AC Heiberg Rådgivning 3. udkast HANDLINGSPLAN FOR FOREBYGGELSE OG BEKÆMPELSE AF ROTTER I SILKEBORG KOMMUNE - PDF\nDownload "AC Heiberg Rådgivning 3. udkast HANDLINGSPLAN FOR FOREBYGGELSE OG BEKÆMPELSE AF ROTTER I SILKEBORG KOMMUNE"\n1 HANDLINGSPLAN FOR FOREBYGGELSE OG BEKÆMPELSE AF ROTTER I SILKEBORG KOMMUNE\n2 Indholdsfortegnelse: Forord... 3 Vision... 4 Bekendtgørelsen om forebyggelse og bekæmpelse af rotter... 4 Status... 5 Budget... 6 Kommunens målsætning for forebyggelse og bekæmpelse af rotter... 7 Indsatsområder i den kommunale rottebekæmpelse i Silkeborg Kommune... 7 Beskrivelse af indsatsområder og planlagte aktiviteter... 8 Rotter i kloakkerne i Silkeborg kommune Rottespærrer på kommunale institutioner og byggemodninger, hvor det er teknisk og hensigtsmæssigt muligt Defekte kloakker og afløbsinstallationer udbedres hurtigst muligt Målrettet kloakrottebekæmpelse Rotter på overfladen i Silkeborg kommune Reducere rottegener ved hensigtsmæssig forhold, som f.eks. fuglefodring, hønse- og fuglehold Fokus på tilstrækkelig affaldskapacitet i særlige områder Registrere rotteaktivitet ved udvalgte søer og å-strækninger Registrere vildtfodringspladser og deres betydning for rotteforekomst Forsvarlig brug af gift i den kommunale rottebekæmpelse i Silkeborg kommune Administrativ rottebekæmpelse i Silkeborg Kommune optimere brugen af digitalt registreringsprogram i den praktiske og administrative rottebekæmpelse Udarbejde procedurer for forebyggelsen og rottebekæmpelsen Evaluere den kommunale rottebekæmpelse og fremdriften af planlagte aktiviteter Kampagnebesøg i landzonen i Silkeborg Kommune... Fejl! Bogmærke er ikke defineret. 12. Ny tilsynspraksis for kampagnebesøg i landzonen... Fejl! Bogmærke er ikke defineret. 2\n3 FORORD AC Heiberg Rådgivning Silkeborg kommune har ladet udarbejde en rapport (Rotter i Silkeborg Kommune, 2012), som beskriver rotteforekomsten og rottebekæmpelsen i kommunen. Formålet med den gennemførte undersøgelse er at kunne målrette og opstille relevante tiltag i forebyggelsen og bekæmpelsen af rotter til gavn for borgerne i Silkeborg kommune samt, at rapporten skal danne grundlag for udarbejdelse af en kommunal handlingsplan for rottebekæmpelsen. Generelt har den kommunale rottebekæmpelse været fokuseret på bekæmpelse af rotter de steder, hvor de bliver anmeldt, men med denne handlingsplan vil kommunen ligeledes sikre et øget fokus på en forebyggende indsats overfor rotterne, som skal have til formål at begrænse rotternes udbredelse i Silkeborg kommune. Handlingsplan om forebyggelse og bekæmpelse af rotter beskriver de tiltag, som Silkeborg kommune har valgt at fokusere på i den kommende 3-årige periode. 3\n4 VISION AC Heiberg Rådgivning Kommune har opstillet visioner for den kommunale rottebekæmpelse og forebyggelse, som skal være medvirkende til at sikre, at når det drejer sig om rotter, så vil borgerne i Silkeborg Kommune have en oplevelse af tryghed, sikkerhed og effektivitet. Kommunen vil sikre kommunens borgere en kompetent og effektiv bekæmpelse ved at have fokus på en vidensbaseret og målrettet bekæmpelse og forebyggelse af rotter. Kommunens visioner for den kommunale rottebekæmpelse er derfor; At kommunen vil være synlig, således at borgerne ved hvor og hvordan de skal forholde sig i tilfælde at rotteproblemer At kommunen leverer en kompetent og hurtig service At der ikke skabes tilhold for rotter uden for kloakkerne At skabe et miljø hvor rotter ikke er synlige BEKENDTGØRELSEN OM FOREBYGGELSE OG BEKÆMPELSE AF ROTTER I henhold til Bekendtgørelse om forebyggelse og bekæmpelse af rotter nr. 696 af 29. juni i det følgende kaldet Bekendtgørelsen, skal kommunalbestyrelsen foretage en effektiv rotte-bekæmpelse. Bekæmpelsen af rotter skal foregå i overensstemmelse med de af Naturstyrelsen udarbejdede retningslinjer. Kommunen (kommunalbestyrelsen) har bl.a. pligt til, for uden at foretage en effektiv rottebekæmpelse, at; Sikre, at rottebekæmpelsen i kommunen følger den gældende resistensstrategi, som er udstukket af Naturstyrelsen Udarbejde en handlingsplan for den forebyggende og bekæmpende indsats over for rotter handlingsplanen skal som minimum revideres hvert tredje år Opsætte rottespærrer på kommunale institutioner og byggemodninger, hvor det er teknisk og hensigtsmæssigt muligt Føre tilsyn med ejendomme i landzonen hvert andet år Foretage bekæmpelse efter anmeldelser i byzonen og sommerhusområder Orientere borgerne om deres anmeldelsespligt to gange om året Indberette nøgletal for den kommunale rottebekæmpelse til Naturstyrelsen én gang årligt 4\n5 STATUS AC Heiberg Rådgivning I store dele af Silkeborg Kommune er der i 2012 sket stigninger i antallet af rotteanmeldelser og ejendomme med rotteproblemer i forhold til Årsager til stigningen er uklar, men stigningen er observeret i både by- og landzonen. Derfor kan stigningen f.eks. ikke alene skyldes flere kloakrotter, idet dette ikke vil kunne forklare stigningen i landzonen. Med stigninger i både by- og landzonen er der indicier for, at det er nogle generelle leveforhold på overfladen, som i år var/er forbedret. Der er over de sidste fem år i gennemsnit foretaget anmeldelser pr. år. Der bliver anmeldt flest rotter i landzonen med gennemsnitlig 56 % af anmeldelserne pr. år og 43 % af anmeldelser pr. år i byzonen. I Silkeborg Kommune kan borgeren anmelde rotter døgnet rundt via kommunens hjemmeside. Borgere der anmelder rotter i bl.a. beboelser, institutioner, fødevarevirksomheder og lignende får omgående besøg. Ved anmeldelser om rotter udendørs kommer rottebekæmperen på besøg senest to hverdage efter anmeldelsen. Med denne service vil kommunen sikre, at borgeren hurtigt får løst sit rotteproblem. Konstateres der rotter uden for kommunens åbningstid vil borgere kunne tage kontakt til et privat bekæmpelsesfirma. Bekæmpelse udført at et privat bekæmpelsesfirma vil dog skulle betales af borgeren selv. Ønsker borgeren at kommunen overtager bekæmpelsen førstkommende hverdag er der mulighed for dette. Kommunen har tidligere foretaget halvårlige tilsyn i landzonen, med indførelse af den nye bekendtgørelse om forebyggelse og bekæmpelse af rotter skal ejendomme i landzonen kun besøges hvert andet år. Dog vil de ejendomme, hvor der anmeldelse om rotter blive fulgt op med målrette bekæmpelse indtil ejendommen er rottefri og derefter vil forebyggende initiativer blive igangsat. I Silkeborg Kommune vil der blive sat fokus på en hensigtsmæssig anvendelse af rottegift af hensyn til miljøet og for at mindske risikoen for resistensudvikling. Derfor vil Silkeborg Kommune have øget bevågenhed på brugen af gift i de enkelte anmeldelser for på sigt at kunne målrette og mindske forbruget af gift. Med i krafttrædende af den nye bekendtgørelse om forebyggelse og bekæmpelse af rotter skal kommunen sikrer sig at al bekæmpelse med gift henholder sig til resistensstrategien og altid at anvende den svageste mulige gift. Med de tiltænkte tiltag inden for både den forebyggende og bekæmpende rottebekæmpelse vil Silkeborg Kommune sikre, at den kommunale rottebekæmpelse lever op til dette. Med denne handlingsplan, vil Silkeborg Kommune have øget fokus på bl.a. effektiv bekæmpelse og foranstaltninger, som i højere grad kan forebygge forekomsten af rotter og derved få vendt en ellers stigende tendens i antallet af rottebesøg. 5\n6 BUDGET AC Heiberg Rådgivning Den kommunale rottebekæmpelse i Silkeborg Kommune er gebyrfinansieret. Gebyret er i 2013 opkrævet som en 0,033 af ejendomsskatten. Fra 2014 og fremefter, vil der kunne ske tilpasninger i forhold til det årlige opkrævede gebyr, således at nye aktiviteter dækkes ind, men med tilbagevirkende kraft. 6\n7 KOMMUNENS MÅLSÆTNING FOR FOREBYGGELSE OG BEKÆMPELSE AF ROTTER AC Heiberg Rådgivning For at understøtte kommunens overordnede vision for den kommunale rottebekæmpelse har kommunen opstillet følgende mål: At sikre kvalitet og kontinuitet i den kommunale rottebekæmpelse At al rottebekæmpelse i Silkeborg Kommune henholder sig til resistensstrategien At kommunen med forbyggende tiltag nedbringer mængden af gift pr. anmeldelse At sikre, at anvendelsen af stærke gifte reduceres At effektivisere og målrette det kommunale tilsyn og den kommunale håndhævelse på rotteområdet At holde rotterne inde i kloakken At skabe overblik over - og årsager til rotteforekomsten At nedbringe bestanden/anmeldelser af overfladerotter i byzonen At nedbringe bestanden/anmeldelser af rotter i landzonen INDSATSOMRÅDER I DEN KOMMUNALE ROTTEBEKÆMPELSE I SILKEBORG KOMMUNE Til at understøtte de ovenstående målsætninger er der udvalgt følgende indsatsområder; Rotter i kloakkerne i Silkeborg Kommune 1. Rottespærrer på kommunale institutioner, hvor det er teknisk og hensigtsmæssigt muligt. 2. Defekte kloakker og afløbsinstallationer udbedres hurtigst muligt 3. Målrettet kloakrottebekæmpelse Rotter på overfladen i Silkeborg Kommune 4. Reducere rottegener ved forhold, som tiltrækker rotter, som f.eks. fuglefodring, hønse- og fuglehold 5. Fokus på tilstrækkelig affaldskapacitet i særlige områder 6. Registrere rotteaktivitet ved udvalgte søer og å-strækninger 7. Registrere vildtfodringspladser og deres betydning for lokal rotteforekomst 8. Forsvarlig brug af gift i den kommunale rottebekæmpelse i Silkeborg Kommune 9. Ny tilsynspraksis for kampagnebesøg i landzonen Administrativ rottebekæmpelse i Silkeborg Kommune 10. Optimere brugen af digitalt registreringsprogram i den praktiske og administrative rottebekæmpelse 11. Udarbejde procedurer for forebyggelsen og bekæmpelsen 12. Evaluere den kommunale rottebekæmpelse og fremdriften af planlagte aktiviteter 7\n8 BESKRIVELSE AF INDSATSOMRÅDER OG PLANLAGTE AKTIVITETER AC Heiberg Rådgivning Herunder er angivet en skematisk gennemgang af de fastsatte målsætninger og indsatsområder, som i perioden skal være medvirkende til at give rottebekæmpelsen i Silkeborg Kommune et målrettet og kvalitetsmæssigt løft. INDSATSOMRÅDER MÅLSÆTNINGER at sikre kvalitet og kontinuitet i den kommunale rottebekæmpelse at al rottebekæmpelse i Silkeborg Kommune henholder sig til resistensstrategien at kommunen, med forebyggende tiltag, nedbringer mængden af gift pr. anmeldelse at sikre, at anvendelsen af stærke gifte reduceres At effektivisere og målrette det kommunale tilsyn og den kommunale håndhævelse på rotteområdet at holde rotterne inde i kloakken at skaffe viden om forekomst og årsager til rotter i Silkeborg Kommune at nedbringe antallet af rotteanmeldelser i byzonen at nedbringe antallet af rotteanmeldelser i landzonen Rottespærrer på kommunale institutioner, hvor det er 1. teknisk og hesigtsmæssigt muligt x Defekte kloakker og afløbsinstallationer udbedres hurtigst muligt 2. x x x x 3. Målrettet kloakrottebekæmpelse x x Reducere rottegener ved forhold, som f.eks.fuglefodring, hønse- og fuglehold 4. x x x x x 5. Fokus på tilstrækkelig affaldskapacitet i særlige områder x 6. Registrere rotteaktivitet ved udvalgte å-strækninger og søer x x Registrere vildtfodringspladser og deres betydning for lokal rotteforekomst 7. x x Forsvarlig brug af gift i den kommunale rottebekæmpelse i Silkeborg Kommune 8. x x x x 9. Ny tilsynspraksis for kampagnebesøg i landzonen x x x Optimere brugen af digitalt registreringsprogram i den praktiske og administrative rottebekæmpelse 10. x x x 11. Udarbejde procedurer for forebyggelsen og bekæmpelsen x x Evaluere den kommunale rottebekæmpelse og fremdriften af planlagte aktiviteter 12. x x x 8\n9 ROTTER I KLOAKKERNE I SILKEBORG KOMMUNE AC Heiberg Rådgivning Rotter lever godt i vores kloakker. Her har de rigelig adgang til vand og føde. Det der umiddelbart kan begrænse antallet af kloakrotter, er antallet af gode redepladser. De tørre stikledninger er typisk gode redeområder for rotter. Hvis kloakkerne er intakte og antallet af ubenyttede stikledninger minimeres (ved f.eks. afpropning), vil man ikke umiddelbar opleve kloakrotter som et problem. Ved kloakrotter bekæmpes der typisk med brug af gift, men al kloakrottebekæmpelse er at betragte som symptombehandling, idet de tilbageværende rotter hurtigt bringer bestanden tilbage til samme niveau og/eller at der indvandrer rotter fra de tilstødende ledningsdele. Derimod kan intakte kloakker og dermed udbedring af defekte kloakker og eventuel sikring mod indtrængning i stikledningen ved hjælp af rottespærrer have større og mere permanent indvirkning på antallet af kloakrelaterede rotteanmeldelser. Med de tre nedenstående indsatsområder vil Silkeborg Kommune fokusere primært på varige løsninger af kloakrotteproblemet, men samtidig erkender Silkeborg Kommune, at der kan være behov for akut kloakrottebekæmpelse. 