nFor at evaluere den syntetiske funktion af leveren eller dens funktion absorberes og fjernes forskellige stoffer fra blodomløbet ved hjælp af en leverprøve. Også ved hjælp af denne analyse afsløres arbejdet med at metabolisere og modificere de medikamenter, der bruges til diagnose.\nEstimering af mængden af albumin i blodet\nDen mest populære indikator, der bruges til klinikken, er albumin. Nyresygdom og dårlig ernæring kan imidlertid også påvirke dens niveau. Ikke desto mindre kan et lavt niveau indikere, at det syntetiske arbejde i leveren er reduceret.\nEstimering af protrombintid\nPV (bestemmelse af protrombintid) er en simpel test, der fastlægger leverens evne til at syntetisere blodkoagulation. Ved ændringer i PV observeres leverdysfunktioner, eller det betyder, at kroppen mangler K-vitamin.\nHvis protrombintiden øges, og der ikke er nogen reaktion på K-vitamin (normalt administreres den fra fem til ti mg i tre dage), kan dette antyde, at det enten er en krænkelse af absorptionen af K-vitamin på grund af en krænkelse i galdegangen eller intrahepatisk kolestase, som forhindrer galden i at komme ind i tolvfingertarmen. Denne analyse kan også indikere leversygdom. Ved alsidig diagnose betragtes intravenøs eller subkutan administration af vitamin K som effektiv..\nBilirubin i blodet til leversygdomme\nEn af hovedkomponenterne i galden er bilirubin. Det dannes under nedbrydningen af myoglobin, hæmoglobin og cytokromer i cellerne i leveren, milten og et sådant system som reticuloendothelial. Denne analyse er baseret på direkte og indirekte bilirubin. I dette tilfælde er det direkte forbundet, og det indirekte er gratis. På grund af den direkte fraktion (og den direkte fraktion er mere end firs procent) kommer bilirubin fra leveren. Oftest forekommer dette hos patienter med kronisk viral hepatitis. Årsagen kan dog ligge i nedsat eliminering på grund af cytolyse af hepatocytter.\nEt øget bilirubin-koncentrat kan fortælle om nederlaget i leverparenchymen. Med Gilberts syndrom betragtes sådanne indikatorer som tilstrækkelige.\nBilirubinemia kan være i tilfælde, hvor udstrømningen af galden er vanskelig eller endda blokeret. Og også til behandling af hepatitis antiviral karakter som et resultat af intens hæmolyse af røde blodlegemer. Et højt niveau af bilirubin på tredive mikromol / l provoserer gulsot, hvor gulhed i hud, øjne og urin mørkere.\nGGTP (gamma-glutamyltranspeptidase) er et enzym og markør for cholestase, en indikator for lidelser i lever-gallersystemet. En sådan analyse er nødvendig for at detektere mekanisk cholecystitis, cholangitis og gulsot. Denne analyse kan også tjene til at detektere niveauet af toksisk leverskade på grund af misbrug af hepatotoksiske stoffer og alkohol..\nAnalysen for gamma-glutamyltranspeptidase udføres sammen med alkalisk phosphatase og ALT. Dette enzym findes i bugspytkirtlen, nyrerne og leveren. Denne analyse er mere følsom end AST og ALT, især over for langvarig alkoholmisbrug. Kun fem processer øger dens intensitet: kolestase, medikamentskade, cytolyse, alkoholintoksikation og tumorvækst.\nHvis koncentrationen af gamma-glutamyltranspeptidase i blodet er høj, indikerer dette med kronisk viral hepatitis dette en komplikation i leveren - skrumplever eller toksicitet.\nALP (alkalisk phosphatase) bruges til at etablere kolestase, der ledsager forskellige leversygdomme.\nSamtidig betyder et højt niveau af GGTP og alkalisk fosfatase en afvigelse i galdekanalen, en funktionsfejl i udstrømningen af galden og kolelithiasis. Et sådant enzym findes i galdegangen, og som et resultat af dets aktivitet kan man bedømme intrahepatisk og ekstern kolestase. I det tilfælde, hvor kun alkalisk phosphatase øges, kan vi tale om forekomsten af hepatocellulært karcinom.\nGlukos (glukose) bruges til at påvise abnormiteter i bugspytkirtlen, det endokrine system og diabetes.\nFerritin (ferritin) taler om jernreserve. Dets høje niveau i kronisk viral hepatitis kan indikere tilstedeværelsen af leversygdom.\nForøget koncentration af ferritin reducerer effektiviteten af antiviral terapi.\nDet vigtigste plasmaprotein, der syntetiseres i leveren, er Albumin (albumin). Hvis det mindsker dette, kan det indikere abnormiteter i leveren, provoseret af kroniske og akutte sygdomme. Dette kan også indikere dets nederlag på grund af et fald i proteinsyntetisk funktion, som allerede er karakteristisk ved cirrose.\nProtein totalt (globulin og albumin) - analyse af total serumprotein. Dets lave niveau indikerer utilstrækkelig leverfunktion. Proteinkomponenter findes i mange former. Ved kronisk viral hepatitis skal du være opmærksom på: beta, gamma, alpha1 og alpha2 globuliner. Hvis albumin sænkes, er patologi i nyrer og lever mulig. Dens stigning kan betyde en række forstyrrelser i leverens funktion.\nVerifikation af proteinmetabolisme\nNår protein udveksles, vises kreatinin i leveren. De fjerner det fra nyrens krop med urin. Hvis niveauet øges, nedsættes den normale nyrefunktion. Før der påbegyndes en antiviral terapi, er det nødvendigt at udføre dette for at vurdere dets sikkerhed.\nTP (thymol-test) bruger i dag mindre og mindre til undersøgelse af kronisk viral hepatitis. Ikke desto mindre, hvis koncentrationen er høj, indikerer dette en kronisk type leverskade samt mesenkymal-inflammatoriske ændringer i leveren.\nEvaluering af leverens udskillelses- og absorptionsarbejde\nDer er en lang række analyser for at identificere leverens ekskretions- og absorptionsarbejde. Tricarbocyaninfarvestof, koffein, aminopyrin, monoacylglycinxylidid og et stof, såsom bromosulfophthalein, anvendes typisk i sådanne test. Sådanne test bruges oftest til at forudsige sygdommen, undersøge niveauet for leverskade. I praksis bruges de imidlertid sjældent..