Rapidus » Precise Biometrics ved en skillevej – næste år afgørende\nPrecise Biometrics ved en skillevej – næste år afgørende\nKort sagt: Stagnerende salg, fortsatte multimillionunderskud, den største ejer har solgt halvdelen af sin portefølje, og desuden har både grundlæggeren og direktøren forladt deres stillinger. Forudsætningerne kunne være bedre, når Precise Biometrics' aktieejere på mandag samles for at vedtage en nyemission, der skal give 85 millioner svenske kroner.\nDanske Thomas Marschall, nytiltrådt adm. dir. for godt en uge siden, er manden, der skal vende skuden. Det lyder som en umulig opgave, men nye ideer om, hvordan selskabet skal få gang i salget, bevirker, at situationen ikke er kulsort. Det kommende år bliver afgørende.\nFå områder har været så meget i fokus som sikkerhed, siden Precise Biometrics gik på børsen i slutfasen af IT-boomet i år 2000. Terrorangreb, hacking og identitetsbedrageri på nettet burde have fået markedet til at modne gevaldigt for Lundselskabet, som udvikler sikkerhedsløsninger til indlogning i IT-systemer, adgangskontrol i bygninger, grænsekontrol og boarding af fly.\nPrecise Biometrics' kerneprodukt er et program, som muliggør lagring og sammenligning af fingeraftryk. Løsningen kræver ekstremt lidt hukommelse og kan lægges på smarte kort såsom adgangskort, fremtidens kreditkort og SIM-kort i mobiltelefoner - der kræves ikke opkobling til en central database. Det burde være som at sælge vand i Sahara, men det er gået trægt.\nI løbet af årets første ni måneder omsatte Precise Biometrics for 36,3 millioner svenske kroner - en stigning på sølle 100.000 kroner. Resultatet blev forværret med næsten fire millioner. De seneste år har ganske vist budt på en del positive overraskelser såsom en national ID-kortordre til Thailand, men ordrerne dukker stadig meget uregelmæssigt op.\nEn vigtig forklaring er, at kunderne er myndigheder eller hele lande, hvor beslutningsprocesserne trækker ud og påvirkes af politiske processer. Men det største problem kan have været, at selskabet har forsøgt at sælge det, de er bedst til - sikkerhed - i stedet for det kunderne vil have - nytte. Sådan må man i det mindste tolke selskabets nye adm. dir. Thomas Marschall, når han taler om at sælge flere anvendelsesområder end rene sikkerhedsløsninger.\nSAS fungerer som eksempel. Precise Biometrics har længe forsøgt at sælge biometri som sikkerhedsløsning til flybranchen, men det var ifølge Thomas Marschall først, da SAS indså fordelene ved biometri til effektivisering af logistikken omkring indcheckning, bagagehåndtering og identitetskontrol ved boarding, at de slog til. Nu rulles løsningen ud i Sverige og derefter i resten af Norden.\nMarschall går så vidt, at han åbner op for at forære biometriløsningen væk til nationale ID-kortprojekter, hvis selskabet mener, at eftermarkedet er tilstrækkeligt interessant. I tilfældet med Thailand var man tæt på at miste ordren, eftersom prisen var for høj, og landet var på vej til helt at fravælge biometri. Derfor nærmest forærede man licenserne væk. I stedet ser man nu næste fase, hvor stadig flere myndigheder og virksomheder slutter sig til det nationale ID-kort. En løsning, der i praksis er blevet national standard, er det naturlige valg for andre aktører.\nPå spørgsmålet om, hvorvidt selskabet rent faktisk vil forære licenser væk, siger Marschall:\n"Udgangspunktet er at få optimal indtjening per projekt, men det kan ikke udelukkes - hvis vi kan få garantier for, at det efterfølgende marked er tilstrækkeligt interessant."\nEt dristigt, men interessant tegn på nytænkning. Precise Biometrics lader til at have fået en direktør, der er sælger frem for noget andet.\nBiometrimarkedet vurderes at vokse meget kraftigt de kommende år og snart være milliarder af dollars værd årligt. Precise Biometrics er med i 30 nationale ID-kortlicitationer, hvor køberen ønsker eller kræver matchning af biometrien lokalt på brugernes smarte kort. I de tilfælde er der egentlig kun én alvorlig konkurrent.\nPå den anden side er der risiko for, at en lille aktør bliver kørt over af branchens giganter, når den lukkede niche bliver tilstrækkeligt interessant. Eller at man ikke kan følge med, hvis markedet pludselig eksploderer. Hvis der kommer ordrer på en halv snes ID-kortprojekter inden for 6-12 måneder, vil ikke engang 85 ekstra millioner forslå, når det gælder om at ekspandere tilstrækkelig hurtigt.\nIngen tror på lønsomhed før tidligst i 2008, men det kommende år bliver unægtelig interessant for Precise Biometrics.


