I. Teoretisk og metodisk gennemgang af StØV-modellen. II. Virkninger af personskatter i StØV eksempler/stilleskruer - PDF\nDownload "I. Teoretisk og metodisk gennemgang af StØV-modellen. II. Virkninger af personskatter i StØV eksempler/stilleskruer"\n1 Skatteudvalget (2. samling) SAU alm. del - Bilag 193 Offentligt Skatternes Økonomiske Virkning, januar 2008 Rapport om StØV: I. Teoretisk og metodisk gennemgang af StØV-modellen II. Virkninger af personskatter i StØV eksempler/stilleskruer III. Andre effekter, fradrag, og mulige udvidelser af StØV-modellen Rapporten er en afrapportering på et udviklingsarbejde i Skatteministeriet omkring de økonomiske virkninger af skatteændringer. Der udvikles fortsat på modellen bag rapporten, og vi modtager meget gerne kommentarer. 1\n2 I. Teoretisk og metodisk gennemgang af StØV-modellen 1 Samfundets produktion Produktionsfunktion og faktorinput Kapitaltilpasningen Arbejdskraftens CES-funktion Generelle ligevægtseffekter Tilpasning og kalibrering af modellen Eksempler med produktionsstigninger i andre modeller: SMEC, MONA Deltagelsesbeslutningen Indledning Teori Empiri Metode Deltagelsesresponser og metodevalg Timebeslutningen Indledning Teori Empiri Metode Kvalitativ indsats - Teori Empiri Metode Model for adfærd De offentlige finanser Eksistensen af en kvalitativ effekt i den offentlige sektor Forskellige lønniveauer Uddannelse Uddannelsens betydning for samfundet Uddannelsesniveauet i Danmark et internationalt perspektiv Teoretisk introduktion Skatten og den økonomiske tilskyndelse til at tage en uddannelse Skatten og den forbrugsmæssige tilskyndelse til at tage en uddannelse Uddannelsesniveau vs. uddannelsestype Andre elementer i uddannelsesvalget Empirisk sammenhæng mellem uddannelse og indtjening Metode Uddannelsesgrupper Livstidsindkomster Målvariable Elasticiteter Uddannelsesmodellen i samspil med resten af modellen Uddannelsesvalgets samlede effekter på de offentlige finanser II. Virkninger af personskatter i StØV eksempler/stilleskruer 6 Samlede provenuvirkninger af en skatteændring i StØV Selvfinansieringsgrader i StØV Fordelingsvirkninger i StØV Gini-koefficienten Enkelt-stilleskruer i StØV-modellen\n3 9.1 Generelle forskelle på ændringer i sats og grænse Topskatten ændring af topskattegrænsen Topskatten ændring af topskattesatsen Topskatten sammenfatning af sats- og grænseeksperimenterne Mellemskatten ændring af mellemskattegrænsen Mellemskatten ændring af mellemskattesatsen Mellemskatten sammenfatning af sats- og grænseeksperimenterne Personfradraget forhøjelse af personfradraget Bundskatten ændring af bundskattesatsen Bundskatten sammenfatning af sats- og grænseeksperimenterne Beskæftigelsesfradrag Arbejdsmarkedsbidrag III. Andre effekter, fradrag og mulige udvidelser af StØV-modellen 10 Arbejde uden for arbejdsmarkedet Gør-det-selv-arbejde Kort teoretisk indblik Empiri Sort arbejde Empiri Metode Mobilitet på arbejdsmarkedet Teori og empiri Modellering Lønmodtagerfradrag Grundlag for fradrag Almindelige lønmodtagerfradrag Økonomiske virkninger af fradrag Fradragenes virkninger på arbejdsudbuddet Kvantificering af effekter Overførelse af skattegrænser og deres betydning for arbejdsudbudet Modellering Pensionsind- og udbetalingers effekter på arbejdsudbuddet Gennemgang af opsparingstypeindivider Kvantificering af pensionseffekterne Beskæftigelsesfradrag Incitamentet til at arbejde og virkningen af et beskæftigelsesfradrag Generelle og selektive beskæftigelsesfradrag Særligt fradrag til grupper, der ikke ved ændret adfærd kan berettige sig til offentlig forsørgelse Litteraturliste 121 Appendiks: Løneffekter i StØV, følsomhedsanalyser og datagrundlag 123 3\n4 Baggrund og formål med StØV-modellen Dagens skattepolitiske debat er i høj grad fokuseret omkring de samfundsmæssige virkninger af skattelettelser. Lavere skat på arbejdsindkomst er såvel internationalt som nationalt nærmest blevet et mantra. Det ses ikke alene som vejen mod øget beskæftigelse, men også som en nødvendighed (dog ikke tilstrækkelighed) i bevarelsen af velfærdssamfundet. Baggrunden herfor er en erkendelse af, at borgernes og virksomhedernes adfærd afhænger af, hvordan skattesystemet er indrettet. De økonomiske incitamenter betyder med andre ord noget, for de valg vi træffer. Det naturlige spørgsmål er så selvfølgelig hvad de betyder og hvor meget? Og disse spørgsmål kan kun besvares under meget stor usikkerhed. Økonomer er som regel enige om, hvilken retning forskellige tiltag trækker. Men med hvilken kraft er der ofte større uenighed. Ministerierne, Det Økonomiske Råd, Velfærdskommissionen og interesseorganisationer herunder CEPOS og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd giver til tider forskellige svar på de samme spørgsmål. På nogle områder er der efterhånden nået en konsensus, mens der slet ikke laves beregninger på andre områder f.eks. sammenhængen mellem skat og uddannelse eller skat og kvalitativ indsats. Og det indebærer, at disse virkninger faktisk altid sættes til nul. Det på trods af, at alle er enige om, at de ikke er nul. På den baggrund nedsatte Skatteministeriet projektet om Skatternes økonomiske virkning til dels at analysere, hvordan de gældende skatteregler påvirker beskæftigelsen og produktiviteten dels at pege på, hvordan skattereglerne kan tilpasses for bedre at understøtte de overordnede politiskøkonomiske målsætninger om øget beskæftigelse og vækst. Skatteministeriet har udviklet en relativ simpel og konsistent model, der forsøger at sammenkoble de områder vedrørende arbejdsudbudseffekter, hvor der er nogenlunde konsensus, med beregninger af områder, der normalt ignoreres. Modellens beregninger kan således indgå som et naturligt supplement til de i forvejen typisk foretagne analyser af skatteudspil, hvor eksempelvis provenuvurderinger og fordelingstabeller ofte indgår. I den konkrete model er der selvsagt gjort konkrete antagelser og teoretiske valg, ligesom der er usikkerhed ved de empiriske sammenhænge og valg af data. Andre vil måske have gjort andre valg. Derfor er alle forudsætninger og valg søgt eksplicit redegjort for i de kommende kapitler med deciderede tabelopslag, der viser en lang række regneeksempler under forskellige forudsætninger. 4\n5 Rapporten er opdelt i følgende tre dele: Den første del af rapporten er en teoretisk og metodisk gennemgang af StØV-modellen. Først gennemgås de overordnede antagelser vedrørende samfundets produktion. Herefter dokumenteres de fire effekter i StØV-modellen, som kan påvirke individets arbejdsudbud: en timeeffekt, en deltagelseseffekt, en kvalitativ effekt og en uddannelseseffekt. Anden del af rapporten er en gennemgang af samfundsøkonomiske virkninger ved forskellige skatteændringer. Stilleskruerne ved ændringer i satser og beløbsgrænser i indkomstskattesystemet illustrerer nogle typiske eksempler på beregninger med StØV-modellen af effekterne og deres virkninger på de offentlige finanser, beskæftigelsen, væksten, fordelingen mv. i samfundet. I den tredje del af rapporten gennemgås summarisk andre effekter af skatter på arbejdsudbudet og mulige udvidelser af StØV-modellen, så som sort arbejde og gør-det-selv-arbejde. Dernæst analyseres forskellige lønmodtagerfradrag, særligt i forhold til deres incitamentsvirkninger. 5\n6 I Teoretisk og metodisk gennemgang af StØV-modellen 1 Samfundets produktion I dette kapitel introduceres den overordnede problemstilling: Hvordan kan vi påvirke produktionen i positiv retning, givet de initiale ressourcer? Derfor introduceres de modeltekniske begreber og redskaber, som senere bruges i flæng. Produktionen i et samfund afhænger ifølge en traditionel neoklassisk produktions-funktion af indsatsen af de to produktionsfaktorer, kapital og præsteret arbejdskraft. Arbejdskraftindsatsen afhænger overordnet af det samlede antal beskæftigede, i hvor stort omfang de beskæftigede arbejder og af deres arbejdsproduktivitet produktionen pr. time. I StØV-modellen er den samlede mængde arbejdskraft medtaget i fire effekter. To kvantitative deltagelsesbeslutningen og timebeslutningen og to kvalitative: indsatsbeslutningen og uddannelsesbeslutningen. De fire effekter beskrives nærmere i kapitel 2 til 5, og bestemmer den samlede mængde effektive arbejdskraft og økonomiens produktion med den i figur 1.1. skitserede kausalitet. Figur 1.1. Oversigt over StØV-modellen Op gennem anden halvdel af det 20. århundrede har befolkningsvæksten og stigninger i befolkningens erhvervsdeltagelse, især kvinders, bidraget positivt til antallet af beskæftigede. Det samlede omfang af arbejdskraft, målt i mængden af præsterede arbejdstimer for befolkningen som helhed, er dog alligevel gået lidt ned som følge af kraftige reduktioner i arbejdstiden pr. beskæftiget fra typisk timer om året i 1950 til under timer årligt i dag. Reduktionen i den gennemsnitlige ar- 6\n7 bejdstid pr. mand er i høj grad udtryk for arbejdernes præferencer via deres krav om lavere aftalte arbejdstider og udbredelse af deltid. Væksten i det reale BNP pr. indbygger som mål for indkomst og værdien af fritid for befolkningen kan opfattes som indikatorer for velstandsudviklingen i et samfund. Hvis der leveres en større arbejdsindsats, enten ved at flere folk arbejder, eller at de, der er i job, arbejder i længere tid eller med en større indsats, vil der således blive produceret i et større omfang i samfundet. Som følge af nedgangen i fritid er udviklingen i velstanden ikke entydig. Udviklingen i produktiviteten tilskrives derfor en afgørende faktor for velstandsudviklingen i samfundet, idet befolkningens forbrugsmuligheder kan øges ved stigninger i produktiviteten uden samtidig at skulle ændre på mængden af deres fritid. Stigninger i arbejdsproduktiviteten kan overordnet forklares ved enten stigninger i kapitalintensiteten eller den del, der ikke kan forklares med kapitalintensiteten også kaldet multifaktorproduktiviteten. Heri indgår teknologiske fremskridt, befolkningens uddannelsessammensætning og andre helt eller delvist uforklarede variable. I Danmark tilskrives stigninger i kapitalintensitet eller multifaktorproduktiviteten i perioden mere end den gennemsnitlige årlige økonomiske vækst på 2,6 pct. Det hænger sammen med, at arbejdsindsatsen målt i timer jf. ovenfor i perioden er faldet, og isoleret har trukket væksten ned. Knap halvdelen af væksten kan forklares som følge af øget kapitalanvendelse, mens stigningen i befolkningens generelle uddannelsesniveau skønnes at have bidraget med 0,2 pct. point til den årlige vækst i perioden. Sidstnævnte bidrag er nok er en undervurdering, idet der ikke tages højde for den øgede human kapitals afledte effekter på andre faktorer, så som ledighed og mobilitet (se Økonomi- og Erhvervsministeriet (2004)). I forhold til USA, som er det land, der har det højeste BNP pr. indbygger, bevirker en mindre udnyttelse af Danmarks potentielle arbejdskraftressourcer og en mindre timeproduktivitet hver en real indkomstforskel omtrent 10 pct. point. Den samlede reale indkomstforskel i BNP pr. indbygger i forhold til USA udgør ca. 20 pct., jf. figur\n8 Figur 1.2. Forskelle i den reale indkomst i forhold til USA Kilde: Going for Growth, OECD Produktionsfunktion og faktorinput For at kunne kvantificere, hvor meget samfundets produktion bliver påvirket som følge af eksogene stød eller arbejdskraftens adfærdsændringer, eksempelvis at skatten på arbejde nedsættes, må sammenhængen mellem produktionsfaktorerne og produktionen beskrives. Samfundets produktion fremkommer ved hjælp af kapital og arbejdskraft samt den teknologiske kunnen, som samfundet råder over. Samfundets produktion modelleres som en almindelig Cobb- Douglass produktionsfunktion i en lille åben økonomi med konstant skalaafkast og de to produktionsfaktorer kapital og arbejdskraft, dvs.: (1-α) (1) Y=f(K,H) = A K α H 8\n9 Parameteren α er ud fra nationalregnskabsstatistikken som udgangspunkt fastsat til ⅓. Det teknologiske niveau er givet ved parameteren A, som antages at være uafhængig af ændringer i produktionen. Produktionen anskues summarisk. Det betyder, at der ikke er nogen sektoropdeling i modellen. Dette valg er truffet, fordi modellen især (i første omgang) skal anvendes til vurdering af initiativer på arbejdsmarkedet og navnlig i indkomstskattesystemet. Hvis der derimod skulle ses på overvæltningen af erhvervsskatter, kunne en udvidelse til flere sektorer være en fordel, idet kapitalintensiteten varierer betydeligt mellem forskellige sektorer. Modellen beskriver