\nFor at påvise cirrhose tages der et komplet blodantal. Grundlæggende detekterer denne test tilstedeværelsen af anæmi. Det kan være en konsekvens af unormal bloddannelse på grund af mangel på folsyre og jern. Denne analyse kan også indikere intern blødning eller indikere, at i milten under hypersplenisme forekommer ødelæggelse af røde blodlegemer.\nHvis en infektion slutter sig til sygdommen, vil antallet af hvide blodlegemer blive overskredet. Hypersplenisme påvises med et fald i hvide blodlegemer. Når de fleste af blodpladerne udfældes med en forstørret milt, falder trombocyttallet.\nHvis der er viral hepatitis, kontrolleres niveauet af aspartataminotransferase fra tre til seks måneder, fordi det kan svinge i lang tid. Cirka tyve procent af patienter med CVH (kronisk viral hepatitis) har et stabilt niveau af alanininaminotransferase. Den mest pålidelige test til diagnose af akut hepatitis er en analyse af AlAT.\nEn blodprøve for leversygdom er påkrævet. Dette organ er involveret i den mest markante distribution og trafikstrømme. Her finder neutralisering af toksiner og andre skadelige stoffer, der kommer ind i kroppen sammen med konsumeret mad, samt inhaleret luft sted..\nLeveren deltager også i fordøjelsesprocessen, den forvandler forbrugte produkter til energi og nyttige næringsstoffer. Her er et lager med mikronæringsstoffer og alle de vitaminer, der nogensinde kan kræves i livet.\nOrgelet er involveret i den kemiske proces, der er forbundet med behandlingen af fedt, det overvåger omhyggeligt tilvejebringelsen af det nødvendige niveau af dette stof i kroppen. På samme tid syntetiserer leveren de proteiner, der kræves af den menneskelige krop, så blodet koagulerer korrekt, og infektioner ikke kan skade sundheden. Selv denne omfattende liste beskriver ikke alle de funktioner, der er tildelt dette vigtige organ..\nLeveren er meget modstandsdygtig over for alle eksterne destruktører, den er i stand til hurtigt at komme sig efter en inflammatorisk proces eller skade. Men at øge belastningen på det kan forårsage, at opdateringsprocessen mislykkes.\nLeverproblemer kan ses i det akutte sygdomsforløb, når kirtlen ikke længere kan modstå toksiner. Forgiftning manifesteres, manifesteres af sådanne symptomer:\nhvide øjne og hud har en gullig farvetone;\nafføringen bliver bleg;\nhåndfladerne bliver lyse røde;\nnatte kløe værre.\nTilstanden for denne kirtel påvirker aktiviteten i fordøjelseskanalen, nyrerne og hjernen. Leverskader er altid en alvorlig komplikation, i nogle situationer kan de føre til død. Ved den første mistanke om en leverpatologi skal du straks besøge en læge for at gennemgå de krævede undersøgelser. I løbet af dem tildeles et helt kompleks af forskningsmanipulationer.\nBiokemiske blodprøver for leversygdom kan fortælle en specialist meget. Leversygdomme er ikke den sidste i hierarkiet af almindelige lidelser. At diagnosticere patologier i leveren, galdeblæren og passager er ikke en enkel sag. Under undersøgelsen ordinerer lægen en omfattende undersøgelse:\n"Anonyme test" til diagnose af kræftformer fibrose eller cirrose.\nData opnået under undersøgelsen af en biokemisk blodprøve gør det muligt at bestemme:\nhvilken sværhedsgrad af sygdommen;\nI de fleste tilfælde foreskrives et helt kompleks af biokemiske analyser til patienter til evaluering af leveraktivitet i forskellige sygdomme: tumorer, skrumpelever, hepatitis og cholestase. Blandt dem biokemiske analyser for:\nundersøgelser af pigmentmetabolisme for at påvise bilirubin eller produkter konverteret derfra i blodet eller urinen;\nbestemmelse af tilstedeværelsen af proteinkomponenter i blodserumet (designet til at vurdere, hvordan nyrefunktioner syntetiserer protein);\nkontrol af enzymserien (AsAT og AlAT, når der er mistanke om ødelæggelse af hepatocytter, samt ϒ-glutamyltransferase, hvis der er tvivl i nærvær af sygdomme provokeret af overdreven entusiasme for alkoholiske drikkevarer, alkalisk fosfatase, hvis cholestase er mulig) til aktivitet;\nvurdering af specifikke leverenzymer til aktivitet (ornithinecarbomoyltransferase, fructose-1 phosphataldolase og sorbitol dehydrogenase).\nDeres indikatorer kan ofte ændre sig på grund af sværhedsgraden af patologien i kirtlen. Der udføres også sedimentære tests - en biokemisk analyse, hvis essens involverer vurdering af sedimentært eller overskyet sediment som et resultat af den gensidige reaktion af det proteinkolloidale system i blodserum med forskellige reagenser.\nDenne krops metaboliske aktivitet vurderes:\nen biokemisk undersøgelse af tilstedeværelse af urinstof, ammoniak, jern, blodkoagulanter, proteinpartikler og lipider i blodserum.\nVed hjælp af en biokemisk blodprøve kan du hurtigt og korrekt etablere en diagnose og vælge en effektiv behandlingsmetode. Dette er et ret vigtigt punkt i starten af udviklingen af leversygdomme.\nTyper af biokemiprøver\nAfhængig af patologien skelnes disse typer test for biokemi:\nEnzymologiske test, hvormed indikatorenzymer bestemmes i blodserumet. Denne type undersøgelse hjælper med at registrere funktionsfejl i leverens funktion og bestemmer med succes kolestase..\nSulein og koaguleringstymoltest.\nFor blodserum udføres PCR-analyse for at bestemme tilstedeværelsen af hepatitis C-virus RNA såvel som den patologiske belastning, som den udøver på kroppen.\nFor blodplasma udføres PCR-analyse også til at påvise DNA-vira, der provokerer sjældne arvelige eller kroniske leversygdomme.\nQuin-Dytel-test, der er designet til at udføre undersøgelser af en af kroppens hovedfunktioner - neutralisering. Ved hjælp af denne type biokemisk analyse bestemmes mængden af hippursyre, der dannes når natriumbenzoat indføres i leveren. Hvis mængden af dette stof reduceres - er dette en indikator på skade på leverparenchymen.\nOmfang af biokemiske analyser, der indikerer leversygdom\nBiokemiske blodprøver ordineres til patienter i tilfælde af:\nikke-alkoholiske lunge manifestationer af steatohepatitis og steatosis som følge af hypertriglyceridæmi, diabetes, hypertension, overvægt;\nHIV-co-infektioner med kroniske typer hepatitis C eller B;\nkomplicerede varianter af steatohepatitis og steatosis, provokeret af afhængighed af alkohol.