Spørger: Ivan O d. 14-03-2005 17:12:09\nhej er der en der kan fortælle mig om en ålkube er det en slags ruse og hvordan ser den ud og hvordan fisker man med den\nSvar fra: jernsen d.15-03-2005 17:29:25\nhej ivan o det er en slags ål ruse bare der ikke er et rad som leder fiskene ind men i stedet for er det mading man ligger ind i ålkuben og får fiskene fanget..\nSvar fra: Tom d.15-03-2005 17:58:32\nJernsen-> Er det det samme som en standruse, der står lodret og med pinde til at stive den af?\nHar nemlig fisket med sådan nogen for mange år siden. Brugte dog hvide æggeskaller i stedet for mading, hvilket gjorde at jeg undgik både ulækker råden agn og krabber.\nSvar fra: Hans Jørn d.15-03-2005 19:15:20\nEt par billeder af ny og gammel model :daconet.dk pilogflet.dk\nSvar fra: Tom d.15-03-2005 19:20:50\nRart at se dig tilbage. Tak for billedet (det gamle) den nye virker ikke. Jeg kan se at min ruse intet har med kuben at gøre, så tak for det.\nSvar fra: regnbuen d.16-03-2005 07:33:12\nFor mig virker det første fint nok Tom. det var bare lidt langsomt at åbne. :)\nSvar fra: Aske d.16-03-2005 09:20:37\nhvis du kikker ind på mine filer, kan du se en ålekube som vi brugte meget i Kolding Å og havn.\ni Havnen hænget vi dem op under bådebroerne 15 cm. over bunden for at undgå krabber, og i åen det var isæer ved Det Offentlige Slagtehus" udløb var der tit gevinst med nogle ordentlige basser, vi var så nødt til at fortææle mor at de var fanget i havnen, ellers skulle hun ikke nyde noget\nSvar fra: Tom d.16-03-2005 17:47:15\nAske-> Det var sådan nogen jeg brugte. Kender dem under navnet standruser. Et navn jeg lærte af min svigerfar, der kom fra Blåvand.\nSvar fra: jernsen d.16-03-2005 20:18:35\nhar en del af de ål kuber helt nye har bare ikke sat dem på pind endnu, så hvis nogen der er interesert i nogen har jeg nogen til salg, eller bytte for andre redskaber\nSvar fra: Aske d.16-03-2005 21:52:36\nDet er lidt mere besværligt i dag, for kuber regnes for faststående redskaber, og skal afmærkes som sådan. jeg havde to liggende i Hou havn sidste sommer, de var pist væk forsvundne efetr to dage, de vil stadig kunne bruges i private søer og vandløb, men husk du skal altså betale fritidsfisketegn 250 kr.\nSvar fra: jernsen d.17-03-2005 22:51:25\ni åer og søer hvad bruger i som agn der?? hvad måneder er det bedst at sætte dem der??\nSvar fra: Aske d.18-03-2005 00:19:20\nhvis det er lunt vejr starter jeg i april, ellers 1. maj vandtemperaturen skal helst være over 8 grader. madding fiskeaffald eller dåse kattemad med sømhuller i låget.\nSvar fra: Tom d.18-03-2005 06:29:19\nJernsen-> Som tidligere nævnt, har jeg haft god held med hvide æggeskaller som agn. Så undgår du også stanken af rådden agn.\nSvar fra: jernsen d.19-03-2005 20:39:04\nhvide æggeskaller er det så når de er kogt eller hvad??\nSvar fra: Tom d.19-03-2005 21:02:25\nDet husker jeg faktisk ikke. Men bruger du kogte skaller, bliver der ialt fald ingen lugt.\nSvar fra: Uthsen d.09-10-2017 17:25:13\nFrydendahl.com har ålekuber i deres katalog. Den er afbilledet ved de andre ruser.\nSvar fra: sørenogcamill d.09-10-2017 18:02:26\n12 1/2 år senere..... :-)\nSvar fra: Uthsen d.09-10-2017 19:08:21\nBedre sent end aldrig, ikke ;)\nSvar fra: bennylaarsen d.09-10-2017 19:39:59\njo helt sikkert.. ;-)\nSvar fra: saja d.09-10-2017 19:57:50\nMåske skulle man give sig tid til at fundere lidt over, hvad der er sket med ålens udbredelse, eller måske afbredelse i samme tidsrum.\nOg måske snarere hvilken indflydelse det bør få på vores fiskeri i de kommende år.\nFå så stoppet det ålefiskeri. Det fører kun til udrydelse.\nSvar fra: Uthsen d.09-10-2017 20:10:02\nOg det er lystfiskerne og fritidsfiskerne der er skyld i det hele med deres meget beskedne fangst af ål, ikke Saja..!!\nVor herre bevares....\nSvar fra: toraa d.10-10-2017 00:48:53\nNej ikke skyld i, men dog en medvirkende årsag.\nOg nu går Saja jo slet ikke efter de grupper, men fremfører da et vægtigt argument. Naturen har vi kun til låns, ikke til eje - men en pligt til at vedligeholde og meget gerne værne om, så vore efterkommere, kan nyde den også.\nOg vi har også muligheden for en ændring!!\nSvar fra: Jan R. Jensen d.10-10-2017 09:45:25\nJeg er helt enig med Saja og Toraa. Hvad angår fritids og lystfiskeris skyld i ålens tilbagegang, ja så får Uthsen ikke svært ved at finde en sort sælger af ål m.v. ved Limfjorden.\nSvar fra: bennylaarsen d.10-10-2017 19:11:29\nvi skal såmænd ikke så langt... hernede er der også nogle der klarer den sag...\nSvar fra: saja d.10-10-2017 20:10:22\nDet må vi så håbe han gør\nMen måske skulle vi også gøre det lidt vi kan, som mennesker, for at bidrage til en løsning af problemet. Smiler\nSvar fra: Uthsen d.10-10-2017 20:33:34\nDu kender mig vist slet ikke.