økonomien på lang sigt og er derfor udbudsbestemt. Det antages forsimplet, at der i økonomien findes tre typer af arbejdskraft på forskellige uddannelsestrin. Udbuddet af de tre typer af arbejdskraft før og efter den politiske ændring er givet fra de resterende dele af modellen, heriblandt fra individets beslutningsproces. De tre typer af arbejdskraft virker som input i en nestet CES funktion, der producerer ét gode. Dette gode er samfundets samlede indsats af arbejdskraft, H. Det er denne arbejdskraft, der sammen med indsatsen af kapitalapparatet, K, der som nævnt virker som input i samfundets overordnede Cobb-Douglass-produktionsfunktion. Arbejdskraften antages som nævnt udbudsbestemt på langt sigt, og videre at kapitalmængden bestemmes residualt, således at kapitalmængden passer med standardantagelsen om, at en fast andel af produktionens samlede værdi går til aflønning af denne. På baggrund af optimering af CD-funktionen fås, at kapitalen aflønnes med en fast andel af produktionsværdien, nemlig: (2) α= K r/(k r+h w) og at denne kapitalkvote er uafhængig af faktorpriserne, idet α antages fast over tid. Samtidigt er forholdet mellem kapital og arbejdskraft en simpel funktion af de relative faktorpriser: (3) K/H=α/(1-α) (w/r) Mængden af kapital, K, er dermed bestemt ved, at marginalafkastet fra kapital er konstant. Udbuddet af kapital i en lille åben økonomi som den danske er nemlig bestemt udefra, idet den danske økonomi er for lille til at påvirke de gældende priser i dette tilfælde renten i den internationale økonomi. Man kan således direkte bestemme, hvordan eksempelvis et lønfald vil påvirke det relative faktorforhold. Et fald i prisen på arbejdskraft på 1 pct. påvirker normalt faktorefterspørgslen med en stigning i arbejdskraften på (1-α) pct. og en reduktion af kapitalapparatet på α pct. 9\n10 Faktorforholdet er således samlet ændret 1 pct., hvilket jo beror på Cobb-Douglas funktionens pæne egenskaber med en substitutionselasticitet på 1. Teknologi-parameteren, α, bevirker også, at det altid er optimalt at producere med (fra (3)) K=α/(1-α) H (w/r) kapital som input dvs. der hvor der produceres på den højeste isokvant. 1.2 Kapitaltilpasningen I modellen antages som nævnt, at mængden og kvaliteten af arbejdsudbuddet (som samles i arbejdskraftaggregatet, H) tilpasser sig skattestrukturen. Denne effektive arbejdsstyrke indgår så direkte i produktionsfunktionen. Derved har vi en fast mængde arbejdsudbud, som skal aflønnes med en fast andel af produktionsværdien, (1-α), og kapitalmængden bestemmes ud fra (3) K=α/(1-α) H (w/r). Kapitalen er således bestemt residualt, så det passer med, at en fast andel af produktionens samlede værdi går til aflønning af denne. Hvis udbuddet af arbejdskraft stiger, falder arbejdskraftens marginalprodukt. Det betyder, at indsatsen af kapital må stige tilsvarende, så også kapitalens marginalprodukt falder, så forholdet mellem arbejdskraftens og kapitalens marginalprodukt er uændret. Hvis eksempelvis det samlede udbud af arbejdskraft stiger med 1 pct. for alle i beskæftigelse, stiger produktionen også 1 pct. på sigt, efter at kapitalapparatet ligeledes har tilpasset sig det nye niveau og bidraget til stigningen i produktionen. Hvis vi eksempelvis hæver renten, koster kapitalen mere at anvende i produktionen. Siden arbejdsudbuddet og lønningerne er antaget uafhængigt af prisen på kapital i modellen, er den eneste parameter i (2), som kan tilpasse sig, mængden af kapital, og stock en falder således. Prisen på kapital benævnes i andre (modeltekniske) sammenhænge usercost, idet begrebet prøver at tage alle de faktorer med, som påvirker omkostningen ved at have en maskine kørende i en periode. Omkostningen kan bl.a. opgøres som en funktion af realrenten efter skat, evt. suppleret med tillæg for fysiske afskrivninger og korrigeret for værdien af fremtidige skattemæssige afskrivninger. På sigt må afkastet være lig omkostningerne som følge af arbitrage. Idet verdensrenten efter skat er udefra givet, må eksempelvis en selskabsskattestigning kræve et større afkast før skat end tidligere. Mængden af kapital må derfor falde for at tilpasse sig kravet om et højere marginalprodukt. Derfor er det selvfølgelig en svaghed i modellen, at begge faktorer ikke kan tilpasse sig ændringer i priser, men at kapitalapparatet alene tilpasser sig. 10\n11 1.3 Arbejdskraftens CES-funktion Det antages i modellen, at den effektive arbejdskraft består af tre typer af arbejdskraft; personer med en lang videregående uddannelse, l, personer med en mellemlang videregående uddannelse, m samt personer med en kortere eller ingen uddannelse, k. En persons uddannelsesniveau vil afspejle sig i denne persons produktivitet og derfor i lønnen, og således arbejdes der i modellen med et gennemsnitligt lønniveau for hvert af de tre uddannelsesniveauer. Mængden af arbejdskraftenheder bestemmes som allerede nævnt i en nestet CES-funktion (som er en underfunktion til samfundsproduktionsfunktionen), dvs. specificeret som: H sy si si si sy si 1 si si sy = f ( l, m, k) = κ f el + (1 e) m + (1 f ) k CES l, m CES lm, k sy 1 sy sy 1 e og f er en form for eksogene andelsparametre. Disse er fastsat udfra udtræk fra Lovmodellen. k er en eksogen skalaparameter, si og sy er substitutionselasticiteter, og si beskriver substitutionen af arbejdskraft i det inderste nest, dvs. mellem arbejdskraft med en lang- og mellemlang uddannelse, når de relative lønninger mellem disse former for arbejdskraft ændres. Tilsvarende beskriver sy substitutionen i det ydre nest, dvs. mellem arbejdskraft med en kort/ingen uddannelse og arbejdskraft med en lang eller mellemlang uddannelse. Det er her centralt at bemærke, at arbejdskraft med lang/høj og mellemlang uddannelse, når vi betragter CES-funktionens yderste nest, opfattet som ét input med én sammensat løn, Wlm. 1 Mængden af den samlede arbejdskraft bliver således påvirket af både mængden af de forskellige input og deres indbydes sammensætningsforhold. Eksempelvis vil ændringer som følge af time- og deltagelsesbeslutningen øge det faktiske præsterede timeantal, og kvalitative indsatsforbedringer produktiviteten af de allerede præsterede timer gennem et indeks, hvilket begge vil give udslag i et højere antal effektive timer. Ændringer via uddannelsesbeslutningen vil derimod hovedsageligt betyde en forskydning mellem de i forvejen præsterede timer. Fordelen ved at bruge en CES-funktion opbygget i to nest er, at det gør det muligt at antage forskellige substitutionselasticiteter mellem de forskellige typer af arbejdskraft. Ulempen ved funktionen er, at vi implicit antager, at det optimale valg af kortuddannet arbejdskraft er svagt separerbel fra det øvrige valg. Således påvirker lønnen for kortuddannet arbejdskraft alene niveauet af l og m, men ikke forholdet imellem. 1 Formlen for dette pris(løn)indeks i en CES funktion fremgår bl.a. af E. Madsen, 1996, Modelgruppen. 11\n12 Lader vi begge substitutionselasticiteter tilnærme sig til 1, vil CES-funktionen tilnærme sig den simpel Cobb-Douglass-funktion (CES-funktionen er ikke defineret for si=sy=1). 1.4 Generelle ligevægtseffekter Vi har således en ganske simpel udbudsbestemt model for økonomien, som kan give nogle bud på ændringer i produktionsniveauet på langt sigt, når der sker ændringer i såvel kvantiteten som kvaliteten af arbejdskraft. Det vil givet tage et vist antal år, før den fulde gevinst af produktionsstigningen kan høstes, hvorfor eksempelvis effekter/selvfinansieringsgrader ved ændringer som følge af lettelser de første år overvurderes. Her er der som nævnt set bort fra denne tilpasning mod det nye produktionsniveau. Modeller af sådanne typer kaldes også 1. generations modeller, modsat 2. eller 3. generationsmodeller, der også tager højde for tilpasningen til ligevægten, træge tilpasninger mv. StØV version 1.0 er ikke en generel ligevægtsmodel. Modellen udregner således adfærdseffekten af en given skattepolitisk ændring under den antagelse, at individets bruttoløn mv. er uændret også på lang sigt. Denne antagelse er formodentlig ikke realistisk. Godt nok sikrer antagelsen om en lille åben økonomi, at lønomkostningen pr. produktiv arbejdsenhed (og kapitalenhed) er givet fra verdensmarkedet, og dermed kan behandles som eksogen i modellen. Men dette er ikke ensbetydende med, at bruttolønnen for de forskellige individtyper ikke kan (bør) variere. En skatteændring i StØV-modellen påvirker individets arbejdsudbud via en timeeffekt, en deltagelseseffekt, en kvalitativ effekt og en uddannelseseffekt. Modellen er opbygget med tre typer af arbejdskraft, lavt-, mellem- og højtuddannet arbejdskraft. Udbuddet af disse tre typer af arbejdskraft påvirkes selvsagt, hvis økonomiens uddannelsesniveau ændres. Forholdet mellem udbuddet af de forskellige typer arbejdskraft ændres også som konsekvens af time, deltagelses- og indsatseffekter. Det skyldes, at en given skatteændring ikke påvirker alle modellens individer identisk, samt at påvirkede individer i modellen reagerer forskelligt, eksempelvis som følge af elasticiteter der varierer over befolkningsgrupper. Når forholdet mellem udbuddet af de tre typer arbejdskraft i modellen ændrer sig, påvirkes også de relative bruttolønninger arbejdskraftstyperne imellem. Det er en automatisk følge af produktionsfunktionen med det aftagende marginalprodukt, hvorved flere udbudte timer alt andet lige vil medføre lavere bruttoløn. Således vil f.eks. en skattelettelse, der øger de højtlønnedes arbejdsudbud, føre til en lavere før-skat løn for højtuddannede og en højere før-skat løn for lavt- og mellmlønnede. Dermed vil den umiddelbare nettoløn-gevinst ved den lavere skat for de højtlønnede delvist blive modgået. Det har været en udfordring at modellere konsekvenserne af disse lønændringer i modellen. 12\n13 De enkelte lønniveauer kan, selvom vi befinder os i en lille åben økonomi, varierer frit det er alene det samlede lønniveau pr. effektiv arbejdsenhed, der er eksogent given. De udregnede lønninger efter den politiske ændring afspejler det lønniveau, der bør være gældende, hvis det nye udbud af arbejdskraft (der som nævnt fremkommer af individets beslutningsproces) skal virke som optimale input. Disse lønændringer har også afledte effekter på det individuelle valg. Ideelt set bør modellen således køre i flere runder: En første runde, der tager højde for den politiske ændring, samt efterfølgende runder, der tager højde for ændrede marginalprodukter og dermed timelønninger. Formålet med StØV-modellen er ikke, at modellen skal anvendes som generel ligevægtsmodel. Det ville kræve en egentlig modellering af efterspørgselssiden og en langt mere udførlig modellering af samspillet mellem udbuds- og efterspørgselssiden i økonomien generelt. Men i appendiks A analyseres hvordan arbejdskraftforskydninger fra udbudseffekterne gennem time, indsats, deltagelse og uddannelse kan påvirke lønninger på sigt, og derigennem muligvis modvirke den umiddelbare reaktion på arbejdsudbuddet. Virkningen af ændrede bruttolønninger i StØV-modellen som følge af ændringer i den effektive udbudte arbejdskraft mellem de forskellige typer, som indgår i den samlede produktion, kan være med til at ændre fordelingsvirkningen af den umiddelbare skattelettelse. Selv om det umiddelbart vil være de højeste indkomster, der vil få gavn af topskattelettelsen, vil lettelsens indvirkning på lønningerne således på sigt også bevirke en velstandsstigning for de lavtlønnede. I de seneste årtier har efterspørgslen efter uddannet arbejdskraft dog været stigende, og nok i mindst samme takt som udbuddet heraf. Hvis efterspørgslen efter uddannet arbejdsudbud fortsat vokser, vil lønnen for de højtuddannede ikke aftage som anført, men lønstigningerne for de højtlønnede vil blive (tilsvarende) mindre end i en situation uden øget tilskyndelse til uddannelse, idet udbuddet ikke her vil være steget i samme grad. Dette diskuteres mere udførligt i appendiks A. I Danmark følger udviklingen i overførselsindkomster og de offentlige lønninger desuden udviklingen på det private område. Derved spredes produktivitetsgevinster i den private sektor ud til hele befolkningen, og det undgås derved, at der opstår stigende ulighed mellem de forskellige grupper. 