\ni tilfælde af lever onkologi;\nFordele og ulemper ved biokemiske undersøgelser\nhøj effektivitet i valget af behandlingsmetoder;\nsmertefrihed og sikkerhed ved forskning;\nmangel på negative effekter;\nlav sandsynlighed for en diagnostisk prognose i tilfælde af tilstedeværelse af tilstødende faser af sygdommen F2 / F3;\nlavt informationsindhold om resultaterne, hvis patienten lider af akutte typer hepatitis, leverinflammation, hemolyse, cholestase, Gilbert's syndrom;\nNormer for "lever" -analyse\nHver enkelt blod indeholder, kun varierende med alder og afhængigt af køn, visse indikatorer. De kaldes normerne for den såkaldte "hepatiske" analyse. Alle ikke-standardafvigelser fra dem bliver tegn på en dysfunktion i den menneskelige krop, dens specifikke organer eller hele systemer, inklusive leveren.\nDe vigtigste indikatorer for standarderne opnået ved biokemiske analyser anses for at være:\nEn blodprøve udført på leverenzymer (ALT med AST). For dem er normen hos kvinder - op til 31 og hos mænd - op til 37. Disse leverenzymer er stoffer, der neutraliserer toksiner, der er trængt ind i cellerne i et organ. Hvis levercellerne ødelægges, kommer enzymerne ind i vores blod og flyder ud af leveren. Forhøjede blodniveauer indikerer skade på leverceller.\nBilirubin-test i blodet. Den normale indikator er 3,4-20,5 μmol / L. Udtrykket bilirubin henviser til nedbrydningsproduktet af beskadigede eller for gamle røde blodlegemer. Når der dannes et stof i milten, kommer bilirubin ind i leveren, omdannes til en vandopløselig form og derefter samtidig ind i tarmen med galden. Når galdekanalerne i og uden for leveren påvirkes, nedsættes frigørelsen af bilirubin i tarmen, på grund af hvilken dens absorption med blod begynder. En stigning i bilirubin indikerer en udstrømning af galden. Dette er det første tegn på, at denne funktion er mislykket..\nBlodalbumintest. Den normale hastighed er 35-50 g / l. stoffet albumin er en slags blodprotein, der produceres af leveren. Det er ansvarligt for størrelsen af det osmotiske tryk i blodplasma. Albumin transporterer også medicinske stoffer og elektrolytter til organer. Et fald i dets niveau indikerer tilstedeværelsen af leverpatologi.\nI det generelle koncept er komplekset af lignende tests, der er udført, der indikerer leversygdomme, det muligt at sammenligne alle værdier med normerne, finde ud af afvigelser, diagnosticere sygdommen og starte behandling rettidigt.\nFørst og fremmest skal det siges, at det i forebyggende foranstaltninger er nødvendigt konstant at kontrollere leveren. Denne procedure bør være en vane. Dette gælder ikke kun leveren, men også for hele organismen, men dette organ skal behandles med særlig omhu..\nDet er nødvendigt at foretage analyser!\nDet er let at kontrollere leveren. Dette legems arbejde påvirkes af et stort antal eksterne faktorer. Såsom miljøsituationen i den region, hvor personen bor. Dårlige vaner, især misbrug af alkohol eller stoffer, sætter også deres præg. Derudover er mennesker, der ikke holder sig til den rette ernæring, også i fare for udvikling af patologiske processer i leveren. Mad med højt fedtindhold anbefales ikke..\nHvis en person har nogle vaner fra ovenstående liste, er det nødvendigt at udføre en procedure, såsom leverscreening. Dette skal gøres en gang om året, og så er der ingen problemer med leveren. Tests er en effektiv metode til at undersøge en person. Kun resultaterne af undersøgelsen kan stille en nøjagtig diagnose.\nI hvilke tilfælde en person er ordineret test?\nSom nævnt ovenfor bør undersøges årligt, især når det kommer til et sådant organ som leveren. Analyser ordineres direkte af lægen. Ingen grund til at vente på, at der vises symptomer. Faktum er, at der ikke er nerveender i leveren. Derfor kan symptomer være helt fraværende.\nFor at starte undersøgelsen behøver du ikke vente på tilstedeværelsen af noget ubehag. At finde ud af om tilstedeværelsen af patologiske ændringer er i nogle tilfælde kun muligt efter at have bestået visse test.\nFor at kontrollere leveren og begynde undersøgelsen, skal du aftale en aftale med terapeuten. Dette kan gøres på bopælsstedet i distriktsklinikken eller kontakte en privat klinik. Hvordan kontrolleres leveren? Hvilke prøver er ordineret? Den mest almindelige metode til undersøgelse er en blodprøve. I øjeblikket bruges adskillige metoder til at studere humant blod til at identificere eller udelukke patologiske processer. Efter at have modtaget dataene, vil lægen ordinere en yderligere undersøgelse eller begynde behandlingsprocessen baseret på tilgængelig.\nHvilke signaler kan fortælle en person, at han har brug for at se en specialist til en leverundersøgelse? Der er en række tegn, som en person kan bemærke i sin krop, hvilket indikerer, at der er patologiske ændringer i leveren. I dette tilfælde skal test tages hurtigst muligt. Lad os se på disse tegn..\nEn gul hudfarve vises, når bilirubin begynder at dannes i den menneskelige krop. Med leverens normale funktion behandles dette stof af det og forlader den menneskelige krop. Hvis bilirubin begynder at være til stede i patientens blod, betyder det, at leveren er funktionsfejl. Det vil sige, at hun ikke klarer sine funktioner. Også kroppen nedbryder hæmoglobin. De fleste mennesker har hørt, at med en hæmoglobinmangel forværres kroppens generelle tilstand. Men du skal være opmærksom på, at dette stof i store doser også er farligt for menneskers sundhed. Faktum er, at hæmoglobin har en egenskab som toksicitet, så du bør bestemt starte en undersøgelse for at undgå alvorlige helbredsproblemer. Det skal også siges, at leveren er et vigtigt organ i menneskets liv, derfor at bringe dig selv til det ekstreme under intet tilfælde umuligt. Det er bedre at foretage en forebyggende undersøgelse end at kæmpe for dit liv senere. Gul hudfarve er et signal om, at du hurtigt skal kontakte en medicinsk institution.