\nBæredygtighed er meget vigtigt og vi skal bestemt værne om vores natur. Har arbejdet til daglig dette i 26 år incl. truede dyr, før jeg fik en ny uddannelse i 2014.\nMen any way,fakta er, at lystfiskernes og fritidsfiskernes fangst af ål er en forsvindende lille del af problemet ålen står overfor, vel målt i promiller.\nOg her stoler jeg samtidigt på de kloge folk der har indført restriktioner overfor fangst af ål, at de er stramme nok. Viser det sig så de ikke er, så kommer der yderligere stramninger, som for mig er meget velkomne. Men indtil da, så fanger jeg ål til ejet forbrug og uden at have dårlig samvittighed over det.\nTil Jan. R. Jensen og Benny Laarsen:\nHusk på, der findes brodne kar indenfor alt.\nSvar fra: Uthsen d.10-10-2017 20:35:02\nOg de brodne kar skal vi naturligvis bekæmpe uanset hvad det så er inden for.\nSvar fra: bennylaarsen d.10-10-2017 21:09:21\ndet gør det helt sikkert.. :-)\nSvar fra: toraa d.11-10-2017 19:42:15\n@Uthsen: Nej det gør jeg jo ikke, har en ide om at vi er fra hver sin ende af jylland. c¨,) - og jeg har altså heller ingen problemer med fritidsfiskere de lokale hjælper jeg skam gerne når jeg møder dem.\nMen respekterer din indstilling og også dit svar. Beklager jeg ikke svarede dig hurtigere.\nSvar fra: Uthsen d.11-10-2017 20:20:25\nHelt i orden Toraa ;) Jeg er i hvert fald fra den ene ende af landet ;)\nOg i øvrigt lige over ;)


14 mand på en 90 kilometers tur – Helles Hyggeblog\n14 mand på en 90 kilometers tur\nMin gruppe 3 var i dag ude på en 91 km lang tur her i Toscana. Inden jeg kom af sted, var min cykel en tur i Cykel-Kais værksted, hvor den fik justeret de gear der drillede i går ( i dag spillede de bare! Det var en ren fornøjelse).\nSolen bagte fra morgenstunden.\nJeg er ikke sikker på den her rute, er blevet min nye yndlingsrute. Nok så vi mange fine små veje, men hold op, hvor fik vi også kørt på nogle store veje med tung, tung lastvognstrafik, hvor jeg under normale omstændigheder aldrig ville bevæge mig ud, hverken alene til cykels eller i en stor gruppe.\nKurt og jeg var faktisk oppe og hænge på et autoværn. Vi sprang af cyklerne, da 2 store lastbiler med anhængere kom så tæt på os, at vi ikke kunne være der mere – der var ikke engang en armsbredde fra os og hen til lastbilernes store hjul. De andre foran os, var lige så meget klemt inde, som Kurt og jeg.\nDET bryder jeg mig ikke om! Tilmed er de italienske bilister meget mere sure og utålmodige, en de spanske som vi møder på Mallorca.\nNå – men lad os nu fokusere på alt det dejlig vi så i dag.\nVi fik saftsusemig set nogle bakker – den på billedet herunder, f.eks., som steg 19% og var laaaaang. (hov! Jeg kan se, der har sneget sig en lastbil med). For enden af den her bakke holdt vi kaffepause i den smukkeste lille by.\nVi forevigede hinanden og tog fælles billeder.\nVidere ud på turen … som man nok fornemmer på billeder herunder, er der faktisk heller ikke meget plads til cyklister i vejsiden. Der var en del trafik.\nMen vi kom også igennem smukke gamle byer – enkelte af dem, med så stejle veje, at jeg i to tilfælde trak NED af vejen.\nIgen i dag, var der stor spredning i vores gruppe. A-drengene er taget ud på en 200 kilometers tur (de kører “Chris Ankers Træningsrute”) og derfor er nogle af A’erne kørt med B’erne.\nNogle af B’erne er så til gængæld hoppet ned i vores gruppe 3, som skulle cykle på et D/C niveau. Når der er spredning i en gruppe, er dem der har det hårdest de svageste, som kører trætte – både fysisk og psykisk – af hele tiden af være dem de andre venter på. Mens nogle i vores 14 mand store gruppe, cyklede med stort overskud i dag, var der også nogen, der var meget brugte efter de 90 kilometer med 700 højdemeter.\nHeldigvis kom vi allesammen godt hjem i god behold kl. 16. Men Dini Dytten havde ikke åbnet Aftercycling endnu, så vi ringede til dem og spurgte hvor de var. Kai og Kenneth var taget på tur til Lucca på deres el-mountainbikes, så vi åbnede selv butikken og stillede bænke op og serverede kolde øl og vand.\nNu venter vi med spænding på nyt fra alle dem, der er ude på lange ture i dag. Vi skal nok få nogle røver-historier over aftensmaden.