1.5 Tilpasning og kalibrering af modellen Data for arbejdskraften stammer fra Lovmodellen, hvor den hhv. erhvervsaktive og ikkeerhvervsaktive befolkning er opgjort på stigende indkomsttrin. Se appendikset for en nærmere speciefiring af indkomstgrundlag og antagelser vedrørende beskatningen af disse. Ud fra arbejdsstyrkestatistik er den erhvervsaktive del af befolkningen blevet opdelt på de forskellige uddannelsestrin og 13\n14 den ikke-erhvervsaktive befolkning opdelt på indkomstoverførselsgrupper. De præcise metodemæssige valg er redegjort for i de respektive kapitler. Fastsættelsen af de to faktorinput og deres initiale størrelser sker ved en kalibrering ud fra kendskab til det nuværende BNP-niveau. Nærmere bestemt fra antagelsen om, at 2/3 af produktionsværdien går til aflønning af arbejdskraft, og 1/3 går til aflønning af kapital. Renten er som udgangspunkt sat til 5 pct., hvorved kapitalstock en bliver bestemt. En ændring af verdensrenteniveauet på 1 pct. point i opadgående retning bevirker eksempelvis en nedgang i kapitalstock en på [(5-6)/6] 17 pct., således at den samlede aflønning af kapital som andel af BNP på sigt forbliver uændret. Aggregering af arbejdskraftinput til den samlede mængde, som indgår i produktionsfunktionen, sker ud fra det effektive timeudbud for hver af de tre uddannelsesgrupper. Disse bliver som nævnt bestemt ud fra arbejdsstyrken eller det langsigtede arbejdsudbud fra denne. Som resultat af nestningstrukturen samles først timeudbuddet opgjort som produktet af antal personer, årlig arbejdstid og et indeks for indsatsniveau fra personer med en lang uddannelse og mellemuddannede i de inderste nest med en substitutionselasticitet, si, på 1,4. Givet udbudet af arbejdskrafttyper l og m (lang og mellem) samt lønningerne på disse og substitutionselasticiteten i det indre nest, kan andelsparameteren bestemmes entydigt. Herefter kan substitutionselasticiteten i det ydre nest fastsættes ud fra samme metode, idet alle parametre i det indre nest er fastsat, og dermed også lønnen og mængden af fælles-godet af arbejdskraft med mellemlang eller lang uddannelse. Substitutionselasticiteten mellem arbejdskraften i det inderste nest og i det yderste, der består af arbejdskraft med kort uddannelse, er her fastsat væsentligt lavere, nemlig er sy sat til 0,8. Når de to substitutionselasticiteter og dermed andelsparametrene er fastsat, kan skalaparameteren bestemmes. 1.6 Eksempler med produktionsstigninger i andre modeller: SMEC, MONA I SMEC indebærer en stigning i arbejdstiden på 1 pct. på lang sigt, at produktionens øges med ca. 0,7 pct. At stigningen i BNP er lavere end i faktorinputtet henføres bl.a. til en lavere timeproduktivitet, der tilskrives et lavere langsigtet K/L-forhold (som følge af det permanent lavere lønniveau). Effekterne af en tilsvarende stigning i arbejdsstyrken er meget ens på lang sigt. (DØR 1999:7). En forøgelse af renten påvirker investeringer i negativ retning (samt formueeffekter), idet usercost på maskinkapital stiger. De ændrede faktorpriser reducerer det ønskede K/L-forhold, som igen reducerer arbejdskraftens produktivitet. I MONA giver et stød til erhvervsfrekvensen, som øger arbejdsstyrken med 1 pct., på langt sigt permanente stigninger i beskæftigelsen, investeringer og ikke mindst BNP i størrelsesordenen 1 pct. Med forbedringer på den offentlige saldo som følge af den øgede arbejdsstyrke gives der således basis for at lempe finanspolitikken og eksempelvis nedsætte skatterne (Nationalbanken, 2003). 14\n15 2 Deltagelsesbeslutningen 2.1 Indledning Indretningen af skatte- og overførselssystemet påvirker individets beslutning om at være i beskæftigelse eller at stå uden for arbejdsmarkedet. Hvis gennemsnitsskatten for de beskæftigede sænkes, øges gevinsten ved at være i beskæftigelse frem for at stå uden for arbejdsmarkedet. Det skyldes, at forskelsbeløbet forskellen på arbejdsindkomsten efter skat som beskæftiget og den overførselsindkomst netto, man modtager, når man står uden for arbejdsmarkedet stiger. For en stor del af befolkningen vil der i dag være en ofte betragtelig forskel i deres nettoindkomst alt efter personens arbejdsmarkedsstatus. Denne forskel i den disponible indkomst ved henholdsvis beskæftigelse og ledighed/ikke-beskæftigelse måles typisk ved forskelsbeløb og kompensationsgrader. For de fleste er der en betydelig økonomisk gevinst ved at være i beskæftigelse, frem for ikke at deltage på arbejdsmarkedet. For en del personer kan samspillet mellem skattesystemet og overførselssystemet dog betyde, at gevinsten ved at være i beskæftigelse er meget lille eller ligefrem negativ. 2.2 Teori Hvis skattesystemet er indrettet således, at individet står over for en ikke-konveks budgetrestriktion, kan små ændringer i lønnen eller i skatten indebære diskrete deltagelsesresponser fra 0 til f.eks. 37 timer om ugen og altså ikke blot marginale responser på den intensive margin. I praksis vil budgetrestriktionen altid være ikke-konveks. Det kan skyldes, at man ved at træde ind på arbejdsmarkedet mister overførselsindkomster, som det i høj grad er tilfældet i Danmark, eller at der er andre faste omkostninger, så som udgifter til transport og børnepasning, forbundet med at være i beskæftigelse. Resultatet bliver en budgetrestriktion for det repræsentative individ, som afbilledet i figur\n16 Figur 2.1. Optimalt arbejdsudbud med ikkekonveks budgetrestriktion C I 1 I 1 B1 Yo Y1 Budgetline L Anm.: L angiver arbejdsudbuddets størrelse, C individets forbrug, I individets indifferenskurve, B individets budgetbegrænsing og Y indkomst som ikke hidrører fra arbejde. Skatteændringer, der sænker gennemsnitsskatten for de beskæftigede, øger gevinsten ved beskæftigelse, og vil derfor øge erhvervsdeltagelsen. Indførelsen af beskæftigelsesfradraget virker som illustreret i figur 2.2. Budgetbegrænsningen drejes opad mod større forbrug for personer med et positivt arbejdsudbud. Over grænsen for det maksimale beskæftigelsesfradrag er den nye og den tidligere budgetlinie parallelle. Efter indførelsen af beskæftigelsesfradraget bliver det for en person, der før stod uden for arbejdsmarkedet, optimalt at hoppe ind med et diskret spring og deltage med et positivt arbejdsudbud, jf. figur 2.2. Beskæftigelsesfradraget øger tilskyndelsen til at deltage på arbejdsmarkedet for alle overførselsmodtagere, der kan arbejde. Det kan f.eks. være visse personer på dagpenge, kontanthjælp, sygedagpenge eller efterløn. En lempelse i topskattesatsen løfter den øverste del af budgetbegrænsningen (topskattesegmentet), og kan også tilskynde visse personer til at deltage på arbejdsmarkedet, jf. figur 2.3. Der er i figur 2.3 tale om en forholdsvis atypisk person, der selvom denne først stod udenfor arbejdsmarkedet har en så potentielt høj arbejdsindkomst, at topskattelettelsen i praksis indebærer en sænkning af gennemsnitsskatten af en eventuel arbejdsindkomst. Kun en mindre andel af de personer, som er omfattet af indkomsterstattende ordninger, kan antages at have en potentiel indkomst ved beskæftigelse, som der skal svares topskat af. Det vil stort set kun være personer på efterløn, som kan tænkes at kunne oppebære en indkomst over topskattegrænsen. Når skattetiltaget sigter mod at nedsætte beskatningen af den sidst tjente krone, er deltagelseseffekten derfor generelt af en mindre størrelsesorden. 16\n17 Figur 2.2. Deltagelse som følge af en beskæftigelsesfradrag skatteændring Figur 2.3. Deltagelse som følge af en mellemeller topskatteændring C I2 I 1 C I 2 B2 I 1 B1 Yo Yo Y1 Y1 L L Deltagelsesbetingelsen for et individ, kan ved hjælp af individets nyttefunktion, U = WL T(WL) v(l) q 1(L>0), over forbrug, T(WL) v(l), og fritid, L, udtrykkes således: T(WL) T(0) q WL(1-a) v(l), a WL hvor a betegner individets ændring i gennemsnitsskatten ved at deltagelse frem for ikke at deltage. Individer med faste omkostninger under grænsen q j vælger at deltage, mens dem med fast omkostninger over q ikke deltager. Valget af teoretisk model for løndannelsen på arbejdsmarkedet har betydning for skatteændringers effekt på såvel deltagelses- som timebeslutningen. Antages et arbejdsmarked at virke, som om det er karakteriseret ved fuldkommen konkurrence, så lønnen bestemmes på markedet, sådan at udbuddet af arbejdskraft er lig efterspørgslen, er ledighed frivillig. Det betyder, at alle, der ønsker beskæftigelse til det givne lønniveau, kan få det. På et sådant arbejdsmarked medfører højere marginalskat for fastholdt gennemsnitsskat reduceret arbejdsudbud, da tilskyndelsen til at arbejde falder. Hvis arbejdsudbuddet falder, stiger før-skat-lønnen, og beskæftigelsen reduceres. 17\n18 Antages i stedet, at fagforeningsmodellen bedst beskriver løndannelsen, vil arbejdsmarkedet være domineret af en lønbestemmende fagforening, som maksimerer medlemmernes samlede indkomst efter skat, hvorved der kan opstå ufrivillig ledighed. Fagforeningen vil i lønfastsættelsen tage hensyn til, at der er en negativ sammenhæng mellem beskæftigelse og løn. Den vil vælge en løn, som er højere end i situationen med et fuldt fleksibelt arbejdsmarked, da det giver en større samlet indkomst. Men den tager højde for, at når lønnen stiger, mindskes efterspørgslen efter arbejdskraft, så der opstår ufrivillig ledighed. I fagforeningsmodellen er effekten af lavere marginalskat en højere løn, og en større ufrivillig ledighed. Omvendt reducerer fagforeningen lønkravene, når marginalskatten hæves, da det giver en større samlet indkomst efter skat, idet det bliver mere fordelagtigt at satse på højere beskæftigelse frem for højere løn i forhandlinger. Også i efficiency wage-modeller og i modeller med søgeledighed forårsaget af trægheder på arbejdsmarkedet, bevirker øget progression (for et givet skattetryk), at beskæftigelsen stiger, fordi øget progression reducerer effekten af lønstigninger og derfor dæmper lønpresset og dermed mindsker den ufrivillige ledighed Empiri Der eksisterer en omfattende empirisk litteratur om skatte- og overførselssystemets påvirkning af arbejdsudbuddet gennem deltagelsesresponser 3. De deltagelseselasticiteter, der estimeres i den empiriske litteratur, defineres imidlertid på flere forskellige måder. Det meste af den empiriske litteratur definerer deltagelseselasticiteten udfra følgende sammenhæng (I.1) Disponibel indkomst Beskæftigelse = ε Bekæftigelse Disponibel indkomst I et studie af virkningerne af den amerikanske Earned Income Tax Credit (EITC), som er det væsentligste overførselsprogram i USA, finder Eissa og Liebman (1996) en deltagelseselasticitet på 0,61 for enlige mødre med mindre end en high school uddannelse. Empiriske studier har desuden antydet, at deltagelseselasticiteten måske er størst i bunden af indkomstfordelingen. I en gennemgang af den empiriske litteratur på området konkluderer Saez (2002), at deltagelseselasticiteten for de lavtlønnede er høj, over 0,5, men tæt på nul højere oppe i indkomstfordelingen. På den intensive margin er de lavtlønnedes arbejdsudbudselasticitet derimod lav (omkring 0,25), mens de højtlønnedes intensive elasticitet er en anelse højere (mellem 0,25 og 0,5). Kleven og Kreiner (2002b) opsumerer den empiriske litteratur for OECD-lande i en deltagelseselasticitet for (prime aged) mænd på 2 Se Næss-Schmidt (2003) for en mere udførlig diskussion af forskellige antagelser om løndannelsen på arbejdsmarkedet og skatters effekter på arbejdsudbudet. 3 Blundell og MacCurdy (1999) samt Krueger og Meyer (2002) præsenterer et overblik over denne litteratur i de mest aktuelle surveys. 18\n19 omkring 0,1, mens deltagelseselasticiteten for kvinder, lavtlønnede og unge ligger mellem 0,5 og 1. For det repræsentative individ ligger deltagelseselasticiteten ifølge Kleven og Kreiner mellem 0,2 og 0,3. Dette er også budet fra Krueger og Meyer (2002). Erhvervsdeltagelsen er relativ høj i Danmark sammenlignet med andre lande, jf. figur 2.4. Potentialet for at øge beskæftigelsen gennem højere deltagelse på arbejdsmarkedet, er derfor efter alt at dømme langt mindre i Danmark end i mange andre lande, herunder også USA. Figur 2.4 Erhvervs- og beskæftigelsesfrekvenser for årige i OECD-landene, Island Schweitz Sverige Danmark Norge New Zealand Canada Storbritannien Australien Holland USA Tyskland Finland Portugal Østrig Japan Spanien EU-15 gnst. Irland EU-19 gnst. OECD gnst. Tjekkiet Frankrig Slovakiet Grækenland Luxembourg Korea Belgien Polen Mexico Italien Ungarn Tyrkiet Erhvervsfrekvens Beskæftigelsesfrekvens Kilde: OECD Employment Outlook Den høje erhvervsdeltagelse i Danmark er ikke mindst en konsekvens af, at kvinderne i stor udtrækning er kommet ud på arbejdsmarkedet op gennem 1960 erne, 70 erne og begyndelsen af 80 erne, jf. figur 2.5. I Danmark betyder den høje erhvervsdeltagelse for langt de fleste befolkningsgrupper, at der næppe er helt så markante deltagelsesresponser for de nævnte specifikke befolkningsgrupper. Kvinder har i Danmark næsten samme høje beskæftigelsesfrekvens som mænd, ligesom beskæftigelsesfrekvensen for unge er meget høj i Danmark. Desuden er den strukturelle ledighed relativt lav, som følge af beskæftigelsespolitikkens krav til ledige om at stå til rådighed og deltagelse i aktiveringstilbud. Til gengæld betyder eksistensen af ordninger, der giver mulighed for tidlig tilbagetrækning, at der er et betydeligt potentiale for deltagelsesresponser blandt seniorerne. 