\nOvervej ubehag i højre side af kroppen. Når en person oplever sværhedsgrad eller prikken i sin højre side, bør han også konsultere en læge. Sådanne fornemmelser er især akutte, når en person spiser mad med et højt fedtindhold. Alvorligheden forekommer også, når du drikker drinks, der indeholder alkohol. Hvis patienten begynder at have smerter i sin højre side, skal han testes for diagnosen leversygdom.\nNormalt manifesteres de ved et sådant symptom som en krænkelse af afføringen. Faktum er, at patologiske processer i leveren påvirker tarmens funktion. Når leverens funktionelle opgaver forstyrres, forekommer mindre galdesekretion. Det er velkendt, at galde er involveret i processen med fødevareforarbejdning. Derfor påvirker dens utilstrækkelige mængde funktionen af de menneskelige fordøjelsesorganer. Som et resultat af, at maden er dårligt fordøjet, har patienten en krænkelse af afføringen, nemlig forstoppelse forekommer, han kan normalt ikke gå på toilettet. Derudover kan diarré også begynde, hvor fæces er ukarakteristisk. Denne opførsel af kroppen er også et tegn på, at en person ikke bør udsættes for at besøge en medicinsk institution..\nMennesker med leverproblemer har en forstørret mave. Faktum er, at hvis dette legeme begynder at kollapse, øges det i volumen. Som et resultat af denne proces vokser en persons mave. Andelen af kroppen bliver unaturlig, da resten af dens dele ikke øges i volumen. I dette tilfælde på maven kan du se venerne, nemlig deres mønster.\nPå en persons hud vises problemer såsom udslæt, kløe og så videre. Hudens dårlige tilstand indikerer altid, at der er en slags patologi i kroppen. Syg lever er ingen undtagelse.\nSom nævnt ovenfor påvirker leversygdomme tarmens og fordøjelsessystemets funktion. Dette betyder, at giftige stoffer ophobes i kroppen. I dette tilfælde forekommer en ændring i hudens tilstand. Allergiske reaktioner kan også forekomme. Klare tegn på, at en person ikke er sund, er tørhed i huden og dens skrælning. Huden begynder også at kløe.\nVær opmærksom på sprogets tilstand. Hvordan er han?\nEn anden indikator på, at der er leverproblemer, er tungen. Hvis der begynder at dannes plak på det, og dets farve ændres, skal du straks kontakte en medicinsk institution. På tungen kan der forekomme gule pletter, en plak kan også dannes. Det er hvidt eller brunt. Et andet karakteristisk træk ved den patologiske proces er forekomsten af revner i tungen.\nHvilke test ordineres for leversygdom? Hvis en person appellerede til en medicinsk institution med de ovennævnte klager, giver lægen ham en henvisning til undersøgelser, hvis resultater vil bekræfte eller tilbagevise den påståede diagnose.\nHvilken blodprøve skal der udføres for at kontrollere leveren? Først og fremmest vil terapeuten instruere personen til at donere blod til biokemi. Denne undersøgelse giver dig mulighed for effektivt og hurtigt at se, om der er nogen patologiske ændringer i leveren..\nHvilke indikatorer i en biokemisk blodprøve er opmærksomme?\nDer er flere indikatorer, hvis ændring indikerer, at leveren er i en usund tilstand:\nLeverenzymer. Indikatorer for niveauet af enzymer, der er involveret i proteinmetabolismen. Disse enzymer inkluderer ALT og AST. Ved destruktive processer i den menneskelige lever forekommer en stigning i disse indikatorer i patientens blod. Det er også værd at vide, at jo større deres mængde i blodet er, desto mere forværres den destruktive proces i leveren. Begge indikatorer stiger lige. Hvis en blodprøve viser, at disse leverenzymer er til stede i store mængder i materialet til den person, der undersøges, indikerer dette, at han har leverkræft eller hepatitis. En leverprøve til AST er en vigtig test til diagnose..\nHvis der opdages et stof som bilirubin i en persons blod, betyder det, at leveren ikke kan klare sine opgaver. Hos en sund person udskilles bilirubin konstant fra kroppen. Hvis det ophobes, bliver huden en gul farvetone. Store bilirubinværdier i en patients blodprøve kan indikere, at leveren har alvorlige patologiske ændringer. Dog kan også et højt niveau af dette stof indikere mindre afvigelser fra leverens normale funktion. Derfor er det muligt, at patienten får ordineret medicin eller får anbefalinger om ernæring. Derefter normaliseres hans tilstand hurtigt..\nBlodkoagulation indikerer også leversygdom. Denne indikator har et specifikt navn, nemlig protrombinindekset. Det viser, hvordan en persons kar og hans årer fungerer..\nEt protein som albumin er også en indikator for leverfunktion. Hvis det ikke er nok i blodet, betyder det, at kroppen producerer det i små mængder. Og dette indikerer til gengæld en fiasko i sit arbejde. Som regel er leveren ikke i destruktive processer i stand til at producere en tilstrækkelig mængde af dette protein. Et fald i denne indikator indikerer en større sandsynlighed for, at en person har en sygdom, såsom skrumplever.\nDet overdrevne indhold i det menneskelige blod i et sådant enzym som alkalisk phosphatase indikerer, at der pågår en inflammatorisk proces i kroppen af den patient, der undersøges. Dette enzym er ansvarlig for produktionen af fosforsyre..\nTip til patienter\nDet er vigtigt at vide, at overskridelse af visse indikatorer hverken er et bevis på, at en person er syg. Der kan have været en vis mindre funktionsfejl i kroppen..\nI dette tilfælde vil specialisten ordinere en anden blodprøve af patienten efter nogen tid. Men en afvigelse fra normen for flere indikatorer eller på én gang antyder, at en person har en unormal proces i kroppen, som kræver øjeblikkelig behandling.\nNu ved du hvornår og hvordan du kontrollerer leveren. Analyserne, der bruges til disse formål, er navngivet i artiklen, og deres transkripter blev også taget i betragtning. Vi håber, at du finder disse oplysninger nyttige. være sund!