\nToscana fortræningstur 16. juni 2018\nDag 1 i Toscana 18. september 2018\n19. september 2018 By Helle\n5. dag well-done\nDM Holstebro Gravel Wordpress mig og min skygge Cykelrytter-prinsessen DCU verden er rosa Model på job Hannerup Skoven capsule wardrobe sjovedatoer Challenge30 Oghunblevsavetmidtover Strib Førstehjælp Sympatektomi Norge Silkeborg Jonestown Viborg sæsonstart ud af klædeskabet Claude Criquelion Thorø monsterstorelandbrugsmaskiner Strib Vinterfestival Middelfart Tour de France Operation Post Danmark Rundt Januarkur Laura Odense-København Minimalisme Palawan VM Rudersdal Strik Tour de Kerteminde Rock under Broen Paris Provence Orienten Bicycle Repairmann Stjernetramp Uhygge Small Lagoon Stougård Filippinerne Hindsgavl Dyrehave DGI regnvejr solen Pilates Outdoorgirl Carl Nielsen Touren Kilometerliderlig Svanninge Bakker Retorik Fødselsdag Knogler Kunst Klitmøller Hviledag Kløverstierne RAAM solnedgang Omfoto Melfarmtb Helnæs Dåbskjolen Blæsevejr Frankrig Home-Sweet-Home Morud Lort! Tybrind Skov Tour de Vestfyn roser Tanker Slankekur Hærvejen Sankt Hans Miss Diverge Nikoline fylder år Munkebjerg Udsigten Messe Orienteringsløb Stjerne Tour de Grinsted Faaborg Landsstævne Drømme Projekt-Tæl-dit-tøj Student Kirurgen Walkathon SIDI Saint-Claude Melfar24 Skamlingsbanken Hjerterdameturen ogjegmenerdetsgu! Spansk Paella Udsigtbagfødderne Lille Frøken Cannondale Tyskland Langeland Lübeck Grækenland Jeg flyver Slagter Lund Tour de Femme Fulda Hestebakken Svendborg Yoga Bornholm Opvaskemaskine Tjejvättern Post Danmark Rundt Motion mor&datter Brundtlandløbet Diskusprolaps Nytår Tandlæge Sæby bevidst forbrug The Grand Tour Cookbook Godeogdårligehårdage I pressen Lady Merida Breve slangeskift Falster VM Romkugler Himmelbjerget Champagnetur Forlovelse Sæsonafslutning Toscana Tåge Lillebælt Halvmarathon Hamborg Cyclassic indbrud Genoptræning Hubertusjagt Tøserunden Team Steel Service & Logistics Cannondale Garmin Lystfiskeri Forsikring Ny cykel Millevovsen Topform Ved stranden Sivota Klampe Kaj Tørskin MTB-O januarkurensdag15 Mols Bjerge Sikker på cykel Korsika Bogense Forår Cebu City Fisk Fodtøj Grejsdalsløbet Harzen Vico Equense Langesø Skadedyr Rands Fjord Rundt Kiddesvej Kaj fylder år Thy Staurby Skov Kaptajn Helle Sommerferie Jul Kvindecykling Kongebroskoven El Nido Cube-biken Briller Cykelservice Kage Lady Tour Flytning Fyen Rundt Trek Kongeskibet Naturfitness Klubblad Handyman Udvalgtecykelture


Mill & Mortar Kanelstænger, ALBA kvalitet, økologisk, 45 g\n> Vin og gourmet>Krydderier>Rene krydderier\nSå er det endelig lykkedes os at skaffe Sri Lanka kanel i ALBA kvalitet i tilstrækkelig mængde til at vi kan udbyde den i et større forum. ALBA kanel er skåret af de tyndeste og mest aromatiske inderbark stykker og rullet i tynde stænger, som kan smuldres mellem fingrene. At den også er økologisk gør den bestemt heller ikke ringere.\nSe alle varer fra Mill & Mortar\nSri Lanka kanelen har en sødere og mere delikat smag end den grovere cassia kanel, som oftest ses i handelen. Al Sri Lanka kanel er håndskåret, hvilket har gjort den sværere tilgængelig end den industrielt forarbejdede cassia kanel. Herudover er kanelskæring ikke et af de mest eftertragtede erhverv blandt krydderibønderne, da det er hårdt, svært og foregår langt fra alfarvej. En gennemsnitlig kanelskærer kan skære ca. 5 kanel på en dag, mens den bedste skærer i Tibbothugoda gruppen kan skære 15 kg. ALBA kanel om dagen.\nMILL & MORTAR er et danskejet brand, der i løbet af ganske få år har slået sig fast som førende importør af økologiske kvalitetskrydderier og snackmandler.\nMill & Mortar er drevet af at finde den ægte og sofistikerede smag fra rødder, frø, bark, blomster og urter. Den passion deler vi med vores enestående producenter, som dyrker, høster og behandler krydderierne i respekt for råvaren og jordens ressourcer. Vi håndpakker alle vores krydderier i en eksklusiv lystæt emballage, som bevarer den gode smag og aroma.\n....til alle os, som sætter pris på, at maden både dufter og smager af de forunderlige aromastoffer, der igennem århundreder har vækket vores sanser med deres magiske kraft.\nDK-ØKO-100 Sri Lanka Jordbrug\nMill & Mortar Trading Company, Blokken 67, 3460 Birkerød, tlf. +45 29696910, www.millmortar.com\nHome Vin og gourmet Krydderier Rene krydderier Mill & Mortar Kanelstænger, ALBA kvalitet, økologisk, 45 g Mill & Mortar


The tale of: Decherie - Kulminationen - Movellas\nStellan sad på gulvet i stuen lænet op ad væggen, da jeg trådte ind gennem hoveddøren. Morgengryets lys gjorde min skygge grotesk at se på, hvilket fik mig til at stoppe i døren og tøve, før jeg lukkede den bag mig. Jeg fortsatte ind i stuen, hvor han løftede blikket og så på mig. Hans ene øjenbryn hævede sig en anelse, da hans blik faldt på den blodige frakke, der hang skødesløst over mine skuldre.\n"Du sørger selv for at få den renset, ikke?", var de eneste ord, der forlod hans mund. Jeg havde forventet at blive haglet ned med spørgsmål, men der kom aldrig mere end det. Han vidste så udmærket, hvad jeg havde gjort, og det var præcis, hvad han havde regnet med, jeg ville gøre. Senere indrømmede han for mig, at han selv havde forsøgt at skubbe mig i den retning for at se, hvor langt ud jeg kunne komme. Tydeligvis rimelig langt.