1. ROTTESPÆRRER PÅ KOMMUNALE INSTITUTIONER OG BYGGEMODNINGER, HVOR DET ER TEKNISK OG HENSIGTSMÆSSIGT MULIGT. Den nye bekendtgørelse påbyder kommunen at opsætte rottespærre, hvor det er hensigtsmæssigt og teknisk muligt; På eksisterende og kommunalt ejede skoler, plejehjem og daginstitutioner ( 7 stk. 1) I forbindelse med byggemodning på kommunalt ejede skoler, plejehjem og daginstitutioner og ved parcelhusområder ( 7 stk. 2) Kommunen vil på baggrund af nedenstående retningslinier udvælge de institutioner, hvor der i første omgang vil blive foretaget undersøgelser om de tekniske forhold og opsætning af rottespærrer. Følgende kriterier vil blive anvendt Kortlægning af institutioner i forhold til den registrerede rotteforekomst Kriterier for de institutioner, som i første omgang tænkes undersøgt mht. praktiske muligheder er følgende; o Institutioner med eller beliggende i områder med mange anmeldelser o Institution tilkoblet det fælles ledningsnet o Institutioner beliggende i bynær bebyggelse o Ved nye og planlagte institutioner Kommunen vil i løbet af 2013 i samarbejde med relevante kommunale instanser og Silkeborg Forsyning aftale de nærmere forhold om opsætningen af rottespærre. De forhold der skal træffes aftale om vedrøre bl.a.; Omfang af opgaven (praktisk og økonomisk) Planlægning af projektforløb 9\n10 Krav der vil blive stillet til grundejere om intakte brønde de steder, hvor rottespærrer opsættes Mulighederne for synliggørelse af brønde med rottespærrer Dernæst vil rottespærre blive opsat i det omfang, det er teknisk og hensigtsmæssigt muligt, på de øvrige institutioner samt i forbindelse med byggemodninger som angivet i bekendtgørelsen. Rottespærre vil ikke blive opsat steder hvor det viser sig uhensigtsmæssigt, f.eks. hvis; Der er stor risiko for opstuvning i kraft af ringe selvrensningseffekt Der tidligere har været opstuvning Silkeborg Kommune forventer, at størstedelen af rottespærrer er opsat på de institutioner, hvor det viser sig hensigtsmæssigt og teknisk muligt, i løbet af Understøtter målsætningen At holde rotterne inde i kloakken Forventede resultater At de pågældende institutioner er sikret mod indtrængning af kloakrotter Aktiviteter Møder til planlægning af opgaven Opsætning af rottespærrer Kloakrottebekæmpelse bag ved spærren Udarbejde oversigt over hvilke institutioner som har og ikke har opsat rottespærre Succeskriterium At der er opsat rottespærrer de steder, hvor det har vist sig tekniske og hensigtsmæssigt muligt 10\n11 2. DEFEKTE KLOAKKER OG AFLØBSINSTALLATIONER UDBEDRES HURTIGST MULIGT Defekte kloakker er en af de hyppigste årsager (ca. 66 %) til rotteanmeldelser i byzonen (Rotter i Silkeborg kommune, 2012). Langt størstedelen (anslåede ca. 80 %) af disse defekter forekommer inden for skel, det vil sige på den private ledningsdel. Grundejere skal bl.a. sikrer og vedligeholde deres stikledninger og brønde. Kommunen kan derfor, som den tilsynsførende myndighed, påbyde grundejere at udbedre defekter hurtigst muligt. Som led i indsatsen mod intakte kloakker, som kan holde rotterne inde i ledningssystemet, vil Silkeborg Kommune fokusere på effektive løsninger af enkeltstående problemer med kloakrotter ved; Hurtig og korrekt fejlfinding ved 1. besøg, hvilket bl.a. omfatter røgprøve ved mistanke om kloakdefekt Hurtig udbedring af fundne defekter i både det offentlige og private ledningsnet. o Kommunen vil foruden skriftlig henstilling til grundejere følge op på manglende udbedring og benytte sig af muligheden for udstedelse af varslinger og evt. påbud indtil problemet er løst. At gøre borger opmærksomme på at udbedring af skader på den private ledningsdel kun må udføres af autoriserede kloakmestre Kommunen ønsker at få overblik over fordelingen af skader på den private og offentlige ledning Til håndhævelse af ovenstående punkter henvises der til bekendtgørelsen; 3. Grundejere skal rottesikre og renholde deres ejendomme herunder brønde og stikledninger således, at rotters levemuligheder på ejendommene begrænses mest muligt. 11. Kommunalbestyrelsen kan meddele en grundejer påbud om undersøgelse samt udførelse af de fornødne foranstaltninger i forbindelse med bekæmpelse af rotter. Understøtter målsætningen At nedbringe antallet af rotteanmeldelser i byzonen At holde rotterne inde i kloakken At sikre kvalitet og kontinuitet i den kommunale rottebekæmpelse At effektivisere og målrette det kommunale tilsyn og den kommunale håndhævelse på rotteområdet Forventede resultater Kortere sagsbehandlingstid Forbedret kvalitet på den private ledningsdel At antallet af kloakrelaterede rotteanmeldelser i byzonen falder Aktiviteter Ved mistanke om kloakdefekt, vil der, så vidt det er teknisk muligt, udføres en røgprøve ved 1. besøg Sagsbehandling, opfølgning og håndhævelse vedr. sager med konstateret kloakdefekt Succeskriterium At 90 % af defekterne udbedres inden for henstillingsfristen 11\n12 3. MÅLRETTET KLOAKROTTEBEKÆMPELSE Selvom kloakrottebekæmpelse er symptombehandling og ikke kan resultere i varige løsninger, så kan områder, som er stærkt plaget af kloakrotter have midlertidig gavn af en kloakrottebekæmpelse. Kloakrottebekæmpelsen vil kunne lette rottetrykket i det lokale ledningsnet for en periode. Kommunen kan vælge at gennemfører kloakrottebekæmpelse steder, hvor der er store problemer med kloakrotter med henblik på at nedbringe bestanden af kloakrotter midlertidig. Kommunen kan forud for renovering af den kommunale ledningsdel vælge at foretage en lokal kloakrottebekæmpelse. Formålet med bekæmpelsen er, at forebygge de eventuelle rottegener, som kan opstå, når rotterne presses ud i de private ledningsdele på grund af de generelle forstyrrelser i den kommunale ledningsdel. Identifikation af områder, hvor bekæmpelse skal foretages vil bl.a. ske i samarbejde med Entreprenørgården og Silkeborg Forsyning. Da kommunen råder over dræbende kloakrottefælder (Wise Traps) kan kommunen vælge at bekæmpelsen helt eller delvist skal foregå uden brug af gift. Understøtter målsætningen At nedbringe antallet af rotteanmeldelser i byzonen At holde rotterne inde i kloakken Forventede resultater Færre anmeldelser med kloakrelation i de områder, hvor bekæmpelsen gennemføres Aktiviteter Etablering af formaliseret samarbejde med Silkeborg Forsyning Ønsker om møde med Entreprenørgården og Silkeborg Forsyning A/S minimum én gang årligt med henblik på at udpege områder, hvor kloakrottebekæmpelse kan finde sted o Gennemførelse af kloakrottebekæmpelse steder, hvor der findes gentagende problemer med kloakrelaterede anmeldelser o Gennemførelse af kloakrottebekæmpelse på udvalgte strækninger forud for renovering af den offentlige ledning. Bekæmpelse påbegyndes minimum 21 dage før igangsættelse af renovering. Undersøge muligheder for at stille særlige krav til rottesikring i forbindelse med diverse byggesager (nedrivning, renovering, nyetablering etc.) Succeskriterium Nedgang i andelen af kloakrelaterede rotteanmeldelser i områder, hvor der fortages kloakrottebekæmpelse 12\n13 ROTTER PÅ OVERFLADEN I SILKEBORG KOMMUNE AC Heiberg Rådgivning I modsætning til rotteforekomst i kloakken er kommunen forpligtiget til at bekæmpe al forekomst af rotter på overfladen. Forekomst af rotter er betinget af tilstedeværelsen af mad, vand og skjule(rede)steder. Rotten har ofte rig mulighed for at finde disse tre ting i vores umiddelbare omgivelser. Netop derfor trives rotten så godt i vores nærvær. Hvis man effektivt skal forebygge mod rotter, skal man i første omgang fjerne kilden til rotteforekomsten f.eks. kan hønsehold være en god fødekilde for rotter og et skur, som ikke er rottesikret et godt sted at bo. Vand derimod kan være svære at begrænse. Med de nedenstående indsatsområder vil Silkeborg Kommune have øget fokus på at nedbringe antallet af rotteanmeldelser ved at målrette bekæmpelsen, skaffe viden om årsager til rotteforekomst og vejlede og informere borgerne om hvad de kan gøre for at undgå rotter. 4. REDUCERE ROTTEGENER VED HENSIGTSMÆSSIG FORHOLD, SOM F.EKS. FUGLEFODRING, HØNSE- OG FUGLEHOLD Fuglefodring Forekomst af overdreven fuglefodring skabe gode forhold for overfladerotter. Derfor kan forekomst af overdreven fuglefodring i områder med stor kloakrelateret rotteforekomst være medvirkende til, at rotter kan etablere sig på overfladen. Med baggrund i de mange kloakrelaterede anmeldelser (Rotter i Silkeborg Kommune, 2012) vil Silkeborg Kommune, foruden sikring af det offentlige og private ledningsnet (se indsatsområde 1 og 2), arbejde for at der skabes så få muligheder for, at rotterne kan etablere sig på overfladen. Her er bl.a. uhensigtsmæssig og overdreven fuglefodring medvirkende til at skabe grobund for bestande af overfladerotter. Silkeborg Kommune vil, bl.a. med råd og vejledning om mere hensigtsmæssig fuglefodring, minimere risikoen for, at kloakrotter kan finde et fødegrundlag på overfladen Silkeborg Kommune vil undersøge mulighed for at begrænse fuglefodring på offentlige arealer og evt. indrette særlige afsnit til fuglefodring de steder, hvor det vurderes at fodring kan være vanskelig at undgå Hønse- og fuglehold Hønse- og fuglehold er primært et problem for rotteforekomsten i landzonen. I Silkeborg er ca. 46 % af anmeldelserne i byzonen, som kan tilskrives aktivitet omkring hønse- og fuglehold (Rotter i Silkeborg Kommune, 2012). I byzonen er det et mindre problem, men ikke desto mindre kan et enkelt hønsehold i et tætbebyggede område give anledning til rotteproblemer over mange matrikler. Generelt for disse forhold er, at der benyttes meget og hyppigt gift på disse ejendomme. Silkeborg kommune har udarbejdet retningslinier for hønsehold i byzonen. Kommunen vil, i de tilfælde, hvor der er forhold, som er uhensigtsmæssige med hensyn til rotter håndhæve disse retningslinier over for den enkelte grundejer. Kommunen vil arbejde for mere varige løsninger af de ovennævnte problemer ved bl.a.; 13\n14 At vejlede borger om en mere hensigtsmæssig fodring af havens fugle og hønsehold o krav til indretning, placering og opbevaring af foder at øge indsatsen med hensyn til kommunal håndhævelse af borgers forpligtigelser til ikke at skabe tilhold for rotter evt. håndhævelse af forbud mod fuglefodring i områder typisk offentlige arealer, hvor fodringen afstedkommer massive