19\n20 Figur 2.5 Udviklingen i erhvervsfrekvensen for årige mænd og kvinder, Mænd Kvinder Kilde: Danmarks Statistik. Anm.: Før 1981 indgår også personer under 16 og over 66 år i arbejdsstyrken. De indgår her kun i tælleren i erhvervsfrekvensen. Det overordnede potentielle arbejdsudbud består af den del af befolkningen i den erhvervsaktive alder, som ikke deltager fuldt ud i arbejdsstyrken. Det vil sige alle i den arbejdsdygtige alder, som ikke er i beskæftigelse eller er ledige. Antallet af personer uden for arbejdsstyrken var godt i 2006, jf. tabel 2.1. Det svarer til en erhvervsfrekvens på knap 78,3 pct. 20\n21 Tabel 2.1. Befolkningen årige, pr. 1. januar (1.000) Arbejdsstyrken Beskæftigede Arbejdsløse 108 Midlertidigt uden for arbejdsstyrken 99 Tilbagetrækning fra arbejdsstyrken 134 Pensionister 220 Kontanthjælpsmodtagere 55 Personer under uddannelse 137 Øvrige udenfor arbejdsstyrken 120 I alt Kilde: RAS, Danmarks Statistik Anm.: Tilknytningen til arbejdsmarkedet er pr. ultimo november året før. Midlertidigt uden for arbejdsstyrken indeholder: Aktivering uden løntilskud, orlov og ledighedsydelse. Tilbagetrækning indeholder: Efterløn og overgangsydelse. Pensionister omfatter: Alderspension, førtidspension og modtagere af tjenestemandspension. Øvrige uden for arbejdsstyrken omfatter: Introduktionsydelse samt andre uden for arbejdsstyrken. Et mere realistisk bud på det potentielle arbejdsudbud vil dog kun være de personer, som har egentlige forudsætninger for at komme ind på arbejdsmarkedet. Dvs. alle andre end personer med helbredsmæssige problemer, studerende mv. Herhjemme er der ikke foretaget estimater af deltagelseselasticiteten, men både Det Økonomiske Råd (DØR 2004) og Finansministeriet har forsøgt at kvantificere effekten på beskæftigelsen af ændringer i skattesystemet. Det Økonomiske Råd antager, at den procentvise afgang fra de forskellige passive ordninger følger den procentvise ændring i merindkomsten ved beskæftigelse, forskelsbeløbet, med et fast forhold: (I.2) i P = ε i Forskelsbeløb i Forskelsbeløb i P i hvor Forskelsbeløb er den disponible merindkomst ved at være i beskæftigelse frem for at være på ordningen, og ε i er en konstant deltagelseselasticitet for ordning i. Deltagelseselasticiteten angiver derfor den procentvise ændring fra ordning i s bestand som følge af, at merindkomsten ved beskæftigelse ændres med en procent. Denne elasticitet for afgangen fra ordningerne fastsættes af DØR (efterår 04) til -0,2. DØR forudsætter med udgangspunkt i Finansministeriet (2004) en gennemsnitlig potentiel merindkomst efter skat på ca kr. ved beskæftigelse frem for deltagelse i en social ordning uden for arbejdsmarkedet. 21\n22 Den samlede ændring i beskæftigelsen som følge af en skatteændring er summen af personer i de forskellige passive ordninger, som går fra overførselsindkomst til beskæftigelse, B = i P i hvor P i er antallet af personer, der ændrer adfærd, som er omfattet af ordning i. Ved en skattelettelse målrettet mod at øge forskelsbeløbet, kommer næsten halvdelen af det resulterende øgede arbejdsudbud fra efterlønsmodtagere ifølge DØR. Finansministeriet (2002) regner i Fordeling og incitamenter med en quasi-elasticitet defineret på følgende måde: Når kompensationsgraden falder med 10 pct. point, falder ledigheden med 0,7 pct., mens der kommer 1 pct. flere af de årige i beskæftigelse. Eller på formel: (I.3) ledige Ledige Kompensationsgrad = ε ledige og ledige 100 Beskæftigelse Beskæftigelse årige Kompensationsgrad årige efterløn = ε efterløn 2.4 Metode I StØV-modellen beregnes adfærdsvirkningen gennem deltagelsesbeslutningen med udgangspunkt i forskelle i den økonomiske tilskyndelse til at deltage på arbejdsmarkedet. Det forudsættes implicit, at faktorer såsom udgifter og besvær forbundet med at arbejde, der også påvirker deltagelsesbeslutningen, er uændrede. Det formodes altså, at når gevinsten ved arbejde øges, vil et antal personer uden for arbejdsmarkedet enten på forskellige ordninger såsom efterløn, sygedagpenge, kontanthjælp, aktivering eller integrationsydelse blive tilskyndet til at deltage på arbejdsmarkedet. Deltagelsesresponser Som nævnt i kapital 2.3, kan virkningen på arbejdsmarkedsdeltagelsen af ændringer i de økonomiske incitamenter beregnes efter flere metoder, hvor elasticiteterne også er defineret forskelligt. I StØV-modellen benyttes følgende relation som udgangspunkt for beregningerne: (II.1) P i P i i d = ε 1 d i Kompensationsgrad i Kompensationsgrad i hvor P i er antallet af personer, som er omfattet af ordning i, Kompensationsgrad i er nettokompensationsgraden ved at være på ordningen frem for at være i beskæftigelse, ε er deltagelseselasticiteten 22\n23 og d i er erhvervsfrekvensen for ordning i s målgruppe. Erhvervsfrekvensen antages i beregningerne at være 80 pct. for befolkningen på de ordninger, der forudsættes at kunne øge deltagelsen. 4 Deltagelseselasticiteten ε angives her som den procentvise ændring i befolkningens erhvervsdeltagelse som følge af, at nettokompensationsgraden øges med en procent. Størrelsen af deltagelseselasticiteten er ikke blevet nærmere fastslået i nyere danske studier, men den elasticitet der her anvendes, antages at være -0,1. Beskæftigelsen stiger således med 0,1 pct. ved et fald i nettokompensationsgraden på 1 pct. 5 Dermed bliver ε (d/(1 d)) en afgangselasticitet, der multipliceret på den procentvise ændring i kompensationsgraden, giver den procentvise afgang fra de forskellige passive ordninger. Den samlede ændring i beskæftigelsen som følge af ændringer i kompensationsgrader er så summen af personer i de forskellige passive ordninger, som går fra overførselsindkomst til beskæftigelse, B = i P i Det indebærer eksempelvis, at hvis nettokompensationsgraden for personer tilhørende en overordnet befolkningsgruppe med en erhvervsfrekvens på 80 falder 1 pct. for personer på en given overførselsindkomstordning bestående af personer, vil 40 forlade ordningen og søge beskæftigelse i stedet for. Den potentielle arbejdsstyrke Befolkningen er opdelt i en aktiv arbejdsstyrke og en passiv restgruppe. Det antages, at en del af befolkningen kan flytte frem og tilbage, alt efter deres reaktion på ændringer i nettokompensationsgraden udtrykt ved elasticiteten. Personer, der forlader en tilstand, bliver fordelt over i den modsatte gruppe, og overtager denne gruppes indkomster, skattebetaling og andre egenskaber. Således fås dynamiske deltagelseseffekter, når tilskyndelsen ændres i grupperne. Der er i beregningerne medtaget fem typer af individer, der ikke deltager på arbejdsmarkedet, men som ved en skatteændring potentielt kan tilskyndes til at deltage på arbejdsmarkedet. Der er tale om personer på efterløn, personer på kontanthjælp/revalidering, personer på sygedagpenge, personer i aktivering samt personer på orlov, jf. tabel 2.2. Dette valg af målgruppe afspejler, at et realistisk bud på det potentielle arbejdsudbud kun er de personer, som har egentlige forudsætninger for at komme ind på arbejdsmarkedet. 4 Blandt de potentielle efterlønsmodtagere, de årige, er den faktiske erhvervsfrekvens dog ikke 80 pct., men omkring 40 pct. Til gengæld har efterlønsmodtagerne en betydeligt højere elasticitet, idet de praktisk taget alle er arbejdsduelige, og derfor også mere påvirkelige af økonomiske incitamenter, jf. også Finansministeriet (2002). Dermed antages i beregningerne, at afgangselasticiteten, ε (d/(1 d)), som for de øvrige grupper er 0,4. 5 Denne elasticitet anvendes som udtryk for den langsigtede virkning. På kort sigt kan effekten være mindre. 23\n24 Tabel 2.2. Personer uden for arbejdsstyrken (helårspersoner) Efterløn (og overgangsydelse) Kontanthjælp og revalidering (eksl. ledige kth. modtagere) Sygedagpenge Aktivering (dagp. og kth. modt.) Orlov Indkomsterstattende overførsler i alt Kilde: Statistikbanken, Finansministeriets Økonomiske Redegørelse august Selvom der muligvis kan være en mindre effekt fra ledige, er der antaget ikke at være frivillig ledighed, hvorfor der helt er set bort fra effekter fra ledige i beregningerne. Der findes også en mindre gruppe personer i den arbejdsdygtige alder uden for arbejdsstyrken, der ikke modtager overførselsindkomster, som man også kunne medtage i beregninger af deltagelseseffekter. Disse må dog formodes at være væsentlig mindre påvirkelige over for ændringer i disponibel indkomst end de ovenstående, idet de hidtil har klaret sig uden nogen form for indkomst. I StØV-modellen udelades denne gruppe derfor som mulige deltagere på arbejdsmarkedet. Endelig kunne man måske argumentere for, at der kan være en deltagelseseffekt blandt studerende. Denne effekt må dog formodes at være meget beskeden, og indgår derfor ikke i modellen. For de potentielle deltagere på arbejdsmarkedet fastlægges nogle typiske arbejdsindkomster som potentielt alternativ til den type overførselsindkomst, de modtager. Det antages, at personer på kontanthjælp og personer i revalidering og aktivering alle potentielt kan opnå beskæftigelse til en lav indkomst, jf. tabel 2.3. Derimod antages efterlønsmodtagere at fordele sig med 35 pct. potentielt lavindkomstbeskæftigede, 45 pct. potentielt mellemindkomstbeskæftigede og 20 pct. potentielt højindkomstbeskæftigede. Sygedagpengemodtagere antages for 30 pcts. vedkommende at kunne opnå beskæftigelse til en mellemindkomst, mens de resterende 70 pct. antages at være potentielle lavindkomstbeskæftigede. Personer på orlov antages at fordele sig ligeligt mellem potentielle lav-, mellem- og højindkomstbeskæftigede. Tabel 2.3. Indkomstalternativ for personer uden for AS (2008-niveau) Lavtlønnede Mellemlønnde Højtlønnde ( kr.) ( kr.) ( kr.) Efterløn (og overgangsydelse) 0,35 0,45 0,20 Kontanthjælp og revalidering (eksl. 1,00 ledige kth. modtagere) Sygedagpenge 0,70 0,30 Aktivering (dagp. og kth. modt.) 1,00 Orlov 0,33 0,33 0,33 24\n25 Herefter kan nettokompensationsgrader fastlægges således, at der kan beregnes ændringer i disse, efter forskellige skattetiltag bliver foretaget. Nettokompensationsgraderne, der anvendes i beregningerne for de forskellige typer af overførselsmodtagere, fremgår af tabel 2.4. For den gennemsnitlige overførselsmodtager fra tabel 2.2 er den umiddelbare potentielle merindkomst efter skat på ca kr. ved beskæftigelse frem for at stå uden for arbejdsmarkedet. Tabel 2.4. Nettokompensationsgrader for personer uden for arbejdsstyrken Lavtlønnede Mellemlønnede Højtlønnede ( kr.) ( kr.) ( kr.) Efterløn (og overgangsydelse) Kontanthjælp og revalidering (eksl. 60 ledige kth. modtagere) Sygedagpenge Aktivering 60 Orlov De personer, der som følge af skatteændringen vælger at deltage på arbejdsmarkedet, fordeles herefter ud på den eksisterende beskæftigelses indkomstfordeling. Det gøres udfra samme gruppering som fastlæggelsen af indkomstalternativet i tabel Deltagelsesresponser og metodevalg Fordi deltagelsesresponserne sker som diskrete spring, er resultaterne meget afhængige af den konkrete modellering, der vælges. Nedenfor er vist, hvor stor forskel der er på resultaterne, alt afhængig af om den i StØV valgte metode eller de tre beskrevne metoder i kapitel I anvendes. Det er beregnet hvilke deltagelseseffekter, der fremkommer som resultat af en skattelettelser magen til de skattelettelser, der blev gennemført i 2004 med Lavere skat på arbejde og Forårspakken. (Forskelsbeløb og kompensationsgrader er hentet fra Finansministeriets Fordeling og incitamenter, 2004). (II.1) P i i d = ε 1 d i Kompensationsgrad i Kompensationsgrad 0,8 1 = 0, ,8 62,6 = i P i Altså forlader knap ordningen og søger beskæftigelse. (I.1) Disponibel indkomst Beskæftigelse = ε Bekæftigelse Disponibel indkomst 25\nRapport om Skatternes Økonomiske Virkning (StØV) Januar 2008 ISBN: 87-90922-83-2 I. Teoretisk og metodisk gennemgang af StØV-modellen II. Virkninger af personskatter i StØV eksempler/stilleskruer III.