\nJeg nikkede en anelse og slængede frakken af, før jeg smed den over ryggen på en tilfældig stol. Mit blik mødte atter hans, da et smil af triumf bredte sig over mit ansigt. Jeg var ude af stand til at holde det tilbage. Jeg havde fået det sidste ord, jeg havde vundet for første gang i mit liv. Stellan betragtede mig lidt i tavshed, før han rejste sig fra gulvet og gik hen til mig. Med en rolig hånd lagde han to fingre om min hage, så han kunne granske mit ansigt.\n"Du vokser med opgaven, darling. Jeg sagde jo, du nok skulle blive et yndigt eksemplar", hviskede han til mig i en tone, jeg aldrig havde hørt ham benytte før. Han var ikke kynisk, beregnende eller kold, men nærmere... Hvis jeg ikke vidste bedre, ville jeg påstå, at han lød forførende.\nRandalls død lå stadig i min krop som et adrenalinsus, der gav mig en følelse af selvtillid, som jeg ikke havde følt meget længe. Jeg burde have været på mærkerne, da Stellan smilede sit lille smil, men det var jeg ikke. Han overraskede mig så dybt, at jeg bare fulgte med uden at skænke det en tanke, da han pressede sine læber mod mine. Et krævende, forventningsfuldt kys der sendte små elektroder ud i hele kroppen på mig.\nJeg kunne ikke have forudset noget af det, der skete efterfølgende, og jeg vil aldrig glemme det. Følelsen af skyld tynger mig stadig, når jeg tænker tilbage på, hvordan vi grådigt flåede tøjet af hinanden, hvordan søgende hænder fandt steder, de aldrig skulle have rørt, og hvordan jeg hæmningsløst både stønnede og skreg Stellans navn, imens Randalls glasagtige blik aldrig mere ville se den solopgang, vi tog for givet.


Nedtakt: Nederlag til Viborg HK – AJAX København håndbold\nNedtakt: Nederlag til Viborg HK\nNedtakt: Ajax København – Viborg HK 21-28(10-12)\nMålscorere Ajax København:\nAnne Tolstrup Petersen 6, Stine Nørklit Lønborg 4, Cecilie Woller 3, Anna Grundtvig 3, Eva Bjørk Davidsdottir 2, Stine Eiberg Jørgensen 2, Sylvie Gamys 1\nIgen i går var Ajax bedste damer på pointjagt, men endnu engang måtte pigerne gå skuffede fra banen.\nKampens start var tung for Ajax, der hurtigt kom bagud 1-4, hvor lidt tekniske fejl og udfordringer med at nedbryde Viborg forsvaret.\nPigerne fik dog i mod halvlegen slutning kæmpet sig tilbage i opgøret og gik til pause nede med to mål, hvilket sådan set var godkendt.\nEfter pausen, blev det en tæt kamp, hvor Ajax hele tiden lå i slipstrømmen af Viborg, nede med et pr mål, men de formåede aldrig at lukke hullet, selvom der var muligheder til det, men brændet straffekast, brændte chancer og tekniske fejl, var afgørende for at Ajax ikke kunne lukke hullet.\nViborg trak derfor fra de sidste 8 minutter og kunne tage fra København med en 7 måls sejr.\nCheftræner Dennis Bo Jensen var efter kampen tilfreds med dele af kampen:\n“I dag var en kamp med nogle rigtig gode perioder, men også med perioder, hvor vi ikke rammer niveau. Vi har nogle perioder hvor vi stresser for meget, og hvor vi heller ikke fra bænken får skabt den ro, der var brug for. Vi vil knokle videre, nu har vi en god uges tid til næste kamp, som vi skal bruge på at holde snuden i sporret og huske at glæde os over, at vi i år har nærmet os topholdene i forhold til sidste sæson.”\nNæste kamp for damerne er på udebane i mod Aarhus United den 21. oktober.\nNæste gang du kan opleve Ajax i Bavnehøj Arena er i den utrolig vigtige bundkamp mod EH Aalborg, der endnu ikke har fået point, ligesom situationen er for Ajax. Det er onsdag den 24. oktober klokken 19.30.


Google fjerner millioner af links | Komputer.dk\n#film #Nyhed #musik #Fildeling #Google\nFilmstudier og musikproducenter kæmper med næb og klør for at lukke ned for den ulovlige strøm af piratkopier, som florerer på nettet. Siden januar 2013 har de presset Google til at fjerne over 100 millioner links til sider, der er på kant med loven om copyright.\nGoogle får flere millioner af henvendelser hver uge fra musik- og filmindustrien, og antallet af links, som bliver fjernet, er da også eksploderet inden for det seneste år. De 100 millioner links, der er blevet fjernet de seneste syv måneder, er en fordobling af det samlede antal for 2012.\nKampen for at lukke siderne er dog skønne spildte kræfter, mener Mark Mulligan, der er teknologianalytiker ved mediekonsulenten Midia Consulting. ”Hver gang du fjerner en side, så dukker der to nye op, fordi fildeling sker decentralt fra computere og servere over hele verden” siger han.\nDe ulovlige filer bliver delt som såkaldte torrents. Her kan en bruger dele en fil ved at uploade den til internettet, som andre brugere så kan hente ved hjælp af et program. En af de mest kendte torrent-sider er The Pirate Bay, hvor brugere i flere år har kunnet finde ulovlige film og musik.