\nKontrollering af leveren bør for enhver moderne person blive en velkendt forebyggende foranstaltning, fordi Læger siger, at absolut alle mennesker nu er i fare for sygdomme i dette patients vitale organ. Læger forbinder truslen med dårlig økologi, brug af alkohol, især alkohol af lav kvalitet, en stor mængde fedtholdige fødevarer og uregelmæssig, forkert ernæring. Passiv livsstil, stillesiddende arbejde og mangel på fysisk aktivitet øger også sandsynligheden for sygdom..\nEt andet emne er, når der stadig er mennesker, der hævder, at det er leverprøver, der har en skadelig virkning, især når det kommer til ultralyd. Manglende viden om forskningsmetoder har ikke reddet nogen fra alvorlige sygdomme, så det at frygte en ultralydssonde er ikke kun dumt, men til en vis grad livstruende. Når alt kommer til alt er det ved hjælp af rettidige analyser, at du ikke kun kan kurere, men også forhindre mange farlige sygdomme.\nøget indhold af alkalisk phosphatase;\nværdi over GTT-normen;\nalkalisk phosphatase af høj kvalitet.\nUltralyd i leveren er den hyppigste undersøgelse af organet, på monitorskærmen kan diagnostikeren se næsten alle de ændringer, der forekommer i parenchymen, aflejrede parasitter, evaluere sværhedsgraden af skaden eller funktionsfejl i leveren. Ved hjælp af forebyggende ultralyd kan lægen rettidigt registrere asymptomatiske, udviklende abscesser, tumorer og andre alvorlige leversygdomme og også ordinere deres effektive behandling.\nMineralvand til leverens sundhed\nHbsag negativ anti hbs positiv. HCV-blodprøve - hvad er det\nSådan slipper man af med kornsuspension i galdeblæren\nBetændelse i bugspytkirtlen kræver obligatorisk behandling, udnævnelse af en speciel diæt. Det inkluderer sunde fødevarer rig på protein, sporstoffer, vitaminer..Fedt og kulhydrater hjælper ikke med at genoprette patientens helbred.


Podcast: Hvad kendetegner den moderne toptræner? – interview med Kenneth Heiner Møller – Gamechanger\nHvilke krav stilles der til den moderne fodboldtræner anno 2021? Hvordan kan fodboldens trænere og ledere i højere grad bruge forskning og viden i deres arbejde? Og hvordan skal den danske træneruddannelse forme sig i de kommende år?\nDet er nogle af de spørgsmål, vi stiller i denne episode af GameChangers podcast. Her bringer vi et stort interview med Kenneth Heiner Møller, der i september 2020 tiltrådte som ny trænerudviklingschef i DBU.\nKenneth Heiner Møller har således ansvaret for træneruddannelsen i dansk fodbold, og i dette interview med GameChanger sætter han ord på sin egen rolle som trænerudvikingschef og giver sit syn på trænerrollen anno 2021. I snakken kommer han også ind på de krav, der stilles til nutidens og fremtidens fodboldtrænere, og hvordan man kan håndtere det medfølgende pres i moderne fodbold.


Finanslovsudspil med gode takter - HK\nMed omprioriteringsbidraget har Christiansborgpolitikere pålagt offentlige institutioner at spare 2 % af budgettet hvert år – uden skelen til, om det er et realistisk krav at indfri, og uden skelen til, hvordan det påvirker kvaliteten i opgaveløsningen, de offentlige velfærdsydelser og – ikke mindst – de ansattes psykiske arbejdsmiljø og borgernes tilfredshed.\nIfølge Heidi er udfordringen, at sparekrav alt for ofte imødekommes ved at skære ned på det administrative personale.\n- Det er nærmest en klassisk løsning med et ligeså klassisk resultat: Nedskæringer i administrationen giver en dårligere opgaveløsning, forlænget sagsbehandling og en skæv ressourceudnyttelse af det tilbageværende personale, da de administrative opgaver sjældent forsvinder med besparelserne, fortæller Heidi Juhl Pedersen.\nHeidi fortæller, at hun ofte møder medlemmer, der fortæller om, hvordan det er personalet, der betaler prisen for de politiske sparekrav. De skal bl.a. løbe endnu hurtigere i en i forvejen travl hverdag. Det påvirker det psykiske arbejdsmiljø.\n- De seneste år er antallet af stresssygemeldinger steget markant på det offentlige arbejdsmarked, og mon ikke der er en direkte sammenhæng mellem stigningen og det øgede arbejdspres? Stresssygemeldinger koster samfundet dyrt, og kunne vi minimere antallet af medarbejdere, som bukker under for presset, var der en stor gevinst at hente.\nDerfor er Heidi glad for, at regeringen vil fjerne omprioriteringsbidraget; også selvom det foreløbig kun er uddannelserne, der går fri på statens område. Ifølge Heidi er det en god investering i vores velfærdssamfund, fordi gode uddannelser kræver gode skoler, hvor de personalemæssige og økonomiske ressourcer hænger sammen.\nHeidi slår dog fast:\n- Jeg er enig med den forrige regering i, at Danmark skal have mest mulig velfærd for færrest mulige penge. Og jeg er enig med Mette Frederiksen i, at vi skal have tilliden tilbage i det danske samfund. De offentlige chefer kan sagtens prioritere og effektivisere uden et fastsat krav på en bestemt procent hængende over hovedet.\nHeidi ser gerne, at vi som samfund tager ved lære af de dyrt købte erfaringer, vi har gjort os, fx i SKAT. Et velfungerende velfærdssamfund kan ikke eksistere uden en professionel administration til at understøtte velfærdsydelserne.\n- Lad os nu én gang for alle få fjernet omprioriteringsbidraget over hele linjen, lyder opfordringen fra Heidi Juhl Pedersen.\nLøber du stærkere, end godt er? Læs alt om stress og psykisk arbejdsmiljø her\nOvervejer du uddannelse? Få overblik over mulighederne her på HK.DK\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2019/10/21/finanslovsudspil-med-gode-takter)