Farlig fridag | Om livet i al almindelighed\n← All hat, no cattle.\nHar du tænkt klovne ind i dit program? →\nUdgivet den 22. november 2006 af thejulesrules\nMen hold op, hvor har jeg hygget mig og det er faktisk meget længe siden. Normalt laver jeg alt muligt socialt på min fridag, med Klara og med alle vores veninder og deres børn osv., men i dag var jeg bare mig. Alene hjemme.\nStod op og hjalp lidt med klara og gik så i seng igen da de kørte. Sov til kl 10 og brugte resten af formiddagen på at læse den nye Marian Keyes roman.\nOg den er rigtig god. Virkelig. Ikke som den sidste, Vandmelonen, som jo også er skrevet for 10 år siden og først udgivet nu, fordi hun er blevet kendt. Denne her, Er der nogen?, er spritny og rigtig god, fordi forfatteren jo er blevet dygtigere med årene. Den kan jeg kun anbefale. Men man tuder en del.\nNå, men den var så god at jeg var så opslugt, at det kom noget bag på mig at kl. allerede var 12.30 og jeg skulle være ved min nye frisør kl. 12.45 til en hårologi test. Det er noget hvor de tager et af ens hår og analyserer det i en maskine, som kan måle fugt og protein indhold i ens hår. Det stod skidt til med mit. Ikke med længderne, som var overraskende velplejede, men med det på toppen af hovedet, som er vokset ud efter graviditeten. Så jeg fik blandet min specielle shampoo og glæder mig allerede til resultatet. Jeg har prøvet hårologi før, og jeg ved det virker. www.haarologi.com\nBagefter slog jeg mig lidt løs med nogle ting til en pakkekalender, og jeg fandt også en ny kjole, som jeg vil bruge til både jul og nytår og hverdag. Føltes helt godt, bare at sige til helvede med det, og købe noget til mig selv. Har ikke gjort det siden august tror jeg, og det er dybt naturstridigt for mig.\nJeg er også begyndt at skrive ønskelister og jeg har købt indpakningspapir og bånd. Åh, man glæder sig i denne tid. Men jeg mangler to ting: 1) nogen der ved hvor man kan købe en lækker julesok, sådan en man kan hænge op og putte en kalendergave i hver dag? og 2) nogen der ved, hvor man kan købe en lækker elefanthue, gerne med noget uld i?\n10 Kommentarer til Farlig fridag


Info om seed beads - Side 5 - Smykke Design Forum\nIndlægaf mianne » fredag, 17. maj 2013 01:59\nJeg har forsøgt mig lidt med at hækle perlereb, men må konstatere at mine fingre ikke lige er bygget til det Er der nogle som har erfaring med sådan en lille hjælpedims..? http://www.etsy.com/listing/94362754/to ... _faveitems\nIndlægaf Diddah » søndag, 19. maj 2013 22:10\nIndlægaf kiskan » mandag, 20. maj 2013 15:09\nJeg har fundet ud af at man selv kan farve sin tråd. Jeg har farvet en hvid tråd med en orange tuch-marker - det gik fint og smitter ikke ret meget af mens man syer.\nHvis du bruger tynde nåle, bliver de ofte krumme. Du kan rette dem ud med en nylontang, ligesom du retter metaltråd ud.\nIndlægaf kiskan » lørdag, 08. juni 2013 15:59\nVed at se YouTube video'er har jeg fundet ud af at:\nToho Treasure beads også er tubeformede - altså samme facon som Miyuki Delica beads. Det er dem som giver det mest glatte arbejde.\nBegge typer findes også i runde udgaver - altså mere buttede end de tubeformede.\nIndlægaf JCSmykker » tirsdag, 11. juni 2013 17:18\nHer er forhandler af dem\nhttp://89.31.103.165/~dimarca/newcube/i ... name='Toho Treasures'\nBegge i EU\nNår jeg hurtig kigger er det nok den første der har flest og er også en kende billiger\nIndlægaf kiskan » onsdag, 12. marts 2014 16:51\nJeg er faldet over en super god vejleder på YouTube, med vejledning i teknikken på de forskellige sting-typer. Som jeg forstår det, så underviser hun (i USA) og hun er rigtig god til at forklare - ikke bare teknikken, men også hvorfor og hvordan. Selvom du mener at kende ex. peyote, er det en god ide at se hendes vejledning, fordi hun også kommer med tips og tricks. Hun skriver også bøger om ex. seed beads smykker.\nHvis ikke du kender så meget til YouTube, så kan du abonnere på dine favoritter og få mails når der er nye videoer fra dine favoritter.\nIndlægaf kiskan » lørdag, 14. juni 2014 03:04\nHer er en god information om seed beads. Det er mystisk for nogen gange kan jeg indsætte selve videoen og andre gange ikke\nIndlægaf mooshi » torsdag, 28. april 2016 10:42\nPå www.perlenettet.dk er der både en fane med delica 11" og myuki 11" - er der nogen der ved hvad forskellen er her?\nIndlægaf kiskan » torsdag, 28. april 2016 10:58\nBåde Miyuki og Toho laver cylinder og runde seed beads. Miyuki Delica og Toho Treasure er cylinderformede, dem der giver et flot glat look ved ex. peyote syning. Begge firmaer laver også runde seed beads. Siderne på disse er afrundede og er bedre til at sy sammen med andre typer af perler. De benævnes bare Toho 11/0 eller Miyuki 11/0, men laves også i andre størrelser.\nDet net jeg laver og som jeg pynter med krystaller, det er de runde seed beads jeg bruger.\nIndlægaf mooshi » torsdag, 28. april 2016 11:12\nMen hvis jeg skal have det glatte look ved peyotesyning, skal jeg så vælge dem der står under myuki eller dem der står under delica ?\nIndlægaf kiskan » torsdag, 28. april 2016 11:17\nDu skal vælge Delica, den perle er kun cylinderformet. De runde benævnes aldrig Delica.\nIndlægaf mooshi » torsdag, 28. april 2016 11:20\nTusind tak for hjælpen - Kiskan


For mange mennesker, er Nike sko deres mest effektive kære. For nylig, på gaden, kom jeg igennem nogle Nike fans. De har alle oplevet et par Nike Free Run Plus 2 Herre for sig selv. baseret på en kvinde med navnet Vivian, kunne Nike sko giver dem en fordel komfort. Og disse kan illustrere deres tilbede for Nike sko. Jeg ville ønske, som jeg kan flyve med Nike-sko på fødderne. Ifølge for, at statistikker, er Nike Dunk sko og Nike Air Max sko gik ind for et fantastisk tilbud fra kvinder. Så hvorfor Air Max 2010, kan skabe så en fantastisk tilbud frisk ny følelse? Med hensyn til at 1. Air Max sko, de er blandt de variationer, der nyder en af ??de mest accept inde i elskede typer Air Max sko. De udgør en væsentlig del af vores liv. Vi alligevel kan huske de gavnlige fornøjelser, der er bragt ud af Nike Free Run Billig. Tilsvarende 1. Air Max sko også kan give os følelsen af ??at flyve, når vi engagerer os til de sportsgrene. meget mere og meget mere nye muligheder inde i Air Max hingste er frigivet som Nike Air Max 2009 Air Max 90. Og alle disse sko markedsføre korrekt på dette år. Air Max sko viser et fantastisk tilbud tiltrækning til folk.\nFlere og langt flere mennesker vælger Air Max 180. I butikker, forskellige typer af Air Max sko er til rådighed. Du vil få dine ønskede Air Max sko som lange, når du indtaster i butikkerne. Nu har Nike institutionen tilbudt os mange typer af Air Max sko at besidde evnen til at tilfredsstille mange fornødenheder mulige kunder og imponere dem. Med hensyn til, at Nike Free Run Herre Dunk i grå og Lime, de synes at skabe en frisk ny fornemmelse at folk. De Nike dunk sko oplevede blevet frigivet i 1985 og kunne også valgt som basketball sportsaktiviteter sko med lettere overdreven fedt og gavnlige komfort, som kan være specifikke for at oprette du værdsætter dit spil bedst. De Dunks oplevede blevet indført inden for Nikes “College Colors” program. Denne plan har oplevet nogle ekstraordinære universiteter sætter pris på en eksklusiv Dunk sponsoraftale. Denne plan opnået en fordel realisering og nogle universiteter ligesom St Johns og Syracuse alle havde to-tone Nike Free Run der oplevede blevet udviklet en lignende farve, holdene. Nike institution strategier til at begynde en slags dunk med henblik på damer inde i kommende 2009.\nProduktet blev vedtaget inde i kvindernes Dunk minimal præmie består af de efterfølgende: Premium læder, unbuckle, tekstureret materiale, og metallisk læder. Højdepunktet af disse Nike sko findes inde i grå farve, som eventuelt kan findes ud for unbuckle tå boksen og tunge område. Desuden er det snørebånd området indersål foring, såvel som det teksturerede produkt for den del panelerne også udstyret med den grå farve. produkt til indgangsområdet og Nike swoosh er læder baseret såvel som farven af ??disse komponenter er også kalk, som kan være bekymret øvre disse sko. mange tak for det Nikes designere, Nike LunarEclipse 2 Dame viser ekstraordinær og give wearers alvorlig komfort. på denne måde, vil folk virkelig føler sig som at flyve ved hjælp af de Nike sko. meget mere energi vil sandsynligvis blive begavet for dig selv selvom du har Nike sko på


Jan Magnussen & co. måtte udgå | bilsport.dk\n« Klubaften på Teknologisk Institut\nMandag aftens RMCH-opdatering »\nJan Magnussen & co. måtte udgå\nSkuffelsen var svær at skjule, da Jan Magnussen, Antonio Garcia og Ryan Briscoe søndag formiddag dansk tid måtte udgå fra årets Rolex 24 at Daytona. Forinden havde trioen ellers præsteret mere end 13 timers suveræn kørsel og førte flere gange løbet. ”Det er smadderærgerligt, ikke mindst for alle gutterne i teamet, som har arbejdet så hårdt på at blive klar til årets første løb. De har virkelig kæmpet, og det var hårdt at se skuffelsen i deres ansigter, da vi besluttede at trække bilen ud,” lyder det fra en nedtrykt Jan Magnussen.\nDet var et problem med kølesystemet, som fik motoren i den nye Corvette C7.R til at overophede. Til at begynde med, forsøgte teamets ingeniører at løse problemet i pitten, men måtte i løbet af natten beordre bilen i garagen ad to omgange for en komplet tømning af kølesystemet.\n”Da jeg kort efter det andet garagebesøg skulle overtage bilen, var vi selvfølgelig adskillige omgange bagud. På det tidspunkt stod det klart, at vi ikke længere havde nogen chance for at vinde løbet, men vi håbede, at vi i det mindste kunne gennemføre og få nogle gode point med hjem,” siger AAS’eren.\nDette skulle desværre ikke vise sig muligt, for kort inde i Jan Magnussens tredje stint var den atter gal med temperaturen i V8-motoren. Det kogende kølevand blev lækket ud på asfalten, hvilket fik baghjulene til at miste grebet, og risikoen for at køre galt fik i sidste ende teamets ingeniører til at trække Corvetten ud af løbet.\n”Det er virkelig, virkelig skuffende, især fordi vi havde kæmpet os op fra en startposition bagerst i et felt på 67 biler til at ligge det meste af aftenen og kæmpe helt fremme og flere gange tage føringen,” fortæller Jan Magnussen, som i øvrigt kunne fejre 10 års jubilæum som deltager i 24-timersløbet på Daytona International Speedway.\n”Nu skal vi hjem og evaluere på denne her weekend, og vores ingeniører har uden tvivl en opgave at løse i motorrummet. Men det gode er, at vi har fået kræfterne og farten tilbage, og aldrig har en Corvette kørt så godt på en racerbane. Nu mangler vi bare noget stabilitet, og så vender vi stærkt tilbage til 12-timers-løbet på Sebring i marts!”