rotteproblemer Eventuel indskærpelse overfor borgere etc. vil finde sted efter bekendtgørelse om miljøregulering af visse aktiviteter (nr. 639) : 14. Ingen må ved udlægning af foder eller på anden måde skabe tilhold for fugle eller andre omstrejfende dyr, når dette medfører ulemper for omgivelserne. Understøtter målsætningen At nedbringe antallet af rotteanmeldelser i byzonen At nedbringe antallet af rotteanmeldelser i landzonen At kommunen, med forebyggende tiltag, nedbringer mængden af giftforbruget pr. anmeldelse At sikre, at anvendelsen af stærke gifte reduceres At effektivisere og målrette det kommunale tilsyn og den kommunale håndhævelse på rotteområdet Forventede resultater Nedgang i andelen af rotteanmeldelser forårsaget af hønse- og fuglehold Nedgang i andelen af rotteanmeldelser forårsaget af fuglefodring At der bruges mindre gift på ejendomme med hønsehold Aktiviteter Udarbejdelse af informationsmateriale om; o fuglefodring og indretning af foderplads o hønsehold i by- og landzonen (revision af eksisterende vejledning) Udlevering af information til; o borger der anmelder rotter i både by- og landzone, hvor disse problemer forekommer o lokalaviser o på kommunens hjemmeside Kommunal håndhævelse ved bl.a. indskærpelser jf. 14 i af bekendtgørelse om miljøregulering af visse aktiviteter (nr. 639) og/eller varsling og påbud. Succeskriterier Nedgang i andelen af rotteanmeldelser forårsaget af hønse- og fuglehold Nedgang i andelen af rotteanmeldelser forårsaget af fuglefodring Nedgang i mængden af benyttet gift ved anmeldelser forårsaget af disse aktiviteter 14\n15 5. FOKUS PÅ TILSTRÆKKELIG AFFALDSKAPACITET I SÆRLIGE OMRÅDER AC Heiberg Rådgivning Ukorrekt affaldshåndtering kan give anledning til rotteproblemer, idet spiseligt affald kan blive kilde til rottens overlevelse. Ukorrekt affaldshåndtering kan bl.a. være; Utilstrækkelig affalds kapacitet eller indretning af affaldsplads til håndtering af den daglige affaldsmængde Uhensigtsmæssig opbevaring af affald f.eks. placering af affald i sække uden for rottesikrede stativer/containers. Mangel på bundpropper i større affaldscontainer, som bevirker, at rotter kan have fri adgang indtil container og deres indhold. Særligt i de kommercielle områder den centrale del af Silkeborg, er der konstateret en del rotteaktivitet. Silkeborg Kommune vil derfor undersøge muligheder for at minimere rotternes adgang til spiseligt affald i dette område. Dette kunne bl.a. omfatte; Hyppigere (daglig) tømning af affaldscontainere i weekender og sommerperioder med megen udendørs aktivitet Indretning af området med tilstrækkelig affaldskapacitet Fjernelse eller mindske tæt beplantning i området Informationskampagne rettet mod brugere af området Understøtter målsætningen At nedbringe antallet af rotteanmeldelser i byzonen Forventede resultater At sikrer et rimeligt lavt niveau af rotter de pågældende steder Aktiviteter Observationer med henblik på at fastslå problemets omfang og relevans Møder med relevante kommunale instanser med henblik på at finde løsningsmodeller Afklaring vedr. det økonomiske grundlag for igangsættelse af nye initiativer Succeskriterium Affald udgør ikke en primær kilde til rotternes overlevelse i udvalgte områder 15\n16 6. REGISTRERE ROTTEAKTIVITET VED UDVALGTE SØER OG Å-STRÆKNINGER Der findes en dele større og mindre søer og åer i Silkeborg Kommune og disse steder kunne være ideelle levesteder for rotter, idet de foretrækker at opholde sig tæt på vand. Desuden kan disse områder fungerer som gode spredningskorridorer for rotterne. I områder med fælleskloakkerede ledninger kan der forekomme udløb fra f.eks. overløbsledninger langs å- strækninger og/eller til søer. Disse udløb kan rotterne uhindret benytte som overgang mellem kloakken og overfladen. Silkeborg Kommune er opmærksom på de begrænsninger, der fremover vil være for brug af rottegift på åbne arealer. Derfor mener Silkeborg Kommune, at det er vigtigt at kende til de steder, hvor rotter kan udgør et problem for kommunens borgere, så der kan etableres forebyggende foranstaltninger og/eller eventuel igangsætte bekæmpelse inden omfanget af rotteproblemet er for stort. Nogle af de tiltag kommunen kan vælge at igangsætte, afhængig af hvilket omfang af rotteaktivitet, der forekommer ved de enkelte områder, er; Et øget fokus på affaldshåndtering Information til borgere om hvad der tiltrækker rotter Vegetationspleje/evt. beskæring Bekæmpelse af rotter i måneder med lav vegetation og ringe fødegrundlag Understøtter målsætningen At skaffe viden om forekomst og årsager til rotter i Silkeborg Kommune At nedbringe antallet af rotteanmeldelser i byzonen Forventede resultater At forebygge mod overfladerotter i og omkring de dele af byzonen som grænser op til de nævnte å- strækninger. At forebygge mod brug af å-strækninger etc. som spredningskorridorer Aktiviteter Etablere undersøgelser for og beskrivelse af rotteaktiviteten og den umiddelbare vurdering af rotteaktiviteten og betydningen for nærområdet Igangsættelse af forebyggende tiltag, i det omfang det findes nødvendig på baggrund af undersøgelsen Bekæmpelse af rotter Succeskriterier Viden om rotter langs Silkeborgs åer og søer i bynære områder Nedbringe antal af rotteanmeldelser forårsaget af overfladerotter i byområderne 16\n17 7. REGISTRERE VILDTFODRINGSPLADSER OG DERES BETYDNING FOR ROTTEFOREKOMST Vildtfodringspladser er kendt for at kunne danne grobund for mange rotter, som kan sprede sig til de umiddelbare omgivelser. Derudover udgør rotten et sundhedsmæssigt problem, da rotten er en naturlig bærer af bakterien Borrelia burgdorferi, som via flåtens bid kan overføres fra rotter til råvildt etc. og mennesker. Forekomst af salmonella og campylobacter kan, ligeledes via rotten, spredes fra inficerede besætninger til omgivelserne. Vildtfodring/jagt er en ofte forekommende aktivitet i landzonen. Tætheden af disse fodringspladser kan være meget høj. I kraft af, at bekæmpelse af rotter på friland er blevet væsentlig begrænset, i takt med, at der er kommet/kommer forbud mod anvendelse af rottegifte (antikoagulanter) på friland, vil det være vigtigt at få kendskab til forekomst af fodringspladserne. Silkeborg kommune vil fokusere på at Øge kendskabet til vildtfodringspladser i kommunen Vejlede om mere hensigtsmæssig indretning og fodring af vildtet Vejlede om de umiddelbare konsekvenser rotteforekomst kan have disse steder Målgruppen for dette indsatsområde er; Landmænd Jægere og lokale jagtforeninger I rapporten Rotter i Silkeborg kommune er der udpeget særlige områder, hvor vildtfodringspladser kan udgør potentielle problemer. Aktiviteter på/ved vildtfodringspladser vil kunne reguleres efter bekendtgørelse om miljøregulering af visse aktiviteter (nr. 639) i de tilfælde hvor kommunen skønner det nødvendigt: 14. Ingen må ved udlægning af foder eller på anden måde skabe tilhold for fugle eller andre omstrejfende dyr, når dette medfører ulemper for omgivelserne. Understøtter målsætningen At skaffe viden om forekomst og årsager til rotteforekomsten i Silkeborg Kommune At nedbringe antallet af rotteanmeldelser i landzonen Forventede resultater At forebygge ukontrollerede bestande af rotter i det åbne land At reducere rotteforekomst i og omkring bygninger på de landejendomme beliggende tæt ved vildtfodringspladser Aktiviteter Sikre at registrering af vildtfodringspladser kan foretages i den almindelige digitale indrapportering af rotteanmeldelser 17\n18 o Forespørgelse om eksisterende vildtfodringspladser skal foretages ved det almindelige landzone-tilsyn og ved anmeldelse af rotter i landzonen Der vil blive udarbejdet informationsmateriale om konsekvenser af og løsningsmuligheder for vildtfodringspladser. Materialet udleveres til; o Grundejere (landmænd) o Jægere (evt. lokalforbund) Etablere dialog med lokale jagtforeninger etc. evt. deltagelse i undervisning ved jagttegn Succeskriterium Øget dialog og udbredelse af information om vildtfodring 18\n19 8. FORSVARLIG BRUG AF GIFT I DEN KOMMUNALE ROTTEBEKÆMPELSE I SILKEBORG KOMMUNE Silkeborg Kommune skal jf. bekendtgørelsen henholde sig til altid at benytte det svagest af de til enhver tid tilgængelige rottebekæmpelsesmidler af hensyn til miljøet og for at reducere risikoen for sekundære forgiftninger af danske rovfugle og pattedyr. 5. Kommunalbestyrelsen skal ved bekæmpelse af rotter med kemiske midler (antikoagulanter) anvende antikoagulanten med det svageste aktivstof først. Stk. 2. I tilfælde af, at kommunalbestyrelsen konstaterer resistens, finder stk. 1 ikke anvendelse. Kommune vil sikre, at der ikke anvendes stærkere og/eller større mængder gift end nødvendigt, og kommunen vil jf. bekendtgørelsen fortsat håndhæve, at giftudlægning til bekæmpelse af rotter kun kan foretages af det autoriserede personale. For at sikre et forsvarligt brug af gift i rottebekæmpelsen vil Silkeborg Kommune bl.a. få testet rotter for resistens. Med indhentning af denne viden, vil kommunen kunne sikre, at der ikke benyttes stærkere gifte end nødvendigt. Skulle der opstå tvivlstilfælde, vil kommunen benytte sig af de retningslinier, der er opstillet af Naturstyrelsen, til identifikation af resistens. Understøtter målsætningen At al rottebekæmpelse i Silkeborg kommune henholder sig til resistensstrategien. At kommunen med forebyggende tiltag nedbringer mængden af gift pr. ejendom At sikre kvalitet og kontinuitet i den kommunale rottebekæmpelse At effektivisere og målrette det kommunale tilsyn og den kommunale håndhævelse på rotteområdet Forventede resultater At der opnås ny viden om resistensforekomst i Silkeborg kommune At der kun anvendes meget stærke gifte, når der er identificeret resistens Aktiviteter Tilsyn af giftforbrug i den kommunale rottebekæmpelse Indsamling af rotter fra lokaliteter med gentagende rotteproblemer Test af indsamlede rotter Implementering af viden om resistens i rottebekæmpelsen i kommunen Udsendelse af resultater og fremtidige ønsker for giftanvendelse til de praktiserende bekæmpelsesfirmaer i Silkeborg kommune Succeskriterier At indsamlede rotter er testet for resistens At Silkeborg kommune, på baggrund af bl.a. resistenstest, kan fastlægge retningslinier for brug af gift i kommunen og de private sikringsordninger 19\n20 9. NY TILSYNSPRAKSIS FOR KAMPAGNEBESØG I LANDZONEN Tidligere skulle alle ejendomme i landzonen have et tilsynsbesøg to gange årligt. Proceduren for disse kampagnebesøg i landzonen er med den nye bekendtgørelse blevet ændret, således at alle ejendomme skal besøges én gang hvert andet år. Til gengæld skal de ejendomme, hvor der konstateres rotter, følges nøje mht. bekæmpelse og forebyggelse. Med baggrund i den høje andel af ejendomme i landzonen i Silkeborg Kommune, vil en målrettet bekæmpelse og forebyggelse kunne være medvirkende til at nedbring andelen af disse ejendomme. Da der også typisk er anvendt meget gift på disse ejendomme, forventes den nye tilsynsordning at kunne reducere giftforbruget pr. ejendom. Valget af denne tilsynsmodel er understøttet af Bekendtgørelsen (nr. 696); 8 Stk. 4. På de i stk. 3, nr. 1, nævnte ejendomme skal kommunalbestyrelsen herefter foretage tilsynsbesøg hvert 2. år. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at tilsynet af ejendomme sker i etaper med 6 måneders mellemrum i den 2-årige periode. Kommunen er opmærksom på, at den nye tilsynspraksis vil kunne lede til færre anmeldelser, idet den normale anledning (det halvårlige kampagnebesøg) for grundejere i landzonen til at anmelde rotter bortfalder. Grundejere i landzonen skal gøres opmærksom på, at rotteforekomst i den mellemliggende periode skal anmeldes til kommunen dette kan bl.a. ske ved oplysningskampagner på kommunens hjemmeside og/eller i lokalaviser. Understøtter målsætningen At nedbringe antallet af rotteanmeldelser i landzonen At skaffe viden om forekomst og årsager til rotter i Silkeborg Kommune At effektivisere og målrette det kommunale tilsyn og den kommunale håndhævelse på rotteområdet Forventede resultater At antallet af ejendomme med gentagende rotteproblemer reduceres Aktiviteter Kampagnebesøg i landzonen foretages hvert forår og efterår. Ejendomme i landzonen inddeles i 4 områder hvor hvert område besøges systematisk hvert andet år Opfølgende bekæmpelse på ejendomme med rotteforekomst Opfølgende tilsyn på ejendomme, hvor der er foretaget bekæmpelse og igangsat forebyggelse Offentliggørelse/informationskampagne om ny tilsynsordning Succeskriterium At antallet af ejendomme med gentagende anmeldelser falder 20\n21 ADMINISTRATIV ROTTEBEKÆMPELSE I SILKEBORG KOMMUNE AC Heiberg Rådgivning I Silkeborg Kommune er der ansat en administrativ medarbejder, som skal sikre kvaliteten af den kommunale rottebekæmpelse, føre tilsyn og have daglig kontakt med bekæmpelsesfirmaet, som varetager den kommunale rottebekæmpelse. De følgende indsatsområder beskriver de administrative opgave inden for rotteområdet samt nye planlagte aktiviteter til håndhævelse af rotteområdet. 10. OPTIMERE BRUGEN AF DIGITALT REGISTRERINGSPROGRAM I DEN PRAKTISKE OG ADMINISTRATIVE ROTTEBEKÆMPELSE I forbindelse med anmeldelser af rotter skal der fremover undersøges og registreres oplysninger om bl.a. årsag til rotteforekomst, bekæmpelsen og giftanvendelse. 8. Stk. 9. Kommunalbestyrelsen er ved ethvert tilsynsbesøg såvel i byzone som i landzone, hvor der konstateres rotter, ansvarlig for at registrere oplysninger som angivet i bilag 2. Kommunen vil aktivt benytte den indsamlede information til kontinuerligt at målrette og sikre kvaliteten af den kommunale rottebekæmpelse. Formålet med den digitale registrering er; At den almindelige sagsbehandling i forbindelse med anmeldelsen gøres nemmere At rotteanmeldelser kan foretages elektronisk via kommunens hjemmeside At man fra administrativ side kan anvende programmets data til hurtigt og nemt at skabe overblik over den enkelte og samtlige anmeldelser Silkeborg Kommune benytter i dag programmet GeoEnviron, hvor alle henvendelser og handlinger i den kommunale rottebekæmpelse registreres. Kommunen vil sikre sig, at en tilpasset version udnyttes fuldt ud i den praktiske og administrative rottebekæmpelse, ved bl.a. at gennemfører tilsyn med registreringer og gennemfører evalueringsmøder med kommunens rottebekæmpere. Understøtter målsætningen At effektivisere og målrette det kommunale tilsyn og den kommunale håndhævelse på rotteområdet At skaffe viden om forekomst og årsager til rotter i Silkeborg Kommune At sikre kvalitet og kontinuitet i den kommunale rottebekæmpelse Forventede resultater Mere effektiv sagsbehandling At bekæmpelsen og forebyggende indsatser løbende kan evalueres Aktiviteter Implementering af alle lovpligtige krav i digitalt registreringsprogram Møder med bekæmpere til sikring af ensretning i registreringen Løbende kontrol af de registrerede rotteanmeldelser til læring og implementering i den administrative rottebekæmpelse 21\n22 Succeskriterier Lettere adgang til detaljeret dataudtræk i de enkelte sager Bedre sags-opfølgning og kortere behandlingstider i enkeltsager AC Heiberg Rådgivning 22\n23 11. UDARBEJDE PROCEDURER FOR FOREBYGGELSEN OG ROTTEBEKÆMPELSEN Kommunen vil sikre, at alle kommunens borgere får tilbudt den samme kvalitet i bekæmpelsen af rotter. Derfor vil kommunen udarbejde et regelsæt, som skal beskrive proceduren for den praktiske rottebekæmpelse. Understøtter målsætningen At sikre kvaliteten og kontinuiteten i den gennemførte rottebekæmpelse At effektivisere og målrette det kommunale tilsyn og den kommunale håndhævelse på rotteområdet Forventede resultater Kortere sagsbehandlingstid for kommunale sager om rottebekæmpelse Bedre kommunal rottebekæmpelse Aktiviteter Udarbejdelse af procedurer Udlevering af procedurer til alle ansatte, der er involveret i rottebekæmpelsen Evaluering og tilretning af procedurerne minimum én gang årligt Succeskriterier Udarbejdelse af procedurer for forebyggelse og bekæmpelse Gennemførelse af minimum ét evalueringsmøde pr. år 23\n24 12. EVALUERE DEN KOMMUNALE ROTTEBEKÆMPELSE OG FREMDRIFTEN AF PLANLAGTE AKTIVITETER For at sikre at igangsatte aktiviteter inden for bekæmpelse og forebyggelse kan rettes ind efter størst mulig nyttevirkning, vil kommunen foretage en evaluering af eventuelle fremskridt eller mangel på samme i rottebekæmpelsen minimum én gang årligt. Understøtter målsætningen At sikre kvalitet og kontinuitet i den kommunale rottebekæmpelse At al rottebekæmpelse i Silkeborg kommune henholder sig til resistensstrategien At effektivisere og målrette det kommunale tilsyn og den kommunale håndhævelse på rotteområdet Forventede resultater At den kommunale rottebekæmpelse til en hver tid lever op til gældende lov og vejledning Aktiviteter regelmæssige driftsmøder med bekæmpere og andre relevante parter til diskussion af bl.a. ad hoc problemer og generelle forhold vedr. bekæmpelsen Evalueringsmøde minimum én gang årligt, hvor alle involverede parter i den kommunale rottebekæmpelse deltager. Gennemgang/afrapportering af de digitalt registrerede rotteanmeldelser i forbindelse med evalueringsmøde Indberetning af anmeldelsesstatistik til Naturstyrelsen én gang årligt Succeskriterier At der minimum én gang årligt foretages en evaluering af anmeldelser, resultater og fremdrift på de enkelte initiativer. At der minimum én gang årligt afholdes et evalueringsmøde mellem involverede parter i den kommunale rottebekæmpelse 24


Nye internationale anbefalinger til type 2-diabetes-mad: Spis mere grøn mad, og få færre symptomer - politiken.dk\nNye internationale anbefalinger til type 2-diabetes-mad: Spis mere grøn mad, og få færre symptomer\nPatienter med type 2-diabetes skal glemme alt om forholdet mellem kulhydrat, protein og fedt, fastslår nye internationale anbefalinger. Og en kost med lavt kulhydratindtag er glimrende diabetesmad. Alligevel fastholder Diabetesforeningen sine gamle råd.\nMange flere grove grøntsager kan være effektiv medicin mod diabetes.\nMange flere grove grøntsager kan være effektiv medicin mod diabetes. Foto: Mette Mølbak\nSundhed 10. nov. 2018 kl. 13.23\nMad for begyndere – og folk med type 2-diabetes\nMad består foruden vitaminer og mineraler af tre næringsstoffer: kulhydrat, protein, fedt.\nEkstra energi lagres i cellernes energidepoter, hvorfra kroppen kan hente energi, hvis ikke man spiser eller drikker nok. Ophobning af energi fører til overvægt.\nInsulin styrer omsætningen af kulhydrat og sørger for, at sukkeret kan komme ind i cellerne, så der dannes energi. Kulhydrat er derfor en vigtig energikilde, men nogle sammensatte former for kulhydrat (kostfibre) er bedre for din krop end andre og simple former for kulhydrat (sukkerarter).\nKulhydrat kan inddeles i tre typer: sukkerarter, stivelse og kostfibre:\nStivelse findes i kartofler, ris, pasta, rugbrød, franskbrød og gryn\nKostfibre findes i rugbrød, grove grøntsager og tørrede bælgfrugter som ærter, bønner


Sådan får du en god, italiensk bolognese\nDer er ikke noget som duften af Italien, der spreder sig i køkkenet, når en god bolognese bobler i gryden. Men dufter, og smager, din bolognese, som den skal?\nVi kan ikke komme udenom, at bolognese er en hverdags-darling, der smager både store og små. Men under tiden har den italienske livret desværre tillært sig nogle uheldige uvaner, som enhver italiener vil få sin pasta i den gale hals over. Heldigvis er gode råd ikke altid dyre – heller ikke, når det kommer til at få bolognesen tilbage på rette spor. Lad dig inspirere, når godfather af italiensk gastronomi, Antonio Carluccio, deler ud af sin ekspertise om, hvordan du giver din bolognese en autentisk smag, der sender dig fluks til Italien.\nGlem alt om oregano og spaghetti\nAllerede ved spaghetti går det galt. Hos os, hjemme i Danmark, er spaghetti bolognesens tro følgesvend, men i Italien er der ikke noget, der hedder spaghetti bolognese. I Italien hedder det tagliatelle bolognese med frisklavet tagliatelle – en traditionel type pasta.\nMange af os forbinder også oregano og basilikum med Italien, og krydrer vores bolognese i håb om en genkendelig smag af ferien i Rom sidste år. Men pak krydderierne væk – også hvidløget. Din bolognese skal kun krydres med salt og peber.\nFyld gryden med Italien\nSmeltet smør og hakket fedt fra lufttørret skinke eller pancetta sikrer din bolognese en smag, som hverken kan erstattes med hvidløg, oregano eller basilikum. Tilsæt gulerød, selleri og løg som sikre smagsgivere i din bolognese.\nKødet i din bolognese skal bestå af både hakket okse- og svinekød. Brun det godt af i gryden med de andre råvarer, og du vil allerede nu kunne dufte Italien.\nTid er bolognesens bedste ven\nHemmeligheden bag en god bolognese er tid. Lad den simre længe så alle ingredienser får lov til at afgive smag.\nNår du har brunet kød og grøntsager sammen i smeltet smør og hakket fedt, tilsætter du rødvin i gryden og lader bolognesen koge ind i fem minutters tid, så alkoholen kan dampe af. Tilsæt derefter en god hønse- eller oksefond og tomatpuré. Du kan altid tilsætte mere fond for at justere på konsistensen. Lad nu din bolognese simre i i 1,5 time. Vi lover dig, det er ventetiden værd!\nNår din bolognese har simret sig til smagen af Italien, smager du til med salt og peber – og husk: Kun salt og peber.\nGå hele vejen som bolo-kok: Kog, gerne hjemmelavet, tagliatelle al dente og servér den til din bolognese. Selvfølgelig toppet med friskrevet parmesan.\nEr bolognesen, som vi kender den herhjemme, familiens ultimative favorit, har vi selvfølgelig samlet opskrifter på sådan én nedenfor. Du kan jo altid justere opskriften med vores lette bolo-tip beskrevet i artiklen her.\nBolognese som du kender den


Godt tilbud på garnvinde - Køb garnvinde i træ her >>\nForside / Shop / GARNTILBEHØR / OPVINDING AF GARN / Garnvinde\nVarenummer\tL\tKategorier GARNTILBEHØR, OPVINDING AF GARN\nNu har vi igen garnvinder på lager og denne gang i en super flot, lakeret udgave. Den er 60 cm høj og er lavet af bøgetræ. Det er en model du skruer fast til et bord. Det er derfor en garnvinde med fod.\nMange af vores garner kommer i bundter/fed, og du kan derfor med fordel bruge garnvinden til at få vundet garnet op til nøgler, så de er nemmere at strikke med. Eller rettere sagt, det er faktisk nødvendigt at gøre det hvis du ikke vil have at der skal gå kludder i garnet.\nHar du ikke prøvet at vinde garn op før eller haft problemer med det, kan vi anbefale dig at se denne video, eller læse vores vejledning.\nDet er meget hurtigere og nemmere at gøre det med en garnvinde frem for at gøre det på den gammeldags facon, hvor du hænger bundter på en anden persons arme eller ryglænet på en stol. Skal det gå endnu hurtigere, kunne du overveje at bruge garnvinden sammen med et krydsnøgleapparat.\nOBS! De første gange, du bruger garnvinden, kan den være meget svær at løsne og stramme i gevindet. Men her kan det gøre underværker at smøre godt og grundigt, fx med stearin. Så glider det meget bedre.\nVær den første til at anmelde “Garnvinde” Annuller svar