Dyrke Nøgne Danske Kvinder / Stor Pik\nUd over de godt medlemmer af Danske Naturister og de i alt , som måde, som man hvis man dyrker sport, påpeger Michael Hviid Jacobsen. over billede af 'burka- kvinder ' - men alle overser den vigtige detalje. Indtast din e-mail-adresse i feltet nedenfor, kryds af i boksen "Jeg godkender betingelserne", og klik "Køb" for at gå til sikker betaling. Efter betaling får du en. Skovens gæster må gerne være nøgne, men de skal opføre sig anstændigt. Danske kendis- kvinder dyrker det nøgne look. På Instagram har kendte danske.\nEfterlyser mand, der bevidst kastede fiskekrog i 6-årigs hånd: Men en halv million danske kvinder er stadig ikke fysisk aktive nok. Nøgen kvinde vandede hashplanter: Har du set manden bag brutal voldtægt af årig pige? Handicappede viser, hvordan de dyrker sex. Her kan vi ikke snyde nogen. Et printet billede koster ,-.\nNøgne sportskvinder. Poledance som motionsform. Nye, frække danse dukker op. Handicappede viser, hvordan de dyrker sex. Kvinder får. Skovens gæster må gerne være nøgne, men de skal opføre sig anstændigt. Danske kendis- kvinder dyrker det nøgne look. På Instagram har kendte danske. På Instagram har kendte danske kvinder startet en trend, der skal vise, at de også kæmper med skønhedsfejl...\nModtager du ikke en mail med link til billede, kan du kontakte support på 99 35 37 Mange af kvinderne fortæller enslydende historier om trusler og afpresning. Kvalte ham til døde - nægter sig skyldig. Efter de løse hjulbolte: Guldåre fundet i dansk grusgrav. Minister efter foruroligende afsløringer af muslimske friskoler: Få den videnskabelige forklaring. Eksperterne vurderer otte danske stjerners skæbner. Advarsel - stærkt erotiske billeder. Det er nærmest en folkesport blandt filmnørder at gøre grin med komikeren Adam Sandler. Jorden ryster under Island:\nJorden ryster under Island: Denne information deles med tredjepart. Det blev en mørk periode, men en omgang vrede hjalp René Holten Poulsen på vej. Her er hendes hemmelighed. Luk beskedvindue Nyhedsbrevet Få kulturen i din indbakke er kun for abonnenter! Udsat kamp sikrer skillingerne.\nAuthor Shantell Swiderski Posted on 23-02-2017 23-02-2017\nThailandske damer enorme hængende bryster\nArken kunstmuseum escortguise\nFilm svinger stort rør


Det store spisekammer | Gate 21\nI Det store spisekammer vil vi bidrage til et samfund, hvor spiselige rester fra vores fødevareproduktion bliver udnyttet bedre end i dag. Derfor omdanner vi fødevarerester til nye velsmagende produkter, der kan sættes i produktion på en økonomisk bæredygtig måde. Det sker gennem stærke samarbejder mellem kommuner, virksomheder og uddannelsesinstitutioner.\nI fremtiden vil vi med stor sandsynlighed bruge biomasse til langt flere ting end vi gør i dag. Det kan for eksempel erstatte oliebaserede tekstilfibre og dét, vi i dag kender som plastik. I løbet af få år vil vi formentlig også øge brugen af biogas og fjernvarme baseret på biomasse markant. Udfordringen er, at biomasse er en begrænset ressource, som er afhængig af vores landbrugs arealer, energiforbrug og nødvendige næringsstoffer. Derfor er det afgørende, at vi udnytter al biomasse på den mest optimale måde.\nVi kan vurdere biomassens værdi ud fra et økonomisk perspektiv – hvordan får vi flest penge for biomassen? Er det i medicinal- eller\nkosmetikindustrien? Mad og foder? Eller er det ved at udvikle biogas til transport? Vi kan også anlægge et bæredygtighedsperspektiv – hvordan fortrænger vi mest CO2 og reducerer miljøpåvirkningen mest muligt?\nDe to perspektiver leder ofte til forskellige svar, men det er vigtigt at have begge for øje. I Det store spisekammer stiller vi skarpt på de store restmængder fra den eksisterende fødevareproduktion. Ud fra et bæredygtighedsperspektiv er der er et stort potentiale i at udnytte biorester i nye fødevarer, hvis det fortrænger en anden ellers ressourcekrævende produktion. Men der er også forretningsmuligheder og økonomiske gevinster at hente for iværksættere og producenter. Den måde at arbejde på er stadig ny i fødevarebranchen, og vi tror på, at vi kan være med til at vise vejen gennem gode iværksættereksempler.\nStudie: Det store spisekammer\nFor at skabe et solidt viden- og perspektiveringsgrundlag at arbejde ud fra, har Roskilde Universitet lavet studiet Det store spisekammer. Det store spisekammer er en tekst, der handler om fødevarer, organiseringer, fortællinger og landskaber. Teksten sammenfatter et kvalitativt og tværfagligt studie af forskellige bioøkonomiske og cirkulære samarbejder blandt fire forskellige fødevareproducenter på Sjælland.\nI samtaler med disse aktører har vi talt om restprodukter, ressourcer, samarbejde, lokalsamfund, bæredygtighed, værdier, udfordringer, og meningsfuldhed. Selvom recirkulation kan lyde grønt og nobelt er det en væsentlig pointe, at rest- og højværdiprodukter, deres proces og udvikling, må gennemgå samme biosociale og økopolitiske overvejelser og vurderinger, som andre fødevareproduktioner i denne tid.\nStudiet er lavet af: Emmy Laura Perez Fjalland og Thomas Budde Christensen, Roskilde Universitet, Februar 2020\nFind studiet her >\nBæredygtighed i fødevareproduktionens værdikæder\nI samarbejde med Anders Devantier fra Madeclear har Cirkulær Sjælland planlagt og gennemført undervisning om bæredygtighed i fødevareproduktionens værdikæder, målrettet studerende i Fødevarer og Ledelse på Absalon Professionshøjskole.\nDu kan lade dig inspirere af oplæg og værktøjerne til udvikling af bæredygtig fødevareinnovation:\nPartnere i Det store spisekammer\nLejre Kommune, Odsherred Kommune, Guldborgsund Kommune, RUC, Nationalt Center for Lokale Fødevarer og Absalon Professionshøjskole


A Storybots Christmas | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » A Storybots Christmas\nInstruktør: Jeff Gill, Evan Spiridellis\nSkuespillere: Judy Greer, Erin Fitzgerald, Fred Tatasciore, Jeff Gill\nHandling: Bo føler, at hendes julegaver ikke er gode nok, så hun tager nordpå for at opsøge julemanden – men opdager snart, at han er forsvundet.\nA Storybots Christmas (SpørgeBotternes jul) havde premiere på Netflix Danmark den 2. december, 2017 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster.\nSe A Storybots Christmas på Netflix\nFortæl os hvad du synes om A Storybots Christmas (SpørgeBotternes jul) ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at A Storybots Christmas stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame A Storybots Christmas, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til A Storybots Christmas (SpørgeBotternes jul) er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.