Beskæring – Professionel beskæring af træer og buske - Flemming´s Entreprenør & Haveservice ApS\nBeskæring af buske og træer i haven er et tilbagevendende problem for de fleste haveejere. De fleste har sikkert en busk eller et frugttræ, som ikke er blevet beskåret - for hvordan er det nu, det skal gøres, og hvornår er det, at det rigtige tidspunkt at beskære?\nBuske har godt af at blive beskåret med jævne mellemrum\nDe fleste buske har godt af at blive beskåret med jævne mellemrum. Ved at fjerne enkelte gamle grene hvert år fornyer du din busk, og den kommer til at fremstå langt flottere. Nogle buske bliver ranglede, hvis de ikke bliver beskåret. Nogle buske kan skæres helt ned hvert år. Andre buske bør beskæres med stor omhu, beskæres de på et forkert tidspunkt, får du ingen blomster året efter.\nBeskær dine store træer og bevar dem i haven\nTræer har også godt af at blive beskåret. Mange haveejere, som har en gammel have, oplever, at gamle træer bliver for store til grunden og vælger at fælde dem, men en beskæring kan ofte være en bedre løsning. Gamle træer kan nemlig give haven karakter og i de varme somre en dejlig skygge. De kan også give afskærmning mod indkig samt læ og et rigere dyreliv i haven. Vær dog opmærksom på, at visse træsorter har en risiko for at blive angrebet af råd og svamp og andre sygdomme ved en kraftig tilbageskæring efter nogle år.\nEr din have blevet lidt for vild - eller har du bare brug for professionel hjælp til at beskære dine træer og buske, så kontakt os på 40 32 66 29. Få også information om træfældning


SIF | Samarbejdspartnere\nProjekt Brobygger startede som et 2-årigt udviklingsprojekt, men for at projektet overhovede kunne gennemføres krævede det en masse gode samarbejdspartnere. Du kan læse mere om disse herunder.\nCenter for pædagogisk viden og udvikling (CPU) deltog i Projekt Brobygger som koordinator mellem SIF og distriktsskolerne. CPU er en del af Børn og Unge-afdelingen, og har til opgave at kortlægge, udvikle, understøtte og koordinere den pædagogiske udvikling i Fredericia Kommune på hele 0-18 års området.\nFredericia Kommune støttede også projektets udviklingsfase økonomisk med 80.000 kr. samlet fra Børne- og Uddannelsesudvalget og Kultur- og Idrætsudvalget.\nTREFOR støttede Projekt Brobygger gennem deres Værdipulje, som bliver uddelt en gang årligt til udviklingsprojekter, uddannelse, forskning grøn erhvervsvækst, sundhed, kultur, iværksætteri mm. Trekantområdet. TREFORs Advisory Board havde udvalgt Projekt Brobygger blandt hele 110 ansøgere til puljen, og SIFs kasserer og idrætskonsulent, modtag ved et arrangement d. 19. februar 2014 det synlige bevis sammen med 24 andre gode projekter.\nSIF vil gerne benytte lejligheden til at takke for Værdipuljens donation.\nFamilien Hede Nielsens Fond valgte at støtte Projekt Brobygger med midler til formidlingsmaterialer, herunder denne hjemmeside.\nI SIF er vi meget stolte over at fonden har valgt at støtte projektet, og vil gerne takke fondsbestyrelsen for donationen.\nØnsker din virksomhed eller organisation at høre mere om eller støtte Projekt Brobygger kan du kontakte SIFs formand.


18/05/2021 KL. 11:30\nManglende streger skaber forvirring hos mange, der besøger Skanderborgs midtby. Og det kan koste dyrt.\nDen lille hvide bil i anden række holder ulovligt, for der er kun streg på den ene side. Men tavlen står lige over og fortæller om to-timers parkering. Men altså kun i opmalet bås. Foto: Michael Wulff\n»Du må kun parkere i de opmærkede båse. Det står lige der,« bliver bilister belært om af Europarks p-vagt på den store p-plads i Skanderborg på Adelgade 134, kendt som ’Kvickly’s p-plads’.\nDialogen kommer, når bilisten er vendt tilbage til en bil, hvor der i forruden sidder en meget gul seddel. En p-afgift på 650 kroner for at have holdt i et tvivlsomt felt, hvor der nok er skiltet med P – og ingen forbud.\nDenne artikels forfatter har selv prøvet det, ligesom kvinden, der opsøgte UgeBladets redaktion på den anden side af Adelgade, da hun også havde misforstået p-reglerne. For de er lette at misforstå.\n”Det må I skrive om,” bad hun os.\nØverste afsnit er det til venstre på billedet. Her er et felt ikke streget op - og derfor ikke beregnet til parkering, siges det. Foto: Wulff\nStore dele af p-pladsen er nyasfalteret efter gravearbejde og uden streger. Men dér, hvor miseren opstår, er et stort felt på øverste afsnit, hvor der sagtens kunne være plads til tre-fire biler. Men her er ingen streger.\n”Her holdt fiskebilen jo tidligere,” lyder det fra en pensionist, som er lige ved at begå samme, dyrebare fejl.\nMen fiskebilen er væk, og det samme er de overdækkede indkøbsvogne. Så nu er der god plads.\nSkiltene er tydelige nok - det kan man ikke sige om asfalten, hvor der skal parkeres i båse. Foto: Wulff\nKvickly lukkede i sommeren 2019 og genopstod i stedet som SuperBrugsen længere nede ad gaden.\nMen Coop, der står bag begge, ejer fortsat grunden med p-pladsen. Så UgeBladet ringer til informationsdirektør Jens Juul Nielsen og forelægger ham sagen.\nFå minutter efter vender han tilbage i røret.\n”Vores lokale ejendomsfolk er ved at kigge på det og tager kontakt med Europark,” lyder svaret.\nAsfaltarbejde har ikke gjort det lettere at finde 'opmærkede båse'. Foto: Wulff\nEr du blevet pålagt p-afgift ved at holde på en af de omtalte pladser, så kontakt gerne redaktionen: redaktion@uge-bladet.dk


Tiderne skifter, som en kendt sanger sang, og det gør de i særdeleshed, når det gælder musikken og de kulturer og subkulturer, den vokser ud af og omgiver sig med. Roskilde er med sin snart 50-årige historie en af de bedste temperaturmålere, når det gælder dansk og international musikkultur.\nOnsdag d. 04. juli 2018, kl. 21.00\nPå en af mine første Roskilde-festivaler så jeg Dan Turèll på en scene. Der var ikke nogen særlig imødekommende stemning blandt publikum rettet mod den i dag så ikoniserede forfatter, den var nærmere let ondskabsfuld. Der blev ikke ligefrem smidt ting mod scenen, men som jeg fornemmede atmosfæren, blev der ikke spildt megen sympati på digteren.\nTænk, hvis salig Dan Turèll steg op fra de døde og optrådte på Roskilde i denne weekend. Der ville være fyldt foran Orange Scene.