Vi hapser løs af naturens store energilagre – nu må vi lære, hvordan vi selv kan gemme energi | Information\nDen 18. marts 2019 var der temmelig meget postyr om en bunke sten lidt uden for Roskilde. På denne vindblæste mandag samledes forskere og embedsfolk, udviklingschefer, journalister og energiselskabsrepræsentanter for at indvie et forsøgsanlæg, der skal bruge en stor bunke sorte sten som energilager for den overskudsstrøm, vindmøllerne laver, når det blæser.\n»Det er jo det, der er the missing link i vores grønne omstilling,« sagde forskningsministeren. »Kan man lagre energien?«\nFor vi mennesker er løbet ind i et problem: Vi er voldsomt gode til at bruge energi, og de seneste årtier er vi også blevet gode til at tappe energi fra vinden og solen, men vi er virkelig ikke ret gode til at gemme den. Og det får vi brug for, hvis vi ikke skal futte alle Jordens fossile lagre af.\nDen dygtigste i verden til at lagre energi er naturen selv. Godt nok er naturen ikke særlig hurtig, men igennem millioner af år har den gemt energi i planter, i kul, i olie.\nTil sammenligning er vi mennesker bare lagerarbejderne på gulvet. Vi rykker lidt rundt på varerne; stabler en stak brædder her, flytter en tønde fyldt med olie dér, og indtil for temmelig få årtier siden tænkte vi ikke nærmere over dét.\nHavde vi brug for energi, gravede vi kul op af jorden eller tændte for oliepumperne og sugede, hvad vi havde brug for.\nMen så ramte oliekrisen i 1970’erne nogenlunde samtidig med, at vi blev bevidst om de klimaforandringer, vi var i færd med at skabe. Nye vindmøller blev udviklet og solceller gjort mere effektive.\nMen møllerne opfører sig, som vinden blæser, og solcellerne laver strøm, når vi har mindst brug for lys og varme, og alle de mange år med olien lige ved hånden har gjort os forkælede: Energien skal kunne tappes, når vi har brug for den. Den skal ligge på lager, og lageret skal være billigt og tilgængeligt og gerne kunne transporteres omkring.\nProblemet er bare, at energi ikke er sådan ligetil at gemme. Det er svært at holde en solstråle i hånden. Så nu må vi forsøge at aflure, hvordan naturen er lykkedes med at gemme al den energi.\nEt godt sted at starte er ved at kigge ned ad dig selv. Det, du ser, er en lagerbygning. På hofterne, om maven, i brysterne, på overarmene bærer du rundt på små lokalafdelinger af menneskets ældste energilager: fedt. Og det er slet ikke nogen dårlig opfindelse, naturen har lavet.\nHelt generelt er det bedste lager et, hvor man lagrer mest mulig energi på mindst mulig plads, og hvor den energi, man putter ind, kommer ud igen med så lidt spild som muligt.\nFedt består mest af alt af kulstof, ilt og brint, som er bundet sammen i store molekyler med masser af energi i bindingerne. Når det reagerer med ilt, bliver fedtet til vand og CO2, og så udløses der energi fra bindingerne, som bliver til bevægelse og varme, og det er dét, der driver livet – en kemisk affære.\nSå naturen har sørget for at give os et temmelig effektivt nærlager. Det har dog ikke holdt os fra at få den meget oplagte idé at hamstre energi ved at lave lagre af mad uden for os selv – og mindst lige så vigtigt: at finde en smartere måde at skaffe varme på end ved at spise mad for at brænde den af. Hvilket for nogle hundrede år siden førte os direkte ind i en veritabel energikrise.\nLondon var i problemer. På gaderne og i husene voksede befolkningen, den fordobledes og fordobledes igen, men leverancerne af træ fulgte ikke rigtig med. Priserne på brænde steg med 100 procent fra år 1500 til 1592, mens skovhuggere huggede sig ind i skove længere og længere væk.\nDen samme bevægelse gik igen mange steder i Europa: Kongerigerne fældede træ på træ for at bygge skibe, for at konstruere bygninger, for at fyre op under den spirende industri og for at sikre sig lune hjem. Nogle steder var naturens store energilager ved at slippe op. I Danmark var der i år 1800 ganske få procent af skoven tilbage.\nEnergikrisen var total. Det var centrallageret, vi pillede ved: Siden vi fik kontrol med ilden, har indsamling af træ været en af vores vigtigste måder at lagre varme på. Og hvis vi er varme, behøver vi ikke putte så meget mad i munden.\nMen netop som englænderne var ved at have tømt deres landskaber for træer, opdagede de, at de i stedet kunne afbrænde fortidens landskaber.\nNaturens store fossile energilagre blev skabt af døde dyr eller planter, der for millioner af år siden faldt og landede i noget vådt og iltfattigt, en mose for eksempel, hvor den naturlige nedbrydning ikke kunne finde sted. Eller som igennem millioner af år blev presset sammen og udsat for et voldsomt tryk.\nMed dem fik vi adgang til et kolossalt lager af energi, der har hævet store dele af menneskeheden op på et uset niveau af velstand og komfort.\nDet har dog vist sig, at man ikke ustraffet plyndrer naturens energibank, og at prisen, vi betaler, er en ophedet klode. Så der er behov for at finde en bedre vej – måske en vej oplyst af en gas, som en dansker for over hundrede år siden brugte til at lagre vindens energi.\nDen gyldne gas\nDe kaldte ham Danmarks Edison, og i slutningen af 1800-tallet spankulerede han rundt i Sydjylland og spekulerede. Poul la Cour, som han hed, var en gudsbenådet fysiker og opfinder, der var så optændt af grundtvigske tanker, at han trods international anerkendelse valgte at blive lærer på Askov Højskole.\nSå der gik han rundt og eksperimenterede med at få en vindmølle til at lave elektricitet – hvilket lykkedes for ham som en af de første i verden – kun for at støde ind i det næste problem: Der kom ikke noget el, når vinden ikke blæste. Elektricitet er en vidunderlig energiform, som kan udnyttes stort set uden tab, hvis man ellers bruger den med det samme – ellers går det hele tabt.\nLa Cour ville sætte strøm til lamperne i læsesalen, så han fandt på at bruge vindmøllens energi til elektrolyse: at føre strømmen igennem et kar med vand og derved splitte vandmolekylet H2O til gasserne brint og ilt.\nBrintgassen opsamlede han og gemte på flaske og sendte den igennem et langt rørsystem og ind i læsesalens specielle lamper, hvor den kunne oplyse de unge hoveder.\nBrintgas er ikke helt ufarlig – man kaldte den knaldluft, fordi den temmelig nemt eksploderer, når den blandes med ilt – men alligevel er den fra la Cours tid blevet udforsket, vendt og drejet for at finde ud af, hvordan man kan benytte denne meget lette gas ikke bare som opdrift i zeppelinere, men som brændstof eller til at lave elektricitet. For når brint reagerer med ilt – altså når det brændes af – får man energi og vand. Det er dét. Ingen trælse affaldsstoffer, ingen potentielt klodeomstyrtende molekyler.\nDesværre er brint en bøvlet gas: Den er ikke ret energitæt, den er ikke ufarlig, den er ikke overdrevet nem at lagre. Så heldigvis findes der også andre måder at gemme den elektriske energi på. En af de metoder, der bliver arbejdet allermest på i dag, er den overraskende gamle, men tiltagende effektive beholder kendt som batteriet.\nMeget mere sydeuropæisk kan det næppe blive: Det allerførste batteri opstod ud af en kappestrid mellem to italienske videnskabsmænd, der begge eksperimenterede med afskårne frølår. Den første, Luigi Galvani, opdagede i slutningen af 1700-tallet, at han kunne få frølemmer til at spjætte, hvis han berørte dem med to forskellige metaller.\nDet, han havde fundet, mente han, var den særlige dyriske elektricitet, som ifølge Galvani var en speciel livskraft. Den anden italiener, Alessandro Volta, mente, at Galvani tog fejl.\nOg for at bevise, at der ikke behøvedes noget dyr til at lave denne ’dyriske elektricitet’, konstruerede han en søjle med to slags metaller lagt lag på lag adskilt af våde papskiver. Voltasøjlen, hedder den, og den kunne få elektrisk spænding til at opstå.\nMen ret beset var batteriet som sådan endnu ikke et energilager.\nBatteriet som et middel til oplagring af energi – som akkumulator – blev opfundet af den tyske fysiker og kemiker Johann Wilhelm Ritter, efter at han havde læst om Voltas søjle. Ritter var inspireret af den romantiske naturfilosofi og mente, at verden består af modsætninger: nat versus dag, nordpol versus sydpol.\nFaktisk var han så overbevist om naturens modsætninger, at han mente, der måtte findes sundhedsepidemier, når nu der fandtes sygdomsepidemier.\nI 1800 hørte Ritter om voltasøjlen og fik den tanke, at hvis man kunne lave et apparat, som lavede strøm, måtte man også kunne lave noget, der lagrede den. Så det byggede han: et system, der gemte elektrisk energi som kemisk energi. Verdens første akkumulator.\nI 1970’erne og 1980’erne tog teknologien for alvor et spring, da lithium-ion-batteriet blev udviklet. Det nye batteri var lettere, det kunne afgive meget mere energi end de gamle alternativer, og så kunne det genoplades. Nu render vi alle rundt med det i telefonen i lommen, i computeren under armen, i bunden af den eldrevne bil.\nMen batterier er en temmelig dyr måde at gemme energi på. Når det kommer til at lagre strøm i stor skala – særligt den strøm, vi alligevel bare skal bruge til at varme hytten op – så er det meget nemmere og billigere at lave strømmen fra vindmøllerne om til varme med det samme. Og for eksempel gemme den under jorden i en 600 grader varm bunke sten uden for Roskilde.\nTeltdugen blafrede, da forskningsministeren trykkede på knappen og satte gang i hele forsøgsanlægget med de varme sten.\n»Jeg synes, det er fantastisk, at det faktisk er lykkedes at lagre energi i nogle sten, som vi kender fra vores gårdsplads,« sagde ministeren. »Det er sgu smukt.«\nStenbunken er bare ét spirende træ i en skov af teknologier, der forsøger at finde effektive, billige måder at lagre energi på. Der forskes i næste generation af batterier, kæmpestore flowbatterier for eksempel.\nDer forskes i Power to x, hvor man i ægte la Cour’sk ånd bruger strøm til at lave brændstof som methanol, ammoniak og brint. Der eksperimenteres med trykluftslagre og svinghjul og store tanke af vand, der varmes op og sendes videre som fjernvarme.\nMen på en måde fremhæver hele denne vanvittige mængde eksperimenter det underliggende problem: at vi igennem århundrederne har udviklet energislugende maskiner, motorer, turbiner, at vi har udbygget vores industrier og samfund, mens vi brugte løs af naturens lagre af millioner år gammel solenergi, uden at vi selv er blevet rigtig gode til at gemme den energi, vi nu engang har.\nOg så kan man alligevel anskue vores problemer fra et dybere niveau. For om det er den kemiske energi i de fossile brændstoffer og andre materialer eller energi fra solstråler eller vind, så høster vi her kun fra én eneste af de fire naturkræfter, nemlig elektromagnetismen.\nOg ganske vist udmærker den kraft sig ved ikke at være lige så slap som tyngdekraften, men i forhold til kernekraften i Solen er den stadig totalt ugidelig.\nSå et presserende spørgsmål lyder: Hvorfor bygger vi ikke bare vores egen sol på Jorden? Det fortæller vi om i næste uge.\nKilder: Gorm Bruun Andresen, lektor i termodynamik og energisystemer. Dorthe Bomholdt Ravnsbæk, lektor i materialekemi. Søren Linderoth, professor i energikonvertering og -lagring. Matthias Heymann, professor i teknologihistorie. Keld Nielsen, videnskabshistoriker og tidligere direktør for Energimuseet. Bøger: ’Energy – a human history’ af Richard Rhodes. Encyklopædien bd. 4. Artikel: »Sten er ’the missing link’ i den grønne omstilling« fra DR.