hvordan medicin påvirker prostatitis ?_medicin\n-hvordan medicin påvirker prostatitis ?\nfritagelse for spondylolistese prognosen efter operation for sku hvorfor min milt ondt ? kroniske prostata smerter hvordan man kan dræne psoriasis typer af hår udskiftning kirurgi frugt pektin som gift eg forebygg hvordan man kan dræbe mider med acai bær kvalme afhjælpe stressrelaterede smerter i bryste\nhvorfor tager det s lang tid at b Hvad Er Behavioral Optometry? hvordan du fjerner en støbt hvad er tilbagebetalingsperioden hvad betamethasondipropionat? Hvad Er Shake Weight ? instruktioner for anvendelse af t Hvad er en dobbelt-kammer pacemak Hvad er de mest effektive Belly F Hvad er virkningerne af Binge Dri\nProstatitis er en tilstand, der påvirker prostata hos mænd og forårsager lyskesmerter og vandladning vanskeligheder . Prostata er placeret under blæren og producerer komponenter af sæd , en væske, der transporterer sædcellerne Akut Prostatitis Ifølge Mayo Clinic , kan akut bakteriel prostatitis forårsage en pludselig og alvorlig infektion , der kan kræve hospitalsindlæggelse . Denne betingelse er behandlet med antibiotika , der skal tages for en fuldstændig behandlingsforløb , der kan vare 2-4 uger. Kronisk bakteriel prostatitis Patienter med kronisk bakteriel prostatitis kan have tilbagevendende infektioner , der er let eller svært . Disse mænd kan have behov for at gennemføre længerevarende kurser af antibiotisk behandling . Kroniske underlivssmerter Alpha blocker stoffer , såsom alfuzosin eller doxazosin , kan blive ordineret til at lindre vandladning smerter . Disse stoffer slappe af halsen på blæren og den muskel , der forbinder blæren med prostata . nonprescription Smertelindring Ibuprofen eller acetylsalicylsyre kan give en vis smertelindring til patienter med mildere tilfælde af prostatitis . En patient bør spørge sin læge om sikker doser , da overforbrug af smertestillende medicin kan forårsage betydelige bivirkninger . Disse omfatter mavesmerter , intestinal blødning eller sår . Livsstil Personer med prostatitis kan opleve nogle af nødhjælp fra deres symptomer , hvis de lægges i blød i en varm SITZ bad eller sidde på en oppustelig pude eller pude . hvordan de kan videregive nyresten hos diabetikere\nNyresten er utroligt smertefuldt og har potentiale til at blive en medicinsk nødsituation . Omkring 70 procent af befolkningen , der lider af nyresten er mænd , der er delvist derfor nyresten er blevet sidestilles med mandlige fødsel . Da nyresten kan efterligne andre medicinske problemer , er det afgørende, at en nyresten præcist blive diagnosticeret inden du forsøger at passere stenen . Når stenen er blevet diagnosticeret , bør komfort pleje gives mens du venter på at bestå stenen 1 . Drik mindst 8 ounce vand under hver vågne timer . Dette vil hjælpe stenen i forbifarten let gennem urinvejene . 2 . Monitor blodsukker tæt og sikre, at blodsukkeret holdes inden for normale grænser . Når en diabetiker ikke har normale blodsukkerniveauer , kroppen ikke fungerer så effektivt som det burde , hvilket resulterer i en mindre effektiv urinveje . 3 . Tag en smertestillende at lindre smerter forbundet med nyresten , hvis smerterne er for ubehageligt at bære . Undgå væske smertestillende , der kan købes over -the-counter , såsom flydende Tylenol , fordi flydende medicin kan have sukker i dem , der kunne få en negativ indvirkning diabetiker blodglukose . Tag ikke mere medicin end angivet på flasken . Konsultere en læge , hvis der lider af ekstrem smerte . 4 . Si alle urin ved at placere en si over toilettet . Saml alt fanget i si og bringe det til en læge , der skal analyseres . Stenene og sedimenter fanget i si kan tillade lægen at afgøre, hvad stenen er lavet af og give anbefalinger til forebyggelse af nyresten i fremtiden . 