\nTiderne skifter, som en kendt sanger sang, og det gør de i særdeleshed, når det gælder musikken og de kulturer og subkulturer, den vokser ud af og omgiver sig med. Roskilde er med sin snart 50-årige historie en af de bedste temperaturmålere, når det gælder dansk og international musikkultur. Den har rykket sig med tiden – flere gange.\nJeg kom først med i 1984, og da var den første bevægelse allerede sket. Væk fra de tidlige hippiedage med siddende publikum, Mo-I-Rana og Røde Mor som danske topnavne og, da man for alvor fik en international dimension på, splitternøgne Dr. Hook på hovedscenen i den brandvarme sommer 1976. Måske ser vi en gentagelse i år? Temperaturerne er til det …\nMen nej. Allerede i 1984 var de flippede gevandter afløst af 80er-sortsyn, sort hår, sort mascara til alle køn, sort-det-hele, bortset fra de overlevende 70er-navne, der nu stred hårdt mod tidsånden. Som en Dan Turèll eller Trille med band. Roskilde var et hårdt sted i de år, og hårdheden centrerede sig også om en musik, der havde ændret sig med punken og new wavens ankomst fra især 1977-78.\nI 90erne drejede det kulturelle hjul igen omkring populærmusikken. Det var det store corporate-årti. Selv undergrunden blev mainstream, og i 1992 var Pearl Jam og Nirvana pludselige, uventede hovednavne. Der kom sponsorer på, og det var de multinationale pladeselskaber, som satte dagsordenen og befolkede mediebyen med standsmæssige domiciler og gratis øl til indviede med rette armbånd.\nJeg kan meddele, at sådan er det ikke mere. Pladeselskaberne har ligget underdrejet og til stadighed mere usynligt i Roskilde-regi, siden streaming flyttede musikkulturen endnu engang i løbet af nullerne. Internettet var ankommet, og med det atomiseringen i talrige subgenrer, som Roskilde nærmest gjorde en dyd ud af at fremhæve: I år har vi sandelig noget for den følsomme del af dødsmetalkulten! Eksemplet er opfundet, men det er ikke langt fra sandheden.\nI 2010erne blev subkulturerne til identitetsleg, også i musikken. Nu kunne man være lige, hvem man ønskede at være, og fem minutter senere kunne man være en anden. Det ene øjeblik kunne man synke hen til et ukendt sydkoreansk syrerockband i en næppe opdaget krog af Roskilde, og det næste stå i en kæmpefest foran DJ- og hiphop-popfesten Die Antwoord foran Orange Scene.\nHvor går vi så hen nu? Et gæt er en forstærket grad af autenticitet og holdninger. I en verden, hvor man kan opleve alt og lade sig underholde af alt, gider man ikke virkelighedsfjerne stjerner, der forstiller sig, mens båndet spiller. Skal vi vædde? Imens vil jeg gå ned og høre Tune-Yards - en kvinde, der indspiller sine egne rytmespor live, når hun optræder. Samtidig taler Chelsea Manning, men herude holder jeg mig til musikken. Det er der også lidt identitet i.


Sådan faciliterer du et netværk med fokus på forretningsudvikling\nDu er her: LandbrugsInfo > Ledelse > Forretningsudvikling > Sådan faciliterer du et netværk med fokus på forretningsudvikling\nØnsker du selv at få gang i et netværk med forretningsudvikling som formål? Få et bud på en model for, hvordan du sætter netværket i spil på den bedst mulige måde.\nLige så forskellige netværk er i formål, struktur og indhold, lige så forskellige er de former og processer, netværkene afvikles under, og det er næppe muligt at pege en bestemt form eller proces ud som den bedste eller mest effektive. Men nogle gode råd til, hvad der er vigtigt at lægge vægt på i løbet af innovationsprocessen kan bringe dig et langt skridt videre.\nFå deltagerne til at fokusere på idéer, der kan gøre en forskel. Her er ”fokus” bedre end ”frihed” til for eksempel at brainstorme uden sigte.\nHjælp deltagerne til at koncentrere deres kreative indsats om noget, der gør en forskel for deres virksomhed.\nMan får flere originale ideer, når man systematisk udsættes for input udefra. Derfor kan man med fordel etablere et dynamisk netværk med et flow, hvor deltagerne udsættes for input for forskellige vinkler.\nInspirer deltagerne til at få kontakt til kunder, brugere, kolleger og andre. Vi har hver især vores opfattelser af verden, og der kan være en risiko for, at vi fører det, vi selv tror på virker, videre, uden at det er afstemt med omverdenen. I forlængelse af dette er det også vigtigt at hjælpe deltagerne med at afslutte uproduktive ideer og tanker.\nFå deltagerne til at gøre gode ideer bedre ved at skabe rutiner og processer, der på en nem måde hjælper dem med at afprøve og udfordre ideerne igen og igen. Det er sjældent, at den rigtige ide er i hus i første omgang. Derfor er det vigtigt at inspirere deltagerne til at fortsætte med at forfine og justere deres ide.\nHjælp deltagerne til at blive bedre til at bedømme ideer og tiltag til forretningsudvikling, eliminere de dårlige og udvælge de bedste. Etabler systematiske processer til at evaluere ideer. Se dem evt. i forhold til forretningsmodellen, som er præsenteret her ovenfor, eller i forhold til virksomhedens strategier.\nSæt deltagerne i forbindelse med indflydelsesrige personer og hjælp dem med at skaffe ressourcer og kontakter og nye relationer.\nHjælp dem med at skabe historie omkring deres ide og forretningsudvikling og hjælp dem med at skabe deres eget personlige brand.\nFå dem til at demonstrere værdi på et tidligt tidspunkt, så negative tiltag hurtigt kan lukkes og skabe plads for nye og mere produktive tiltag.\nFølg op på deltagernes udbytte af deres processer og hjælp med til, at effekt og resultater nyttiggøres og ikke bare fortaber sig i daglig drift, og ikke mindst til at synliggøre og kommunikere resultater.\nLæs mere om netværk i forretningsudvikling\nLæs mere om, hvorfor deltagelse i et netværk kan accelerere din forretningsudvikling i artiklen: Netværk sætter turbo på din forretningsudvikling.\nArtiklen giver indsigt i, hvilke typer netværk der findes, formål med netværket, hvordan man vælger det rette netværk, netværkets værdi i forbindelse med forretningsudvikling, netværkets liv, forudsætninger og roller samt endelig forretningsudviklerens rolle.