\nVirus er ikke rigtig levende. Alligevel har vi fundet avancerede metoder til at dræbe dem\nVirus har hverken celler, stofskifte eller evne til at formere sig ved egen hjælp. De små bæster er ikke engang rigtig levende. Alligevel er de mere talrige end nogen andre væsener på kloden og langt hen ad vejen vores venner – bortset fra, når de dræber os. Nu har vores kamp mod dem ført til en regulær vaccinerevolution\nOpdagelsen af bakterier førte til lægevidenskabens mest livreddende succes\nMenneskets opdagelse af bakterier førte til en helt ny forståelse af livet – og til opfindelsen af det mest mirakuløse lægemiddel, verden endnu har set: antibiotika\nDu er smurt ind i bakterier fra top til tå – og det skal du virkelig være glad for\nMavens mikrober påvirker både vores fordøjelse, immunforsvar og psyke. Måske man burde forstå mennesket som en superorganisme bestående af et stort og utroligt mange små væsener\nInformation KlimaVidenskabklima og miljøsolenergigrøn omstilling\n30. juli, 2021 - 16:30\nHvorfor bygger vi ikke bare vores egen sol på Jorden?\nJa mand fedt mand så har vi sgu to af dem til at brænde os af. Det'r bare helt enormt fedt mand.\n31. juli, 2021 - 12:58\nHer er et spørgsmål du kan gå og gruble lidt over i weekenden når du keder dig. Lad være med at snyde og google dig til et svar. Prøv at tænke selv og nå frem til et svar, specielt nu, hvor du har fået en god introduktion via serien her.\n- Findes der ren energi?\nAltså kan man isolere energi fra alt det andet, ligesom man kan isolere alt muligt andet, og hvis man kan isolere ren energi, hvad får man så? Hvordan forestiller du dig f.eks. at ren energi ser ud?\nGod weekend, og endnu engang tak for an fremragende serie:\nNiels Chr. Nielsen, Alvin Jensen, Flemming Berger og Hanne Utoft anbefalede denne kommentar\n31. juli, 2021 - 14:47\nNår jeg er nyvasket, ser den energi, jeg beklageligvis har rundt om maven ret ren ud. Og jo, der er skam tale om oplagret energi. Pga. kroppens vandindhold svarer et kg kropsfedt til ca 7000 Kcal= 29,232 MJ. Det kan udføre et arbejde der kan løfte en person på 100 kg 29,232 km opad. Det svarer til en trappe med ca 146 160 trin. Når jeg har gået opad den, uden at spise på vejen, har jeg omsat 1 kg. af mit lager til potentiel energi. Hvordan det ser ud aner jeg ikke. Men der kan jeg så hænge og spekulere på om det ikke er nemmere at tabe noget energi ved at spise noget mindre fremfor at okse op og nedad trapper. Når man kommer ned viser det sig, at man slet ikke har udført noget arbejde. Uanset hvor meget man sveder.\n(Med forbehold for regnefejl :)\n31. juli, 2021 - 15:18\nNjae... Spørgsmålet er ret bogstaveligt ment. Svaret er enten ja eller nej.\nHvis energi kun kan eksistere sammen med noget andet, f.eks. mavefedt og trapper, er svaret nej, der findes ikke noget man kan kalde "ren energi".\nDog findes der energi i den fysik vi bruger til at beskrive virkeligheden. Hvis vi går ud fra at det er sandt, så kunne man forestille sig at man kunne isolere energien. Hvis f.eks. en billard kugle støder ind i en anden billard kugle så vil noget af energien i den første kugle overføres til den anden, så noget sker der jo, og et eller andet fysisk bliver flyttet fra et objekt til et andet. Hvad er det som overføres, og hvordan ser det ud?\nSpørgsmålet er i virkeligheden relativt filosofisk, forstået på den måde, at hvis energi kun kan eksistere sammen med noget andet, som en egenskab ved et system, er energi så en "emerging property" (i mangel af et godt dansk udtryk)? Hvis energi er en emerging property, findes energi så overhovedet, og hvordan hænger det sammen med, at vi siger at mængden af energi i Universet er konstant? En egenskab kan godt opstå i et isoleret system. Det er liv et eksempel på, men mængden af liv eller andre emerging properties er sjældent en konstant over tid.\n31. juli, 2021 - 16:20\nFint spørgsmål Morten. ”I will do my best” for at give dig et svar.\nUniversets samlede energi på ethvert tidspunkt siges at være 0. At universet skulle være skabt i et punkt (singularitet) med en uendelig stor energitæthed, tror jeg ikke på. Snarere tror jeg, at energien også var 0 på dette tidspunkt og dette sted, hvis det ellers giver mening at tale om tid og sted i denne forbindelse.\nDet siges jo så, at denne ”0-energi” på nogle senere tidspunkter spaltede sig ud i de 4 naturkræfter, der hver især kan bruges til at skabe en eller anden form for arbejde, som man herefter kan måle mængden af. Denne mængde eller størrelse af arbejdet, kalder vi vist for energi. Bevægelsesenergi eller varmeenergi er de to energiformer, jeg på stående fod kan komme i tanker om.\nRen energi kan jeg derimod ikke komme i tanke om, hvad skulle være. Og det er vel egentlig det, der er ”ren energi”. – nemlig fraværet af alt, hvad vi kender fra vores materielle verden. Hvis vi kunne komme i tanke om, hvad ”ren energi” var, ville denne ”tanke” nødvendigvis have sin oprindelse i vores materielle verden. Og her kender vi ikke noget, der svarer til en forening af de 4 naturkræfter, der som bekendt bruges til det arbejde, der udgør energien.\nEn opsummering: Da vi formoder, at (gen)foreningen af de 4 naturkræfter giver nul energi, er ren energi følgelig fraværet af energi, som vi altså ikke kan forestille – dog måske i abstrakt form uden relation til virkeligheden. Lidt ligesom det imaginære tal ”i”, der vist alligevel bruges i nogle sammenhænge. Er der fx ikke noget med, at det indgår i formlen forMandelbrots fraktaler. På denne måde kan ren energi ligge skjult i den matematik, vi endnu ikke har opdaget.\nDet var godt nok et arbejde at tænke mig frem til ”ingenting”, og det ærgrer mig, at videnskaben ikke arbejder med negative definitioner. Pokkers også – jeg tror, at jeg går ind og tager mig en ”morfar”-\nPS. Det må da godt nok have været noget af et arbejde og kræve en del energi, at skille de 4 naturkræfter ad. Gad vide hvor den energi kom fra?\nDet kan I jo så tænke over i den næste weekend.\n31. juli, 2021 - 16:55\n"Universets samlede energi på ethvert tidspunkt siges at være 0"\nDet er jo egentlig blot noget vi har defineret den samlede værdi til at være. Hvis du ikke køber den med at værdien er mere end nul, og det forstår jeg til dels, så skal du til gengæld acceptere eksistensen af Dark Energy (negativ energi), og så kan man måske isolere dén? ;)\nHvis vi f.eks. parallel forskød vores model med "1" på energiaksen, så kunne vi definere den samlede energi som værende 1, lidt ala Planck enhederne, og så ville den jo ikke længere være nul. Vi skulle regne alle de andre enheder om, og det ville selvfølgelig være noget rod. Det ville dog ikke være meget værre end at definere at kvadratroden af -1 = i og det har vist sig at være ret praktisk i videnskab og matematik. På den måde kunne man konkludere at eksistensen af energi er lige så reel som eksistensen af tallet "i".\n(For en god ordens skyld: Jeg påstår ikke at værdien ikke er nul, men jeg er ikke helt overbevist :)\nAlvin Jensen og Mogens Kjær anbefalede denne kommentar\n31. juli, 2021 - 17:14\nJeg tillod m,ig at pjatte lidt da jeg ikke mener det er en frugtbar diskussion i disse spalter. Det er ikke simpelt! Min egen viden er bestemt ikke stor nok til en lødig debat. Så det vil jeg helt afholde mig fra. Men\n-jeg vil gerne linke til én der ved meget mere: astrofysiker Matt O'Dowd fra Physics and Astronomy Department at the City University of New York. Han har en youtubekanal der hedder pbs-spacetime.\n31. juli, 2021 - 18:09\nGrunden til at diskutere emnet her kunne netop være at dette er mere legeplads for idéerne end når man går "full scientist" og publicerer. Jeg kender ikke alles baggrund men jeg er personligt tilhænger af Feyerabend's "Anything goes", når det kommer til at skabe viden ;)\nF.eks. sætter jeg stor pris på dit indspark. Jeg kender godt Matt O’Dowd. Man skal lige vænne sig til hans måde at understrege hans budskaber på, så er man hooked. Jeg kan ikke huske om jeg har set denne video før, men jeg har set mange af hans videoer. Bla. fordi det tillader en at tænke lige i udkanten af fysikbogen, der hvor man finder de "farlige", men også spændende idéer. De er der altid. Videnskaben kunne potentielt være et uendeligt arbejde. Det kan også være at vi får tyngdekraften på plads og ender ud med en model som kan beskrive alt, selv katte.\nSom Matt siger er energi et smart redskab til at føre bogholderi over fysikken. Hvis man tror på fysikken, og det kan jeg kun anbefale, så er alting bygget op af partikler, som interagerer. Jeg er i stand til at tænke abstrakt nok til at forestille mig partikler som nogle kvantemekaniske blobs i et eller andet felt, ala den gode gamle materie.\nDen model af virkeligheden jeg har inde i hovedet er "visuel". Jeg har arbejdet med at bygge animerede 3D modeller af virkeligheden i mange år (til film). En animeret 3D model har en tidslinje, så på den måde minder den lidt om Minkowski Spacetime. I større skala kan jeg også vride rummet og tiden.\nNu prøver jeg bla. at "forstå" fysikken lidt på samme måde. Fysik kan ikke klare sig uden matematik, ligesom mine animationer ikke kunne, men princippet er det samme. Når jeg skulle modellere, hvordan en bold hoppede, brugte jeg både det jeg vidste om kinetisk/potentiel energi, friktion, varme mm. Så simulerede jeg min model ud fra det.\nPå samme måde kan man anskue virkeligheden i Universel målestok (de store blobs), men også nede på partikel niveau. Det kan betragtes som et mekanisk system, vi søger at beskrive funktionen af. Hvis dén gør sådan, så gør dén der sådan, tilsat lidt af Einsteins terningekast.\nI den skala er virkeligheden meget "underlig". Man kan ikke bare betragte partiklerne som små billiardkugler, men så alligevel. De er selvstændige enheder, som interagerer. Interaktion forudsætter "ændring" og dermed "tid". Ingen animation, hvis filmen er pauset.\nDog, selv helt nede på det basale plan, er det virkelig svært at finde energien som værende andet end noget vi har fundet på for at forklare alt det andet. Dermed "eksisterer" energi ikke rigtigt på samme måde som en elektron gør, også selvom det er "lidt usikkert", hvor elektronen lige nu er henne.\nAlligevel taler vi om energi og "energilagre" som en selvfølge, og vi kunne ikke overleve uden. Det er spøjst.\n31. juli, 2021 - 19:20\nJeg har engang læst, at et er tyngdekraften, der udgør den negative energi. Jeg kan ikke helt huske, hvor det var, men jeg tror, at det var i en bog af Tor Nørretranders.\n31. juli, 2021 - 20:32\nJep, tyngdekraften er den eneste af de fire vigtigste universelle fysiske konstanter (lysets hastighed, gravitationskonstanten, Planck's konstant og Boltzmann's konstant), som er udledt af relativitetsteorien. De andre bunder i kvantemekanikken.\nNår man siger at den samlede mængde energi i Universet er 0, så er masse og energi (E=mc2) positive størrelser (positiv energi), men tyngdekraften regnes som værende negativ.\nDa Einstein hørte den idé første gang, gik han i stå midt på gaden, så bilerne måtte bremse op for ikke at køre ham ned. På den måde kan summen af energi give nul, så regnskabet går op.\nDet ville resultere i et statisk Univers, men det er ikke det vi ser. Vi ser Universet udvide sig, i stigende hast, så allerede der er der noget som ikke helt hænger sammen. Tyngdekraften skulle gerne holde sammen på al den ustyrlige masse og energi. Einstein løste det med en konstant, kaldet den Kosmologiske konstant. Det er lidt som at regne ud at 2+2=5 og så sige at man bare skal trække én fra, så passer det. Det var Einstein selv ikke helt tilfreds med.