Sesam fra Somalia – warfair\nSesam fra Somalia\nVare: Sesam, hvid, afskallet\nVirksomhed: Som Seed Agri Ltd.\nOm sesam fra Somalia\nSomalia har historisk produceret noget af det fineste sesam.\nOg sesam er nu en af de største og vigtigste eksportvarer fra Somalia hvor konflikten forhåbentligt er ved at rinde ud. Sesam er en meget robust og stabil afgrøde for landmænd i Somalia.\nProduktionen har dog været ustabil og underudviklet og langt det meste sælges via Dubai. En øget og udvidet adgang til det europæiske marked vil være vigtigt og opmuntrende for Somalia og for landmændene i Somalia. Det kan bane vejen for øgede investeringer, indtægter og arbejdspladser.\nI samarbejde med Somali Agriculture Technical Group (SATG) og virksomheden Som Seed Agri Ltd arbejder vi på at importere Sesam frø til Danmark/EU fra Somalia. I Danmark samarbejder vi med Valsemøllen som løbende vurderer kvaliteten.\nSe video fra Som Seed Agri Ltd:


Ny lønkompensation for Nordjylland\nRegeringen og arbejdsmarkedets parter har netop indgået en trepartsaftale om lønkompensation til virksomheder, der påvirkes ekstraordinært af de lokale restriktioner i Nordjylland.\nSom følge af smitteudviklingen i Nordjylland har regeringen iværksat lokale restriktioner og tiltag i syv nordjyske kommuner (Hjørring, Frederikshavn, Brønderslev, Jammerbugt, Vesthimmerland, Thisted og Læsø kommune). Det vil få konsekvenser for en række virksomheder og medarbejdere i området. Se myndighedernes oversigt over restriktioner i Nordjylland.\nDerfor er regeringen og arbejdsmarkedets parter blevet enige om en aftale om tre nye muligheder for lønkompensation, som har til formål at undgå opsigelser og hjælpe de berørte virksomheder primært i de nordjyske kommuner.\n• Den eksisterende ordning for tvangslukkede virksomheder tilpasses (for hele landet)\n• Der sker en lokal genindførelse af den oprindelige lønkompensationsordning\n• Der indføres en pendlingslønkompensationsordning for virksomheder berørt af restriktioner om geografisk mobilitet i Nordjylland\nDet er hensigten, at alle ordningerne træder i kraft den 6. november 2020.\n1. Tvangslukkede virksomheder\nDen eksisterende ordning for tvangslukkede virksomheder tilpasses for hele landet, så der fra den 6. november 2020 kan søges om lønkompensation ved nedlukninger af lokale ”arbejdssteder” (angivet ved P-nummer). I dag er der krav om, at hele virksomheden under et CVR-nummer skal være tvangsnedlukket.\nMed aftalen kan virksomheder få lønkompensation for arbejdssteder med eget P-nummer, som bliver lokalt nedlukket.\nSamtidig ændres skæringsdatoen for, hvornår virksomheder senest må have opsagt medarbejdere for at kunne indtræde i ordningen. Virksomheden må senest have opsagt medarbejdere før den 6. november 2020 for at kunne få lønkompensation.\nDet vil være muligt at få lønkompensation for medarbejdere, der er ansat før den 6. november 2020.\nDe øvrige betingelser i den eksisterende ordning om lønkompensation for tvangslukkede virksomheder fortsætter uændret.\nDer pågår stadig drøftelser om virksomheder, der er ”de facto” tvangslukkede. Disse drøftelser fortsætter i løbet af november måned.\n2. Lokal genindførelse af den tidligere lønkompensationsordning\nDer indføres en lokal lønkompensationsordning for virksomheder i Hjørring, Frederikshavn, Brønderslev, Jammerbugt, Vesthimmerland, Thisted og Læsø kommune. Det er hensigten, at alle ordningerne træder i kraft den 6. november 2020 og gælder til og med den 3. december 2020.\nDen lokale lønkompensationsordning vil basere sig på forudsætningerne i den lønkompensationsordning, der udløb den 29. august 2020. Se Dansk Erhvervs Vejledning om lønkompensation.\nDet indebærer blandt andet, at virksomheden skal hjemsende mindst 30 procent af medarbejderstaben eller mere end 50 ansatte. Medarbejdere, der er omfattet af pendlingskompensationsordningen, jf. nedenfor, tæller med i opgørelsen af antallet af hjemsendte medarbejdere. Medarbejderne må ikke arbejde for virksomheden, mens de er hjemsendt – heller ikke hjemmefra.\nVirksomheden skal betale fuld løn under hjemsendelsen, og virksomheden må ikke opsige medarbejdere af økonomiske årsager i lønkompensationsperioden. Virksomheden må senest have opsagt medarbejdere før den 6. november 2020 for at kunne få lønkompensation.\nLønkompensationen vil udgøre 75 procent af de samlede lønudgifter for hjemsendte funktionærer og 90 procent af de samlede lønudgifter for hjemsendte ikke-funktionærer, dog maksimalt 30.000 kr. om måneden pr. hjemsendt.\nVirksomheden kan få lønkompensation for medarbejdere, som er ansat før den 6. november 2020.\nI modsætning til den oprindelige lønkompensationsordning stilles der ikke krav om, at medarbejderen skal afholde ferie i lønkompensationsperioden.\nLønkompensation kan søges for enkelte lokale arbejdssteder, som er fysisk placeret i de syv nordjyske kommuner. ”Arbejdssteder” opgøres som underopdeling af CVR-nummer, dvs. P-nummer. Dette er nyt i forhold til den oprindelige ordning.\n3. Pendlingslønkompensationsordning for virksomheder og medarbejdere berørt af restriktionen vedrørende pendling på tværs af kommunegrænser\nFor virksomheder med arbejdssteder i og udenfor de syv nordjyske kommuner, som er berørt af restriktioner om begrænsning af den geografiske mobilitet, indføres en ordning, hvor der ekstraordinært kan ydes lønkompensation for den enkelte medarbejder, som ikke kan arbejde på grund af den kraftige opfordring om ikke at krydse kommunegrænser i Nordjylland. Det er hensigten, at alle ordningerne træder i kraft den 6. november 2020 og gælder til og med den 3. december 2020.\nDen ekstraordinære ordning vil basere sig på forudsætningerne fra den oprindelige lønkompensationsordning, der udløb den 29. august 2020. Det betyder blandt andet, at der også her skal betales fuld løn til de berørte medarbejdere i kompensationsperioden, og at virksomheden ikke må opsige medarbejdere af økonomiske årsager i perioden. Virksomheden må senest have opsagt medarbejdere før den 6. november 2020 for at kunne få lønkompensation.\nPendlingslønkompensation vil udgøre 75 procent af de samlede lønudgifter for omfattede funktionærer og 90 procent af de samlede lønudgifter for omfattede ikke-funktionærer, dog maksimalt 45.000 kr. om måneden pr. omfattet ansat, dvs. et højere maksimumbeløb end efter den ordinære ordning, jf. ovenfor.\nLønkompensation efter pendlerordningen kræver dokumentation for, at medarbejderne bor i en tvangslukket kommune, eller at virksomheden ligger i en nedlukket kommune, og at medarbejderne er bosatte i andre kommuner.\nOrdningen finder f.eks. anvendelse, hvis arbejdsstedet ligger i Ålborg, og medarbejderne bor i en af de syv berørte kommuner. Den gælder også, hvis arbejdsstedet ligger inden for de syv kommuner, og medarbejderen bor i en anden kommune.\nPendlingskompensation kan ansøges for enkelte lokale arbejdssteder. ”Arbejdssteder” opgøres som underopdeling af CVR-nummer, dvs. P-nummer).\nVirksomheden vil kunne få lønkompensation for medarbejdere, der er ansat før den 6. november 2020. Det vil ikke være muligt at få lønkompensation for medarbejdere, der arbejder hjemme.\nFormålet med denne ordning er at holde hånden under lønmodtagere, der ikke kan arbejde på grund af restriktioner mellem kommunegrænser. Der kan altså være tale om virksomheder, der i øvrigt ikke oplever behov for at hjemsende efter den ordinære ordning, hvor der kræves hjemsendelse af minimum 30 procent af medarbejderstaben eller mere end 50 ansatte.\nDet må p.t. anses som usikkert, om der indføres et minimumskrav til antallet af hjemsendte medarbejdere efter pendlerordningen. Der er en række forhold, der skal afklares først, herunder om ordningen opfylder EU’s statsstøtteregler. Det fremgår dog af aftalen, at parterne har som udgangspunkt, at virksomheden i videst muligt omfang ikke skal omfattes af krav om hjemsendelse af en vis andel/antal medarbejdere. Regeringen søger dette afklaret med Kommissionen hurtigst muligt. Lykkes det mod forventning ikke at få godkendt ordningen, har regeringen tilkendegivet, at man vil arbejde for en anden løsning. Vi orienterer yderligere, når dette er endeligt afklaret.\nLigesom da den oprindelige lønkompensationsaftale blev indgået, vil der være en lang række spørgsmål, der endnu ikke er besvaret. Aftalen vil kræve ændringer af lov og/eller bekendtgørelsen om lønkompensation. Dansk Erhverv vil søge at afklare de udestående spørgsmål via myndighederne så hurtigt som muligt og orientere via Kort Nyt og vores hjemmeside.\nUdestående spørgsmål er blandt andet, hvornår og hvordan man kan søge efter de nye ordninger.\nParterne noterer sig, at udmeldingen fra regeringen omkring de nuværende anbefalinger til nordjyske kommuner indebærer, at hverken produktionsvirksomheder eller andre virksomheder opfordres til at holde lukket, men at arbejdsgivere opfordres kraftigt til ikke at lade ansatte med bopæl i en anden kommune møde fysisk på arbejde.


Udendørs løbegård til marsvin | Stor udendørs indhegning til marsvin | Omlet\nMarsvinehuse, løbegårde og tunnelsystemer til marsvin\nOmlet udendørs walk-in løbegård til marsvin\nMarsvin elsker at kravle omkring, så det er vigtigt at give dem plads nok til, at de kan lege og motionere hver dag. Denne udendørs løbegård til marsvin er lige sagen. I modsætning til andre løbegårde i metal, er denne specielt designet til at falde naturligt i med farverne i din have, og den vil holde dine marsvin i sikkerhed for rovdyr samt for andre kæledyr. Denne sikre marsvineindhegning kan udvides i bredden, længden og højden, og du kan montere den på dit Eglu Go marsvinehus eller placere et marsvinehus inde i gården.\nDen udendørs løbegård tilbyder dine kæledyr et sikkert og rummeligt område at gå rundt på, der samtidig vil passe smukt ind i din have.\nDen lave udendørs løbegård er høj nok til, at små børn kan stå oprejst derinde\nEglu Go marsvinehuset kan let monteres på den udendørs løbegård\nBåde børn og marsvin vil sætte pris på muligheden for at lege og være tættere på hinanden end før.\nDine marsvin vil være glade og afslappede i deres udendørs løbegård\nDen todelte dør på den høje løbegård gør det let at række ind for at nå marsvinene eller give dem godbidder, uden at de stikker af\nDer er rigelig plads i løbegården til at du kan tilbringe tid sammen med dine kæledyr\nEt par marsvin deler et stykke broccoli i deres løbegård\nVed at udvide den udendørs løbegård til marsvin kan du give dine kæledyr endnu plads at lege på\nMarsvin fodres inde i løbegården\nMarsvinene kan bevæge sig imellem huset og løbegården, som det passer dem\nBåde børn og marsvin vil sætte pris på muligheden for at være tættere.\nJeg er fuldstændig vild med min walk-in løbegård. Den er stærk, godt designet og farven er perfekt i haven. Ann\nVælg Omlet udendørs walk-in løbegård til marsvin\nVælg mellem to højder af løbegård\nDen udendørs løbegård til marsvin findes i to højder. Den høje walk-in gård lader dig bogstavelig talt gå direkte ind i gården. Der kan du bruge mere tid på at kæle og lege med dit marsvin, rydde op i gården eller fylde op i høhækken og drikkeflasken, alt sammen på nemmeste vis. Den lave version er en rummelig løbegård, som giver dine marsvin et ligeså stort areal - bare med lavere til loftet og derfor også til en lavere pris (hvis du er mindre end 1,16 meter høj, kan du selvfølgelig stadig gå derind også). Begge størrelser passer til alle racer og størrelser marsvin.\nDen lave løbegård har rigeligt med gulvplads og kan udvides i højden på et senere tidspunkt.\nDen høje udendørs løbegård til marsvin lader dig gå direkte ind og være sammen med dine kæledyr.\nDen høje udendørs løbegård til marsvin har en stalddør i fuld højde, så du let kan kaste godbidder ind i gården.\nHvis du vælger den høje version af denne udendørs løbegård, vil du også få glæde af den todelte dør, der fungerer ligesom en stalddør. Øverste og nederste del af døren åbnes uafhængigt af hinanden, så du kan kaste en sund godbid ind til dine marsvin, uden at de render ud for at udforske resten af haven. Ekstra døre kan også købes og monteres i forskellige positioner på gården. På den lave løbegård er der én stor dør, som er nem at række igennem for at fylde op med hø og vand. Børn vil desuden let kunne kravle ind og sidde med deres kæledyr.\nDen lave udendørs løbegård har én stor dør, så du har let adgang til dine marsvin.\nHold dine marsvin i sikkerhed udenfor\nDen udendørs løbegård til marsvin er skabt til at give dine kæledyr et stort udendørsområde, der ser flot ud i din have samtidig med, at dine marsvin er i sikkerhed. Med denne løbegård kan du være sikker på at dine kæledyr får den bedst mulige omsorg. Omlets erfaring og ry for at designe produkter, der er fantastiske for både dig og dine dyr, kommer til udtryk i flere af løbegårdens hovedfunktioner.\nDine marsvin vil være glade og sikre i deres udendørs løbegård.\nDen udendørs løbegård til marsvin har et aftageligt anti-tunnel panel, der forhindrer rovdyr i at grave sig ind.\nDørhåndtaget bruger tyngdekraften til automatisk at falde i låst position, så du ikke skal bekymre dig om at huske at trække slåen på plads.