Amerikanerne vil have 'tekstometer' | Alt om varebiler - nyheder og test\nSms'er du også bag rattet – i New York vil man teste smartphones for, om de har været indblandet i trafikulykker\nVi kender det alle – den vigtige sms eller mail tikker ind. Måske har du svært ved at finde vej og bruger lige gps’en. Det kan også være, du bare er skideligeglad med dit og andres liv, og derfor tjekker facebook, mens du kører bil. De fleste er nok enige om, at det er en dårlig ide, og nu ser det ud til, at bilister involveret i en trafikulykke kan få deres telefon tjekket for, om den har været aktiv lige op til ulykken.\nI New York har man fremsat en lov, der lægger grundarbejdet for, at man kan opdage, om smartphonen har været fremme i ulykkesøjeblikket. Helt konkret er det israelske firma Cellebrite i gang med at udvikle et instrument, som i vejsiden kan tjekke telefoner fra personer, der har været involveret i en ulykke. Faktisk vil det foregå meget på samme måde, som når politiet tester for alkoholpåvirkning. Cellebrite har allerede udviklet en teknologi, der kan slette en smartphone totalt, men at få telefonen til at fortælle, hvor og hvornår den er anvendt, er relativt enkelt.\nKør bil, når du kører\nIfølge den fremsatte lov vil en bilist, som har været involveret i en ulykke og nægter at udlevere sin telefon til test, med det samme få sit kørekort inddraget. Amerikanerne er nemlig ret ivrige efter at gøre noget ved problemet med førere, som ikke koncentrerer sig om kørslen. Hver dag dør ni mennesker, og 1.153 mennesker kommer til skade i trafikken i USA, fordi man ikke koncentrerer sig om vejen.\nI Danmark har Rådet for Sikker Trafik sat ind med kampagnen ‘Kør bil, når du kører bil’, og vi kan kun opfordre til, at du ikke læser dette bag rattet.\nTags: SmartphoneSms i trafikkenTrafiksikkerhed


Bygningens illustrationer - Arkitektskolen Aarhus\nEt åbent arkitekturlaboratorium med en rå værkstedskarakter.\nDen nye skole består af kontor-, undervisnings-, forsknings- og værkstedsfaciliteter til ca. 600 studerende og mere end 100 ansatte. Byggeriet er på ca. 12.500 kvadratmeter og stod færdigt i sommeren 2021.\nVi ønskede en robust og fleksibel bygning, der nemt kan tilpasses nye krav og behov i fremtiden. Skolen har karakter af et værksted, hvor studerende, undervisere og forskere har rig mulighed for at eksperimentere og udfordre fremtidens arkitektur.\nDen nye arkitektskole åbner sig mod omgivelserne og inviterer indenfor i bygningens stueplan. I stueplan ligger værksteder, didaktek og bibliotek ud til facaden mod Carl Blochs Gade, så de bliver synlige og let tilgængelige for offentligheden. De studie- og forskningsrettede laboratorier og værksteder er placeret i den mere uformelle del, der vender ud mod Godsbanen og den grønne kile, det offentlige og rekreative strøg, som forbinder hele den nye bydel fra byen ud til Brabrandsøen.\nHele stueplanet er åbent og inviterende, mens etagerne ovenover rummer tegnesale, administration, undervisnings- og forskningsområder og skaber en mere privat zone for skolens studerende og ansatte.\nhttps://aarch.dk/wp-content/uploads/2021/10/lea-porsager-400x453-1.png 453 400 Signe Janderup https://s3-eu-central-1.amazonaws.com/aarchdk/wp-content/uploads/2019/02/03164631/aarch-logo-dark.svg Signe Janderup2022-03-10 20:34:532022-03-14 09:26:41Repulsive Enchantment – Kunstværk af Lea Porsager\nhttps://s3-eu-central-1.amazonaws.com/aarchdk/wp-content/uploads/2020/06/04151554/Nyhed-3-h%C3%B8jkant-1120x747.jpg 1120 747 Signe Janderup https://s3-eu-central-1.amazonaws.com/aarchdk/wp-content/uploads/2019/02/03164631/aarch-logo-dark.svg Signe Janderup2020-06-04 13:36:562020-06-05 08:32:05Børge Mogensen flytter med til Exners Plads\nhttps://s3-eu-central-1.amazonaws.com/aarchdk/wp-content/uploads/2018/10/04230037/NewAarchApril1800x600.jpg 600 800 Marlene Lauridsen https://s3-eu-central-1.amazonaws.com/aarchdk/wp-content/uploads/2019/02/03164631/aarch-logo-dark.svg Marlene Lauridsen2019-05-01 15:52:502022-03-07 16:05:33OM PROCESSEN\nAfgangsbedømmelser sommer 2019 Tilgang til Transformation af Kulturmiljøer – En Fælles Fortælling