\nI dag bruger vi i stedet udtrykket "Dark Energy", men vi aner stadig ikke, hvad det er for en dims. Lidt som med den energi som kun findes i vores "bogholderi" over virkeligheden i videnskaben.\nDet er iøvrigt ret tankevækkende at de fire konstanter er dem de er. Længde, energi, tid, mm. er alle noget man kan udlede fra de fire konstanter. Det minder umiskendeligt lidt om dengang vi troede alting var bygget op af fire elementer. Måske er vi bare glade for tallet fire.\n31. juli, 2021 - 20:48\nHer er en anden "ægte" fysikers svar på mit oprindelige spørgsmål:\nHvis lys er små pakker af energi, kaldet fotoner, og fotoner ikke har nogen masse (så vidt vi ved), så kan man vel på sæt og vis sige at fotonen er en lille pakke ren energi. Dog er det stadig sådan at fotonet er en "elementarpartikel", så uden fotoner, ingen energi. Dér begynder min kæde (for alvor) at hoppe af.\n31. juli, 2021 - 21:56\nMatt siger noget mere. 9:32 - 11:22:\n"What is energy?\nBesides being a powerful accounting tool for describing the behavior of the physical universe, it's also a hint. A hint of something more fundamental. The law of conservation of energy arises because of symmetry. In particular time-translation- symmetry. Energy is conserved if the physics of a system, e.g. the nature of a forcefield stays the same over time. In fact, for every symmetry in our universe there exists a conserved quantity, for example, the law of conservation of momentum is due to spatial-translation-symmetry. Physics works the same if you are here or a kilometer that way. This relationship between conservation laws and symmetries was discovered by mathematician Emmy Noether(1882-1935), and Noethers theorem is something we will come back to. But fot now, let's think about one implication: What if the universe as a whole is not time symmetric? For example in the case of an expanding universe. Our universe looks fundamentally different from one moment to the next. At least on a cosmic scale where this expansion becomes significant. And in fact, energy is not conserved on these scales. This leads to effects as dark energy and the accellerated expansion of the universe. And actually, conservation of energy is generally invalid in context of Einsteins general theory of relativity, due to the potential time evolution of space. Energy is a clue to deeper, truly fundamental properties of space-time."\nMogens Kjær og Morten Balling anbefalede denne kommentar\n31. juli, 2021 - 22:26\nI forhold til artiklen her ^, så kunne vi lagre energi ved at fyre lys (fotoner) ind i en kasse med perfekt reflekterende spejle. Så ville vi ovenikøbet som sidegevinst kunne måle at kassen blev tungere. Der er lige det med det perfekte spejl, men det er dér, hvor ingeniør kunsten kommer på banen.\nDenne artikel starter lidt fjollet, men den bliver interessant længere nede (ved Lene Hau).\nHvis man lige skal tilbage til virkeligheden, så er det med vores behov for energilagre her på Jorden temmelig meget her og nu, og så er vi hurtigt tilbage ved de varme sten og batterierne :)\n09. august, 2021 - 18:01\nBortset fra mit lettere tænkte eksempel på lagring af energi ovenfor, så stødte jeg forleden på en ny type batterier, som ikke benytter litium eller andre sjældne grundstoffer, men jern og luft.\nDet lyder umiddelbart lovende, indtil man regner lidt på tallene. Hvis vi kun brugte vedvarende energi i Danmark, og vi skulle have backup til 100 timer, så ville et af disse batterianlæg fylde ca. 2.700 km2. Det er stort set det samme som hele Fyn.\nProblem solved? Ikke rigtigt.\n10. august, 2021 - 10:10\nKorrektion (beklager): Jeg lavede en grum regnefejl. De 2.700 km2 rakte til TPES i et helt år og ikke 100 timer. Det korrekte tal er derfor ikke 2.700 km2 men ca. 30 km2. Sagt på en anden måde, et batteri som er 5,5 km på hver led. Det er der rigelig plads til på Fyn, så det er vel bare at komme igang ;)\nTallet ~2.700 er til gengæld det antal 260 meter høje vindmøller (14 MW) vi skulle bruge, hvis vi skulle få alt vores energi fra vind. Stillet op side om side, vingespids mod vingespids ville de række ca. 600 km.\n10. august, 2021 - 10:50\nHvor meget er det i jumbojets?\n10. august, 2021 - 19:49\nCa. 9375 ;)


Klumme: Bogmærker | Silkeborg Bibliotekerne\nFor nogle år siden satte biblioteket netop spot på, hvor vores bøger rejser med hen på ferie. Man kunne sætte prik på et stort verdenskort. Jeg kan med stolthed afsløre, at vi har meget berejste biblioteksbøger. I samme forbindelse, satte vi også spot på de åbenlyse fordele ved at læse e-bøger. De vejer og fylder jo ingenting, de er et skærmklik væk og man kan ændre lys og skriftstørrelse på skærmen.\nLæs hele klummen på B-siden


Gentagelsens trickkunstner | Atlas Magasin\nVold, humor, drama og kærlighed. B-film og hjemmevideo blandet med filmkunst. Keren Cytters videoværker har det hele. Og ofte mere af det samme i samme film. Bogstavelig talt. En udpræget brug af gentagelser springer i øjnene, når man ser den israelske kunstners film. Men det er ikke et anarkistisk angreb på filmen som kunst. Gentagelsen er både sjov og hypnotiserende. Forvirrende og fokuseret.\n»Du ser utilpas ud. Du må være ham fra ATLAS.«\nKeren Cytter får øje på mig, før jeg får øje på hende i foyeren til Kunsthal Charlottenborg. Det burde være omvendt, men Cytters evne til aflæse mennesker og sociale situationer har måske spillet ind.\nAt interviewe Cytter er som at se et af hendes fragmenterede hybride videoværker, der rask væk låner fra store filmmestre og henter inspiration i popkultur, b-film og hverdagens amatørisme.\nUmiddelbart virker det hele lidt tilfældigt og en smule kaotisk, når hun svarer, og hun springer spontant mellem store overvejelser om kunst til lavpraktiske udfordringer og bemærkninger, som synes irrelevante. Men lidt efter lidt anes en struktur og nogle principper i samtalen med Cytter. Et sæt regler.\nDet skal imidlertid ikke forstås sådan, at hun er regelret. Hun glider af på spørgsmålet om, hvordan hun opfatter sig selv som kunstner på trods af, at hun ikke blot laver video, men også står bag romaner, digtsamlinger, et fotoprojekt kaldet Museum of Photography og en dansegruppe, D.I.E. NOW. Og ved siden af videoværkerne på Kunsthal Charlottenborg er der udstillet tegninger.\n»At jeg bliver nødt til at kalde mig selv en kunstner, er et problem. Jeg tror, jeg laver alle de her forskellige ting for ikke at være en kunstner. Kunstnere er utiltrækkende. De har underlige frisurer og omgås de forkerte mennesker. Jeg laver primært video. Det er det, folk har bedt mig om at lave, så det er nok det, jeg er god til.«\nFolk og den etablerede kunstverden har ellers taget hende til sig som kunstner med stort K. 37-årige Cytter har allerede haft et hav af soloudstillinger i USA og Europa og været med på alverdens biennaler siden 2008. Og hun har permanente værker stående på Guggenheim i New York og på Tate Modern i London. Det er dog ikke bare kunstnermærkatet, Cytter har det svært med. Selve udstillingsrummet bryder hun sig heller ikke om.\nDet blev bøjet i neon under CPH:DOX, hvor hun havde lavet installationerne til Keren Cytter vs. Vociferous. En trekvarters totalperformance, hvor såkaldt found footage af blandt andet Facebook-spillet Candy Crush, en bil, der kører ind i en menneskemængde og private smartphone-optagelser dukkede op og forsvandt igen på endevæggen og de to sidevægge. I det ene hjørne læste en mand ind imellem op fra et manuskript, men det var svært at høre, hvad han sagde. Det hele var pakket ind i flakkende diskotekslys, støjende elektronisk musik og tunge røgskyer. Midt i det hele gik Vociferous på. Et live act i en natklub på den anden ende.\nDet føltes næsten som om, at rummet kunne sprænge hvert øjeblik. Resonansen fik rummet til at trække sig sammen om én, mens røgen og lyset udviskede distancer. Det var svært at være mentalt tilstede, men det var Cytter imidlertid – både mentalt og fysisk. Hun gik rundt blandt et meget stillestående publikum og satte sig fra tid til anden på kanten af scenen.\nVideo burde ikke udstilles\n»Jeg var vred over, at folk stod så langt tilbage i rummet. De skulle længere frem. Måske skulle jeg have gjort tingene anderledes. Man kunne ikke se alle projektioner fra et bestemt sted i rummet, men det er let nok at konkludere nu.«\nFor Cytter er det ikke umiddelbart intentionen at bringe rummet omkring os i spil. Det handler først og fremmest om kunsten og værkerne.\nUdstillingen på Kunsthal Charlottenborg begynder og slutter med to beslægtede videoværker, In Search For Brothers og Force from the Past. Begge film er inspireret af den italienske instruktør m.m. Pier Paolo Pasolinis digt Una forza del Passato. Filmene gør brug af de samme skuespillere og foregår i det samme miljø. Og mange af de samme scener går igen i de to film. De ligner til forveksling hinanden, men er ikke ens. Gentagelsen og forvirringen er centrale virkemidler hos Cytter, og på den måde er filmene og filmenes placering i udstillingen med til at fremhæve udfordringen i at finde hoved og hale i hendes kunst.\nUdstillingens opbygning skal imidlertid ikke ses som en opfordring til at zigzagge sig vej gennem værkerne, selvom de fleste netop ofte gør det ved loopede videoværker. Og selvom lydene fra videoværkerne smelter sammen til en stor collage, når man går rundt i udstillingen, hvor især folkemusikeren Tim Buckleys Song to the Siren fra videoen Siren er, ja, underligt dragende, så betyder det ikke, at det er en del af den kunstneriske ambition. Det er bare en praktisk omstændighed, som Cytter helst havde undgået.\n»Jeg ville foretrække, at mine film blev vist i en biograf. Jeg synes egentlig ikke, at video skulle være en kunstart – en moderne kunstart. Video burde ikke udstilles på gallerier og den slags steder. Det er ikke komfortabelt at se film i sådanne rum.«\n-Er det en del af grunden til, at så mange af dine værker er på Vimeo?\n»Jeg ønsker, at folk skal se mine værker, og kvaliteten på Vimeo er faktisk ret god. En af mine studerende beklagede sig over en videokunstner, som ikke lægger sine værker op på internettet, fordi vedkommende ønsker at tjene penge. Den slags er skadeligt for videokunsten som idé. Jeg synes ikke, at man kan påstå at stå bag en idé og så fravige idéen på grund af et spørgsmål om penge. Det giver bare ingen mening. Det handler om integritet, men der er ingen integritet længere. Jeg vil dog ikke modsætte mig video som materiale. At gøre det minder om ham der østrigeren, Fritzl, som holder sin børn indespærret i kælderen. Det er meningen, at mennesker skal kunne gå frit omkring.«\n-Gælder spørgsmålet om integritet også anden kunst?\n»Jeg var til en udstilling i New York på Artist Space. Det var så mærkeligt. Gerhard Richter var en del af udstillingen, hvilket overraskede mig, da hans malerier er dyre, men folkene bag udstillingen havde bare lavet kopier af malerierne. De havde flyttet udstillingen fra Düsseldorf til New York, fordi de ønskede at gøre udstillingen mere tilgængelig, så alt var en kopi, og intet var originalt. Det var ulækkert, fordi jeg følte, at det var imod maleriets natur.