\nDu kan både låse døren og låse op fra indersiden af den udendørs løbegård til marsvin.\nUdvidelse af din rummelige løbegård til marsvin\nDenne rummelige løbegård kan udvides på mange måder for at give dine dyr endnu mere plads at løbe rundt på. Du kan vælge at købe en stor løbegård med det samme, eller du kan vælge at udvide den henover årene. Udvid gården i bredden, længden eller højden ved simpelthen at tilføje ekstra sektioner og skab derved en skræddersyet løbegård, der passer til dine behov. Brug konfiguratoren til at se mulighederne for at udvide din løbegård.\nEn udvidet løbegård på 3x4x2 giver dine marsvin masser af plads til at løbe omkring og lege.\nOvertræk til din udendørs løbegård\nUdstyr din udendørs løbegård med et kraftigt eller klart plastikovertræk, der findes i forskellige størrelser. Disse overtræk kan bruges alene eller sammenhængende til at skabe et område med læ til dine marsvin. Disse overtræk fra Omlet er ekstremt slidstærke og giver fremragende beskyttelse mod regn, vind og sne. Det klare plastikovertræk er ideelt om vinteren, mens det kraftige plastikovertræk giver masser af skygge for solen om sommeren.\nDine marsvin får læ i deres indhegning ved hjælp af et kraftigt overtræk.\nEt klart overtræk på løbegårdens tag holder dine marsvin i tørvejr, mens solen får lov at skinne igennem.\nBeskyt dine marsvin mod vind og regn med en kombination af forskellige overtræk.\nOpsætning af din udendørs løbegård til marsvin\nDu kan hurtigt samle stængerne til løbegården uden brug af værktøj, de glider nemlig let i hak.\nDet er hurtigere og nemmere end nogensinde før at sætte din udendørs løbegård op. Med hjælp fra brugsanvisningen kan du samle den lave løbegård på omkring en time, og det burde ikke tage mere end halvanden time at samle den høje version. Det eneste værktøj, du skal bruge, er en pozidriv stjerneskruetrækker - til dørhåndtaget.\nGårdens paneler fastgøres ved hjælp af Omlets specialdesignede klemmer.\nTilføj et indgangsparti eller en skillevæg på din løbegård\nNu kan du tilføje et indgangsparti (venstre) eller en skillevæg (højre) på din udendørs løbegård til marsvin\nNu kan du opgradere din udendørs løbegård ved at tilføje et indgangsparti eller en skillevæg. Begge er lavet af samme stærke stålnet som selve gården og udgør en fremragende tilføjelse til dit udendørs setup.\nIndgangspartiet kan monteres på enhver side af en høj (2,05m) udendørs marsvingård og giver dig et slusesystem i din indgang for ekstra sikkerhed.\nDer findes et udvalg af skillevægge til den udendørs marsvingård som fungerer sammen med alle de forskellige størrelser walk-in gården findes i, og de kan købes i fuld eller halv højde. Skillevæggen har en sikker dør, der giver dig nem adgang til begge afdelinger og giver dig mulighed for at adskille marsvin eller gradvist introducere nye marsvin for hinanden. Den kan også bruges til at skabe et adskilt område til fodring.\nKan anvendes sammen med Eglu marsvinehuse\nDen udendørs løbegård til marsvin er designet til at kunne bruges sammen med dit eksisterende Eglu Go eller Eglu Classic marsvinehus, så du kan skabe et hjem til dit marsvin, der passer perfekt ind i din have. Du kan bruge et samlesæt til at montere dit Eglu marsvinehus direkte på den udendørs løbegård, eller du kan placere et marsvinehus inde i gården. Dine kæledyr vil nyde at have et sted, hvor de kan spise, hvile sig eller finde ly i deres løbegård - hvad enten det er i et hus eller i en papkasse.\nDit nuværende Eglu hus\nKan det monteres på en udendørs løbegård?\nKan det være inde i løbegården?\nKan døren til walk-in gården monteres på samme side som Eglu huset?\n2 paneler bred\n3+ paneler bred\nEglu Classic marsvinehus (uden gård) ✓ ✓ ✓ ✓ ✓\nEglu Classic marsvinehus med 1-meter gård ✓ ✓ ✓ ✗ ✓\nEglu Go marsvinehus (uden gård) ✓ ✓ ✓ ✓ ✓\nEglu Go marsvinehus med 1-meter gård ✓ ✓ ✓ ✗ ✓\nHvilken størrelse løbegård skal jeg anskaffe mig?\nStørrelsen på den løbegård, du har brug for, afhænger af, hvor mange kaniner eller marsvin du har, størrelsen på dine kæledyr, og hvor meget tid de bruger på at løbe rundt. Sigt altid efter at give dine kæledyr så meget plads som muligt, men du kan altid forlænge på et senere tidspunkt. Hvis du har problemer med at beslutte, hvilken størrelse du skal have, er du velkommen til at kontakte vores kundeserviceteam, som med glæde vil guide dig!\nEr løbegården rovdyrsikret?\nSelvom de stærke materialer og det gennemtænkte design gør det ekstremt svært for rovdyr at komme ind til dine kæledyr, er ingen løbegård 100% rovdyrsikret.\nHvis du bor i et område med masser af mindre rovdyr som mårer og væsler samt rotter, kan du overveje at tilføje yderligere beskyttelse til overdelen af løbegården, hvor hullerne i nettet er større.\nHar gårdens netpaneler et nyt design?\nFra januar 2022 leveres panelerne i to dele, forbundet ved hjælp af klemmer. Dette er for at reducere mængden af indpakning og holde forsendelsesudgifter så lave som muligt. Gårdens stabilitet og integritet er uændret, og monteringsproceduren er nøjagtig den samme som før. Det nye design gør det blot hurtigere og nemmere at sende produktet direkte til din have. Hvis du har nogen spørgsmål så kontakt venligst vores kundeserviceteam.\nJeg har en meget ujævn græsplæne, kan jeg stadig bruge løbegården?\nJa, du kan fastgøre løbegårdens underdel til jorden med Omlets skruepløkker for at sikre, at der ikke er huller.\nHvad er målene på nettet?\nDen nederste del af nettet måler 25 x 75 mm, og den øverste del og tagpanelerne måler 50 x 75 mm.\nKan jeg fastgøre et Eglu Go hus til min udendørs løbegård?\nJa, Eglu Go huset kan tilsluttes løbegården med et forbindelsessæt. Der er dog nogle begrænsninger. Sørg for, at din Eglu er kompatibel med den størrelse løbegård, du har.\nKan jeg placere døren hvor som helst på løbegården?\nJa, døren kan placeres hvor som helst på løbegården, bortset fra lige ved siden af et vedhæftet Eglu hus.\nDøren i fuld højde er 1,81 m. Hver dør er 56 cm bred og 90 cm høj.\nKan løbegården flyttes?\nDet er muligt at flytte løbegården, men på grund af materialerne, der er af høj kvalitet, er selv de mindste løbegårde relativt tunge. Hvis du beslutter dig for at flytte løbegården, foreslår vi, at du beder mindst en anden person om at hjælpe dig.\nKan jeg montere min løbegård til en bygning?\nVi har ikke en skræddersyet løsning til at knytte løbegården til en eksisterende struktur, men mange kunder har gjort det. Vi foreslår, at du taler med en DIY-specialist for at sikre, at du får de rigtige fastgørelser til at fastgøre løbegården sikkert.\nHvordan kan jeg udvide min løbegård?\nLøbegården kan udvides til to sektioner i højden og tre sektioner i bredden, men der er ingen grænse for, hvor langt løbegården kan forlænges i længden. Det er kun muligt at forlænge en løbegård i halv højde i højden og længden - bredden er begrænset til to sektioner.\nHvor mange overtræk skal jeg bruge for at dække taget på min løbegård?\nDette afhænger af størrelsen på din løbegård. Overtrækkene er brede nok til at strække sig over en del af din løbegård, så hvis din løbegård er to sektioner i bredden, skal du bruge et overtræk på 2 m gange hvor lang din løbegård er. Hvis din løbegård er tre sektioner i bredden, skal du bruge et 3 m overtræk gange hvor lang din løbegård er.\nKan løbegården holdes udendørs hele året rundt?\nLøbegården er designet til at blive brugt udendørs i mange år. Vi anbefaler dog, at du regelmæssigt tjekker din løbegård for tegn på korrosion, især hvis du bor et sted med ekstreme vejrforhold eller tæt på havet. Korrosion vil forekomme, hvis belægningen for eksempel er blevet ridset eller skrabet. Hvis du ser tegn på dette, skal du fjerne løs rust og bruge en vejrbestandig maling.\nVerificerede Anmeldelser - Omlet udendørs walk-in løbegård til marsvin\nFantastisk køb - Carol, 26 Juli 2019\nJeg elsker den her gård, og det samme gør mine 2 marsvin. De kan få friheden ved den ekstra plads og jeg har det godt med at vide de er i sikkerhed, de kan ikke komme ud og ingenting kan komme ind. Min mand samlede det hele ved først at lægge alt ud, hvilket gjorde det nemmere, det tog cirka en time\nAnmeldelse af: Udendørs walk-in løbegård til marsvin - 2 x 2 x 1\nVerificeret køb: Okt 2019\nGenial!! - Caroline, Norfolk, 7 April 2017\nJeg samlede den helt selv og det tog mig et par timer (det havde nok været nemmere hvis jeg havde ventet til min mand kom hjem, men jeg er meget utålmodig;) Brugsanvisningen var rimelig let at følge og jeg var lidt bekymret for om den ville være stærk nok, men nu hvor den er færdig og på plads, er den helt solid. Jeg købte gården til mine 9 marsvin og de flyttede ind sidste weekend, og de er bare SÅ glade, og de har bare SÅ meget plads til at rende rundt og gøre hvad de vil! Gården ser rigtig pæn ud og den falder fint i med farverne i haven, bedre end et stort skur ville. Alt i alt er jeg lykkelig over mit køb!\nAnmeldelse af: Udendørs walk-in løbegård til marsvin - 3 x 3 x 2\nVerificeret køb: Jul 2019\nelsker den! - Janet, 5 Marts 2018\nJeg har altid haft trægårde, men det her er meget bedre. Den er utrolig sikker, ser flot ud og er af høj kvalitet. Min gård er til marsvin det vil være fantastisk at have deres bur derinde, lade det stå åbent og bare gå ind og se til dem. Jeg løbte den i 2 x 2 x 2 meter, men ville ønske jeg havde købt en større da jeg allerede gerne vil udvide, det eneste der afholder mig fra det er tanken om at skulle åbne alle de klemmer!!! Jeg samlede den selv, hvilket slet ikke var svært, men jeg gjorde det over 2 eftermiddage da jeg ikke havde travlt. Den eneste grund til jeg giver 4 stjerner er den temmelig høje pris!!!\nAnmeldelse af: Udendørs walk-in løbegård til marsvin - 2 x 2 x 2\nEt fremragende produkt - Harris, 9 Maj 2017\nDet her er et fremragende produkt, det er rigtig god kvalitet, det ser fantastisk ud og giver vores marsvin et sikkert miljø. Panelerne rundt langs kanten gør gården utrolig sikker, så vores skildpadder bruger den også, og de er ellers kendte for at være kreative og dygtige til at stikke af. Det er rigtig dejligt at man kan komme ind i gården og sidde sammen med dyrene. Det er behageligt nok selv for en voksen, selvom man er nødt til at bukke sig for at komme ind. Det var nemt at arrangere levering på en dato, der passede os. Det tog lidt tid at samle gården, men jeg er glad for at jeg betalte ekstra for sådan et dejligt produkt. Prisen er det eneste der får mig til at give 4 stjerner i stedet for 5. Gad vide om man kunne gøre prisen mere overkommelig ved at anvende almindelige strips i stedet for de smarte Omlet klemmer. Jeg kunne godt tænke mig at gøre gården større på et tidspunkt, men prisen holder mig tilbage.\nVerificeret køb: Mar 2017\nBilleder fra vores kunder - Omlet udendørs walk-in løbegård til marsvin - 13 af 13\nCaddi godbidsdispenser til marsvin\nEglu Go marsvinehus med tilbehør - Lilla\nZippi marsvin legegård begynderpakke - den høje


Dag 28 – 32 Gäddede – Klimpfjäll | Mette Fosvald - Trailløb, vandring og skiture\nDag 28 – 32 Gäddede – Klimpfjäll\nUdgivet den 3. marts 2020 af fosvald\nDag 28: 28 km Gäddede – Jormvattnet\nDet er svært at bevare pessimismen denne morgen, da jeg med musik i ørerne og solens stråler i ryggen, slipper den lille by Gäddede og fortsætter nord over langs vejen.\nSødeste Lili-Marie på campingen ordnede lige overnatning for mig til i aften. Hvilken hjælpsomhed! Jeg skal sove på Korpens öga.\nNeglene har fået ny farve – City of stars – mørk blå med grøn glittereffekt. De minder mig om nordlyset som jeg måske snart får at se.\nJeg kører langs store søer og passerer to kraftværker. Derfor er søerne ikke sikre at køre på og der er mange steder med åbent vand. Men skidt pyt – på vejen kører jeg 5 km i timen uden at anstrenge mig. Efter seks timer er jeg allerede i Jormvattnet og jeg finder det lille pensionat.\nEt lidt pudsigt sted. De arrangerer flerdags rideture i fjeldet om sommeren og om vinteren lever de af snescooterfolket som søger herop, fordi det her er tilladt at køre “off piste” med scooter. De har indrettet en bygning i rustik stil og jeg vil godt garantere, at der ikke findes noget magen til nogen steder….\nJeg deler aftensmad med fem snescooter gutter. De bliver lidt stille, da det går op for dem, at jeg kører 1300 km for egen motor. Ejeren af stedet hjælper med rute valg til næste dag og det viser sig, at han har numret til hende der ejer en lille bitte hytte i Ankarede. Jeg taler med hende i telefonen og aftaler, at jeg må overnatte der i morgen. Så skal jeg først sove i telt søndag, hvor de har lovet varmere vejr. Alting løser sig, når bare man tager en dag af gangen.\nDag 29: 27 km Jormvattnet – Ankarede\nHar ikke sovet super godt i nat, af den simple grund, at værelset ikke har noget vindue. Det er en trækasse. Det er ikke lige mig!\nVælger at følge værtens råd om at gå over fjeldet til Stora Blåsjön. Alternativet er vejen som ikke kræver mange kræfter. Jeg kan mærke, at jeg her vælger noget andet end det jeg rent faktisk selv vil og det irriterer mig de første timer, hvor jeg knokler op ad. Jeg vil gøre det her på min måde!! Det sner og jeg er gennemblødt af sved efter kort tid.