«\nDet kan virke paradoksalt, at en multikunstner, hvis værker bliver til et sted mellem høj- og lavkultur, og som ikke bryder sig om kunstmiljøet, insisterer på hver kunstarts natur og på at opretholde en særlig integritet. Men det virker også logisk at fremhæve filmens reproducerbarhed i forhold til andre kunstarter.\nHvor gentagelsen i avantgardistisk film ofte angriber billedets egenskaber og sociale kvaliteter, så er gentagelsen hos Cytter ikke som sådan aggressiv. Den er nærmere humoristisk registrerende og hypnotisk desorienterende.\nCytter kalder selv gentagelsen for et trick, men det er et trick, som hun har formået at udvikle. I Dream Talk (2005), som er et af Cytters tidligste værker, er gentagelsen i høj grad et humoristisk element – næsten en gimmick – og optræder mest som små billed- og lydklip. I Corrections (2013) har det udviklet sig til et orkestrerende princip – et slags væv mellem filmenes dele, som skaber en drømmelignende struktur. Begge film blev vist på CPH:DOX og kan ses på Vimeo.\nI udstillingen på Kunsthal Charlottenborg fornemmer man også en forskel i brugen af gentagelsen. Der Spiegel er filmet i et take og slutter der, hvor den begynder, og begyndelse og slutning er ikke markeret. I Four Seasons er en pladespiller og en vindeltrappe fremtrædende motiver. Værkernes titler peger også i retning af kopien og gentagelsen.\n-I nogle film synes gentagelsen at være et princip og i andre blot et iøjnefaldende virkemiddel. Er der forskel i din brug af gentagelse?\n»Hvis jeg bruger gentagelser, føler folk sig fortrolig med plottet uden at kende det. Jeg forsøger ikke at blive afhængig af ting og sager, så jeg forsøger ikke at bruge gentagelser hele tiden, men det er et vidunderligt trick. Jeg vil ikke, at folk skal bemærke det. Jeg ønsker, at det skal være underbevidst. Mit ældste trick er at lave gentagelser i rum. Jeg har formentlig brug for at finde på nye tricks. Nu tænkte jeg lige på nye tricks: at male objekter i forskellige farver. Jeg kunne godt være mere legende med rummets landskab.«\n-Minder brugen af gentagelsen om et slags spil eller en leg?\n»Når jeg skriver manuskripter, opfinder jeg et sæt regler. Jeg kan kun skrive et manuskript, når der er nok regler. Normalt starter jeg med at skrive og mislykkes. Så bliver jeg nødt til at tænke mere over reglerne og tilføje nogle ting og præmisser. Jo flere regler jeg har, jo mere ved jeg, hvad karaktererne vil sige. Jeg arbejder faktisk i øjeblikket på et projekt, hvor jeg har indset, at jeg ikke har nok regler. Jeg har skrevet alle replikkerne, men de er ikke gode nok, men så indså jeg, hvad problemet var – jeg kan lige vise dig det.«\nCytter finder nogle papirer frem. Der er tegnet nogle firkanter og nogle linjer henover dem. Rundt omkring står der ord og små sætninger.\n»Jeg er stoppet med at skrive manuskripter på den måde, som man plejer at gøre det. Jeg har fundet ud af, at hvis jeg indsætter kamerabevægelserne i manuskriptet og forcerer plottet, så kan jeg skrive manuskriptet meget hurtigere. Men lige nu har jeg ikke tid til at skrive.«\nFilmen et stykke musik\nCytters film er ofte centreret om gruppedynamikker og parforhold. Psykologien på et individuelt og kollektivt plan er et tema, der går igen på tværs af filmene, og manuskriptet lyder til at fungere som en ramme og motor for de psykologiske mekanismer.\nAt manuskriptet er en så central del af den kreative proces, kan alligevel virke overraskende, når man ser Cytters film. Selvom alle hendes manuskripter skrives på engelsk, så foregår filmene ofte på andre sprog – til tider på sprog, Cytter ikke selv taler. Og skuespillet og leveringen af replikkerne minder ofte mere om b-film og sæbeopera end de store værker af filmskabere som John Casavettes, Michael Haneke og førnævnte Pasolini, som Cytter forklarer, hun er blevet inspireret af.\nNu bor og arbejder hun imidlertid i New York, hvorfor hendes film også foregår på engelsk, og det har givet hende nye udfordringer.\n»Jeg er flyttet til New York og behøver ikke længere at bruge undertekster i mine film, og det er et problem. Men et problem, der hjælper mig med at tage mig af andre problemer. Nu bliver jeg nødt til at tænke mere på indhold og ikke bare atmosfæriske ting. Men jeg kan godt lide undertekster og udenlandske film. Hvis filmen er på japansk, og plottet er dumt, så skyder man bare skylden på den japanske psykologi. Det giver mere frihed.«\n-Men hvad betyder sproget for redigeringen af en film?\n»Når jeg redigerer, handler det om musik. Ikke om hvad der konkret blev sagt. Jeg viste nogle studerende nogle af mine tidlige værker og så kom jeg i tanke om – jeg tror det var for ti år siden – dengang jeg hadede stilhed. Jeg kunne virkelig ikke lide stilhed og jeg satte baggrundslyde ind konstant. Sådan noget som et ur og den slags. Nu ser jeg hele filmen som et stykke musik – farverne og sproget også.«\n-I redigeringen benytter du også andre tricks end gentagelsen. I Untitled falder et metalrør til jorden, men inden det rammer jorden klippes der til en sort skærm, og vi hører kun lyden af, at røret rammer jorden. Hvor meget tænker du over sådanne huller, når du redigerer?\n»Huller er rare at opleve nogle gange, fordi det abstrakte også eksisterer. Og man har brug for at give det abstrakte rum. Jeg kan godt lide John Cassavetes’ film, men jeg kan ikke se dem for længe ad gangen, fordi de er så intense. Det er virkelighed, virkelighed, virkelighed. Men det er det, der er rart ved livet. Der er så mange huller. Når jeg kommer hjem til hotellet i aften, så skal jeg skrive. Men jeg ved, at jeg ikke kommer til at skrive. Jeg kommer bare til at ligge i sengen og stirre op i loftet. Og jeg vil gerne bevare den blankhed.«\n-Voldelige handlinger klipper du sjældent væk fra. Hvorfor fylder de så meget i dine film?\n»Jeg havde en onkel. Jeg har stadig en onkel. Han fortalte mig engang, at han plejede at kaste friske æg til min bedstemor, som hun skulle gribe – bare for at holde hende oppe på mærkerne. Det er det samme med vold. Det er ikke for at ødelægge ting. Det er bare for, at det ikke skal blive kedeligt. Vold er sjovt. Jeg synes, at Michael Hanekes bedste film er dem, hvor det ikke kun bourgeoisiet, der taler. Den, jeg bedst kan lide, er Bennys video.«\n-Er der også en abstrakt form for vold på spil i dine film?\n»Jeg bruger sociale eksklusioner som allegorier. Som en kritik. Men ikke en social kritik som Pasolini. Jeg kan rigtig godt lide ham, men jeg kan ikke lave sådan noget som Mama Roma.«\n-Så du føler dig ikke beslægtet med Pasolinis kritik?\n»Jeg er middelklasse. I midten af en sandwich. Meget beskyttet. Jeg omgås ikke prostituerede og kriminelle. Jeg er ikke arbejderklasse. Og jeg er ikke så rig, at jeg bekymrer mig om sociale cirkler. En god plads i midten. Jeg står bag min klasse,« siger Cytter smågrinende, men uden at lyde ironisk.\nDa jeg pakker sammen, sidder Cytter og læser højt fra en SMS. Hun er blevet inviteret til en middag. »Men jeg er ikke en social person,« siger hun undskyldende. Det er måske det, der giver hende et godt blik for sociale grupperinger og situationer. At hun ikke rigtig hører hjemme noget steds. Middelklassen er måske outsidernes klasse i kunstverdenen.\nUdstillingen, der er et samarbejde mellem Charlottenborg og CPH:DOX, løber indtil januar, hvorefter den vises på Museum of Contemporary Art i Chicago.\nDer er åbent i kunsthallen fra kl. 11:00 til 17:00 den 23., 26., 27. og 28. december, ellers er der lukket over julen og nytåret.\nfoto: Jasper Coppes, Stijn Verhoeff og Kristina Bejocki\nNår to bliver til én, bliver én til mange\nOg det er ikke romantisk. To kunstnere og en filosof i samtale om ny materialisme, kollektivisme og ejerskab i hænderne på like-and-share-...


OnePlus 7 og 7 Pro: Ventede specifikationer og pris\nOnePlus 7 Pro: Topmodellerne skal for alvor udfordres\nSteen Jørgensen 24. april 2019\nOnePlus kommer med tre forskellige varianter af OnePlus 7: 7, 7 Pro og 5G. Rygter om specifikationer og funktioner indikerer, hvad vi har i vente den 14. maj.\nOnePlus 7 bliver lanceret den 14. maj og det ventes, at den kommer i tre versioner: En standardudgave, en Pro-udgave og så en 5G-udgave. Specifikationer og funktioner på OnePlus 7.\nOnePlus har altid selv set sine telefoner som ligeværdige konkurrenter til de øvrige flagskibe på markedet, selvom de for den almindelige bruger måske mest er kendt for, at deres telefoner er billigere alternativer til de dyreste topmodeller. For det meste kan OnePlus matche specifikationerne for flagskibene, men ikke helt funktionerne i praksis – der er altså forskel på en mobil til 4.000 kroner og en til 7.000 kroner.\nDet vil de tilsyneladende lave om på med deres kommende supermobil OnePlus 7 Pro. I hvert fald hvis vi skal tro de seneste rygter om specifikationer og pris.\nDet forventes af de fleste, at OnePlus 7 og 7 Pro kommer til at få Qualcomms Snapdragon 855-chip sammen med enten 8 eller 10 GB RAM, men det er absolut ikke det mest interessante ved de kommende OnePlus-flagskibe.\nTriple kamera på OnePlus 7 Pro\nIsær 7 Pro er der store forventninger til, blandt andet om et triple kamera som den første OnePlus-telefon. Det seneste rygte har flere detaljer om kameraet. Her hedder det sig, at hovedsensoren er på hele 48 megapixel med en standardindstilling på 12 megapixel. Sammen med hovedsensoren siger rygtet, at vi får en ultra-vidvinkel på 16 megapixel samt en telelinse på 8 megapixel og med 3x zoom.\nRygtet fortæller desuden, at vidvinklen har en blænde på f/2,2 og telelinsen på f/2,43. Det lyder jo rigtig spændende, selvom det måske ikke er et kamera, der kan konkurrere med Huaweis top-mobilkameraer. Nu er hardware jo ikke alt, når det kommer til kameraer. Det er absolut nødvendigt med god software, men her er OnePlus ofte bedre til at komme med opdateringer end andre producenter, så det behøver vi måske ikke bekymre os så meget om.\nSelfie-kameraet bliver en pop-up model for at undgå notchen, noget der er usikkert, hvordan køberne vil reagere på. Der findes andre telefoner med popup-kamera, blandt andet hos Oppo og det virker faktisk til at være en fin løsning.\nSkærm optimeret til gaming\nUdover kameraet siges OnePlus 7 Pro også at få en 90 Hz-skærm, som man ellers kun finder i gaming-telefoner – de fleste telefoner har skærme med 60 Hz. Batteriet i Pro-versionen skulle komme op på 4.000 mAh og formentlig bliver Dash Charge funktionen til lynhurtig opladning også forbedret – opladningstiden skulle gerne komme pænt under 1 time.\nMed andre ord lyder det til, at OnePlus vil komme med en telefon, der kan tiltale de fleste, hvad enten man vil have en gaming-telefon, et godt kamera eller bare en god allround-telefon.\nOnePlus 7 med 5G\nDet forventes også, at OnePlus kommer med en 5G version af 7’eren. Om den bliver baseret på standard-udgaven af telefonen eller Pro-udgaven, står uklart. Det bliver dog formentlig en mobill, der kun bliver tilgængelig på markeder, hvor 5G er rullet ud eller på trapperne til at blive det.\nDet betyder, at den formentlig ikke kommer til Danmark, da vi skal hen i 2020, inden der trykkes på tændknappen til 5G i de danske netværk.\nPris på OnePlus 7\nForbedringerne på de nye OnePlus 7 modeller kan samtidig betyde, at de bliver dyrere, end vi er vant til fra OnePlus’ side. I hvert fald kan vi forvente et større prishop på Pro-versionen, mens standard-versionen nok holder sig til en prisstigning på 2.300 kroner.\nOm rygterne stemmer eller ej, når vi taler specifikationer, finder vi ud af den 14. maj, hvor det forventes, at OnePlus afslører OnePlus 7-modellerne.