\nOver middag kan jeg endelig se Stora Blåsjön og solen kommer frem, da jeg tager nedkørslen af det smale spor. Jeg har efterhånden godt styr på pulken ned ad og snart står jeg ved søen.\nStore søer er så enerverende at krydse. Man har en følelse af ikke at komme nogen vegne og det blæser altid ude på midten. Men på modsatte bred ligger en lille Ica, hvor jeg kan købe nyt smør. Værtens hunde havde her til morgen tyvstjålet mit smør plus kniven…fra min pulk og de to ting er træls at undvære.\nKøber cola, marcipanbrød og en pære og går ind i den lille café ved siden af, hvor jeg får et held og lykke med på vejen af en lokal. Napper en panini med elg, inden jeg er klar til de sidste 8 km – på vejen! Jeg er færdig med at bruge flere unødige kalorier for i dag.\nVejen bliver smallere og ender ved et lille kapel som ligger i meter høje snedriver. Jeg har været her før og kender til de små røde træhuse som ligger rundt om kapellet.\nJeg har fået lov at låne et lille anneks og det er så fint. Ejeren har gravet indgangen fri, bragt vand op og tændt lidt varme. På bordet ligger en sød hilsen og lidt godis.\nJeg føler mig så heldig. Skynder mig ind, får skiftet til tørt tøj og indtaget min snart obligatoriske dobbelt kakao cognac inden jeg dejser omkuld i soveposen. Jeg er træt i dag. 500 km er nu klaret og jeg har været på tur i hele februar måned. Jeg har ikke fået tur-kuller endnu, men erkender blankt, at podcast og god telefondækning hjælper mig frem.\nDag 30: 25 km Ankarede – Raukasjön\nHar faktisk mest lyst til at blive liggende i min lille hule her ved kirken, men bare tanken om, hvor meget strøm der skal til for at den lille radiator kan holde temperaturen nogenlunde, for mig til at stå op og slukke den. Men svenskerne har jo bogstaveligt talt strøm lige udenfor døren, så måske er jeg tilgivet?\nDet er sort og hvidt vejr idag. Omkring -20° og jeg må gå mig varm. Jeg har især problemer med de yderste fingerled og må stoppe flere gange for at varme dem i armhulen.\nDagen byder ikke på meget. Solen forsøger at trænge igennem, men uden held. Jeg kommer over trægrænsen og fjeldet åbner sig til alle sider i sin endeløse stilhed. Jeg er alene i denne hvide verden. Holder en enkelt pause ved søen Värjaren, men opstigningen bagefter er noget ondskabsfuld og skiene må af.\nJeg har gået meget af denne etape før og heller ikke denne gang, frister den til et gensyn. Endelig kommer jeg ned på Raukasjön og jeg begynder mentalt at indstille mig på at teltet skal op. Efter godt 4 km svinger sporet op på land, hvor der ligger et par hytter og en café. Jeg har på forhånd fået at vide, at der ikke bor nogen der nu pga sygdom, så jeg har tænkt mig at telte der.\nJeg kigger op fra søen og synes at jeg kan se en lampe. Der er lys! Kan jeg tænkes at være mega super heldig? Der holder et par snescootere ved den ene hytte og imens jeg får pusten, overvejer jeg om jeg skal spørge om de har en ledig seng. I stedet går jeg over til den største hytte og banker på. En dame åbner og minsandten om ikke der lige er en lille rød hytte til mig også!\nDer har været en lidt trist dag. Jeg er ved at være lidt mør i kroppen og savner lidt nogen kortere dags etaper. De 25 km i dag har taget næsten 8 timer. Det i sig selv er jo ikke så galt, men at gøre det hver dag, er krævende for kroppen. Underligt nok har jeg ingen ømhed nogen steder og så meget har jeg jo heller ikke trænet op til turen. Så måske er vi bare bygget til at lave fysisk hårdt arbejde hver eneste dag.\nTankerne har idag kræset lidt omkring min motivation för dette projekt. Om hvorfor jeg gør det her og hvordan jeg rent faktisk lykkedes med at fastholde min indre motivation hver dag herude. Det kan være svært at forklare, men målet og følelsen af at nå målet, er så stærkt visualiseret for mit indre blik, at jeg ikke tvivler et sekund, når jeg lægger alle kræfter i og trækker pulken en meter mere. Jeg ved, at mange ikke forstår trangen til at præstere noget helt særligt og virkeliggøre en drøm, men nogen få gør, fordi de selv har været der – mærket, når noget helt særligt lykkedes. Noget der er svært og som kun få klarer.\nDag 31: 12 km Raukasjö – Raukasjö!!\nDet skal vise sig at blive en dag, hvor jeg bliver mindet om, at jeg blot er en lille fjer i denne store hvide verden. En fjer der tror, at den flyver ved egen kraft, men som egentlig ikke styrer noget som helst. Det er der større naturkræfter der gør. Det er vinden der bestemmer, hvor en fjer lander.\nJeg vågner til en lusket vejrudsigt. Det sneer og blæser lidt uden for, men de forskellige prognoser har mellem 8 og 12 s/m på programmet for dagen. Jeg er i tvivl. Skal jeg blive eller skal jeg gå videre? Jeg pakker sammen og venter. Beslutter mig for at blive, men tænker ved mig selv, at jeg måske er lidt for forsigtig. Måske er det derfor jeg ændrer mening klokken 12. Jeg synes bestemt at sigtbarheden over Raukasjön er bedre og der er lige seks snescootere som passerer, så nu er der jo spor.\nSå jeg pakker sammen og går. Jeg skal knapt 7 km op ad og sætter de lange skins på fra starten. Det går fint og jeg er i læ af træer, men efterhånden bliver det mere blæsende. Sneen driver og sporet er allerede forsvundet, men jeg kan se de røde kryds og føler mig egentlig tryg. Det føles koldt – minus 15° svarer vel til ca. -25° under disse vindforhold.\nOven for trægrænsen er vinden hård. Jeg forsøger at dække mit ansigt til, men går uden skibriller, hvilket er rigtig dumt. Mine øjenvipper fryser sammen og det gør det vanskeligt at se.\nJeg kan se et kryds af gangen… indtil jeg ikke en gang kan det mere. Alt er bare et stort hvidt inferno og jeg bliver stående ved det sidste kryds som iøvrigt kun stikker 30 cm op over sneen. Jeg venter, kigger tilbage om jeg kan se det forrige kryds. Kigger frem igen og ser så det næste og fortsætter, blot for at konstatere, at jeg ikke kan se flere.\nJeg har gået 6 km og er bange. Jeg vender ryggen til vinden og venter lidt, men kulden er streng og mine yderste fingerled er følelsesløse. Jeg har før været ude i dårligt vejr, men aldrig alene. Er man to, har man bedre mulighed for at klare de her situationer, hvis man skal grave sig ned. Men jeg er ikke to. Jeg er en.\nDer er godt en kilometer mere op og derefter 5 km frem til næste hytte, men på åbent fjeld, hvor jeg er maksimalt eksponeret. Jeg tør ikke fortsætte og vender om. Jeg er rolig, men bange. Det ene skin falder af og jeg må stoppe for at få det sat nogenlunde fast igen, hvilket kræver at vanten skal af. Jeg kan mærke, at jeg skal hurtigt ned i læ. Det her er en dårlig situation som jeg har bragt mig selv i og jeg burde vide bedre. Jeg spekulerer et kort sekund på, hvor langt ude og skide man skal være for at det er i orden at rekvirere hjælp, men konkluderer, at jeg nok ville være typen, der ikke ville trække det kort før jeg lå ned.\nTuren ned til trægrænsen er langtfra elegant og først da jeg er en kilometer fra hytten som jeg kom fra, slapper jeg af igen. Ejeren står uden for og kigger undrende, men også vidende på mig. Han havde jo sagt til mig i morges, at det kunne tænkes at være tufft på kallfjället. Det kunne jeg tørt bekræfte inden jeg lukkede mig ind i varmen og begravede mig i soveposens mørke.\nEn vigtig norsk regel i fjeldet er, at man skal vende i tide og at det ikke er nogen skam å snu. Den regel har jeg overholdt i dag. Men min egen leveregel som er almen gyldig i stort set alle livets sammenhænge, har jeg ikke efterlevet: Er du i tvivl, så er du ikke i tvivl. Havde jeg fuldt den, var jeg blevet indendørs fra starten af og sparet mig selv for en dårlig oplevelse.\nDe 12 km det blev til i dag, bragte mig ingen vegne – men min krop har det som om den har løbet et maraton.\nDag 32: 22 km Raukasjö – Klimpfjäll\nGårsdagens oplevelse sidder både fysisk og mentalt i kroppen, da jeg vågner halv seks. Men jeg skal videre og man skal vel rejse sig ved det træ man er faldet. Eller kravle op over det fjeld man trillede ned fra…\nDet blæser lige så meget som igår, men der er god sigtbarhed og solen trænger sig lidt på. Det er unægtelig surt at tage den lange stigning én gang til. De første 2 km går jeg og lader skiene sidde på pulken. Det sparer på kræfterne at jeg ikke også skal løfte dem for hvert skridt. Jeg går til lyden af Bardabing – funky musik er faktisk særdeles velegnet til at bevægelsen på ski.\nEt par snescootere kommer mig i møde og sporet er godt at følge. Jeg skal undgå at få løs sne ind under mine lange skins. Det får limen til at slippe og så er løbet kørt. De skal tørre før de kan bruges igen. Den lærestreg har jeg fået!\nDet er en lang sej stigning og da jeg kommer over trægrænsen er jeg nød til at dække mit ansigt til. Vinden er til den friske side og føles vel som -25°. Det blæser lige så meget som igår, men forskellen er, at jeg kan se hele fjeldet. Ved det sted, hvor jeg vendte igår, mangler der rent faktisk et rødt kryds dvs at der er godt 100 meter imellem.\nJeg indser nu, at et kryds fra eller ikke havde hjulpet mig. Fjeld plateauet er helt åbent og meget stort. Vinden har frit løb her. Var jeg fortsat i stedet for at vende, havde jeg ikke klaret det. Der er fortsat 5 km frem til Slipsikstugan. Erkendelsen er barsk, men også god. Jeg vendte jo netop om, fordi jeg vurderede situationen korrekt og dét er jo udtryk for at jeg trak på min erfaring fra tidligere oplevelser.\nI dag er der en formidabel udsigt til alle verdens hjørner, men blot få sekunder med telefonens kamera fremme, får fingrene til at fryse til is. Jeg fortsætter derfor uden pause frem til hytten. Knapt 4 timers uafbrudt aktivitet.\nI hytten holder scooterfolket pause imens de griller Bullens kurv i kaminen og spiser hotdogs! Hytten ligger så udsat, at den for nogen år tilbage blæste væk, fordi nogen havde glemt at lukke døren! Nu har de så sat et ekstra vindfang på, så man skal ind ad to døre. Det var der ikke da jeg var her i 2017.\nResten af dagen går i mageligt tempo og terræn ned mod Klimpfjäll. Blå himmel og tanken om varmt bad, cola og chips gør det let at bevæge benene selvom jeg er træt.\nI Klimpfjäll finder jeg hurtigt Klimpfjällgården som jeg overnattede og spiste på sidst. Da jeg går ind, bliver jeg mødt med et smil af værtinden som har overtaget stedet efter sine forældre. Hun kan se, at jeg er “Vita Bandara” på det vejrbidte look. Jeg får verdens skønneste rum! Henter min depot pakke nr. 4 hos Handlarn og køber lidt af det jeg mangler for at kunne holde min 5:2 kur frem til Hemavan.\nVarmt bad, pizza og ny lak på neglene. Desværre er farven “Party time” – som primært består af glimmer – ikke ideel til at dække blåviolette negle! Men nu ser vi om jeg kan køre med den eller om jeg må genbruge én af de tidligere farver. Man skal jo ikke gå ned på neglelak.


Medina deler frækt billede med stor nyhed – Ekstra Bladet\n16. maj. 2017 kl. 13:40\nMedina deler frækt billede med stor nyhed\nMedina har netop offentliggjort, at hun er klar til at lancere en splinterny undertøjskollektion til efteråret\nMedinas netop offentliggjorte undertøjskollektion vil ramme butikkerne i november 2017. Foto: UNGER ANTHON\nMedina kunne i dag løfte sløret for sit nyeste forretningseventyr, da hun på sin egen Instagram-profil således stolt annoncerede, at hun i samarbejde med lingeri-forretningen Missya Underwear har skabt en spritny undertøjskollektion, som vil blive lanceret til efteråret.\nNyheden blev da også 'breaket' med et frækt og forførende foto af den billedskønne sanglærke kun iført en sort g-streng, som også må formodes at være en del af det nye design.\n- I dag er jeg umådeligt stolt over at kunne annoncere, at min helt egen undertøjskollektion kommer ud til efteråret. I samarbejde med @missyaunderwear er det noget, som jeg har ventet på skulle ske siden jeg var en ung teenager, skriver Medina på sin Instagram-profil.\nOg nu kan den 34-årige sangerinde altså sætte endnu et godkendt flueben på karrierens 'to do-liste' over kreative udfordringer.\nDen modebevidste og til tider letpåklædte popstjerne ser heller ikke ud til at ændre stilmæssig kurs i denne omgang med sin kommende kollektion – og mon ikke hendes store fanskare kan glæde sig til et stilfuldt udvalg af frækt lingeri.\nDen nye kollektion, der både indeholder lingeri og nattøj designet af Medina, vil ramme butikkerne i november 2017.\n- Vi har glædet os helt vildt til at kunne fortælle om samarbejdet i lang tid, lyder det fra direktør i Missya, Morten Christensen, i en pressemeddelelse.\n- Det har været en super spændende proces helt fra ideen og kontakten blev skabt, til nu hvor der er en færdig kollektion klar til at vise frem for vores partnere og presse, siger han.\nMissya sælger deres produkter til specialbutikker, stormagasiner og online butikker i hele Skandinavien og Holland.\nFoto: Missya Underwear\n1 af 2 Medinas netop offentliggjorte undertøjskollektion kommer til efteråret. Foto: EHRBAHN JACOB/Polfoto\n2 af 2 Medinas netop offentliggjorte undertøjskollektion vil ramme butikkerne i november 2017. Foto: UNGER ANTHON