5 . Kontakt en læge , hvis smerte har ikke lagt sig inden for 24 timer. Nyresten er til tider så store, at de ikke er i stand til at passere gennem urinlederne . I tilfælde som disse , er ekstrakorporal trykbølge lithotripsi normalt bruges til at bryde stenen op i mindre stykker , der kan passere gennem urinlederne . hvordan man bruger alternativ medicin til at sænke forhøjet blodtryk\nForhøjet blodtryk kan føre til forskellige problemer og komplikationer i kroppen . Alternativ medicin kan medvirke til at sænke blodtrykket uden skrappe kemikalier af konventionel medicin og uden større bivirkninger . Sænkning af blodtrykket vil have mange sundhedsmæssige fordele 1 . Tag en fiskeolie supplement . Fiskeolie er bevist, at medvirke til at sænke blodtrykket og kolesterol , når de tages regelmæssigt . Det er også nyttigt for højt kolesteroltal , så tager fiskeolie er gavnligt . 2 . Spis nogle hvidløg . Når du er madlavning din middag i aften , kaste nogle hvidløg . Dette er en naturlig og velsmagende måde at sænke dit blodtryk uden megen ekstra indsats . Hvidløg har mange gode sundhedsmæssige fordele , så hvis du ikke er allergisk , spise nogle hvidløg . 3 . Lave noget yoga . Denne øvelse hjælper med lavere stressniveau og gør du føler dig meget sundere . For mange er stress en væsentlig årsag til højt blodtryk , så sænker dit stressniveau kan medvirke til at sænke dit blodtryk også. Det hjælper også på grund af at få noget motion , hvilket er meget vigtigt at hjerte sundhed og sund blodtryk . Kom selv en halv times motion om dagen kan have enorme fordele . 4 . Drik nogle kamille te . Det er en god te til afstresning . Mange mennesker bruger denne beroligende te for at hjælpe dem sove og få noget søvn , så det er helt sikkert nyttige i at sænke blodtrykket selvom stress relief . Previous： fedme medicin til at undertrykke appetitten Next ： Du kan dæmme op for Alzheimers med medicin ? Designed by dgyfhb Copyright © 2008 · 2013 kendskab til sygdom


Spørgsmål, anmeldelser og efterlysninger - Side 3 - Debatten\nIndlægaf HappyPaww » 3. dec 2015, 12:24\nSøger en fin blå trøje/bluse\n- "Rigtig" blå - dvs. ikke navy eller støvet men a la den her\n- Løs/oversize uden at være gigantisk\n- Dækker numsen - eller så godt som (dvs. en der kan bruges til denimleggins)\n- Finstrikket, dvs. ikke for stor og grov. Må også gerne være i "stof", men så gerne med noget stretch\n- Ikke for højhalset - må gerne have en pæn v-udskæring eller rund hals/bådudskæring. Det klæder mig ikke når noget går for langt op mod kravebenene.\nNogen der har set noget?\nIndlægaf Whoosh » 12. dec 2015, 11:09\nI Odense er der nogle gange byttemarkeder.\nSå får man et lod for hvert stykke tøj man afleverer, og så bliver man lukket ind i en hal (sammen med en masse mennesker) , hvor man kan rage bordene i gennem for tøj. Et stykke tøj koster så et lod. Uanset før pris.\nJeg har ikke gidet det. Det lyder frygtelig stressede.\nJeg har en del gange afleveret tøj til Lyset.\nDet er et værested/støttested for tidligere misbrugere, som er ved at komme på fode, og mangler alt lige fra ildfaste fade til vinterstøvler.\nDer er sikkert noget lignende flere steder i landet.\nMødrehjælpen tror jeg også gerne modtager.\nMåske de lokale Venligboere kender nogen, der mangler lidt af hver.\nOg så er der både salgs og bortgivningstråde herinde.\nIndlægaf Karkluden » 12. dec 2015, 14:31\nJeg har givet noget til Reden, der blev MEGAglade.\nIndlægaf girl_beat » 12. dec 2015, 14:53\nJailbird skrev: Jeg har en del lækre ting til salg som jeg har haft til salg i evigheder (til næsten ingen penge synes jeg selv). Nu GIDER jeg ikke at være pennevenner med "købere" mere. Hvad skal jeg gøre med mine ting? Det er ca. 3 poser med tøj og et par sko. Jeg ved ikke, jeg synes ikke det skal i genbrug, for det er gode (nye) ting, jeg synes ikke det skal til H&M (hvis de da stadig kører med deres 15% rabat, ikke at jeg nogensinde får brugt deres kuponer inden de udløber). Kan man enten aflevere det et sted hvor man får en skilling, eller give det et sted hvor det giver glæde? Er der nogen som kan følge mig?\nJeg har to gange tidligere været til tøj-bytte-aften med et par håndfulde debattører, og det var super hyggeligt Måske det var en måde at få omsat tøjet på, uden at forære det væk?\nIndlægaf girl_beat » 12. dec 2015, 16:17\nDet er str. L/XL, sko i str. 42 og 42,5.\nJa, men det der begynder at pine mig er det enorme tidsspilde der er forbundet med at komme af med skidtet (læs; alle mine "pennevenner"), og jeg er ikke interesseret i nyt tøj/fodtøj.\nJamen, det forstår jeg så godt\nJeg har set en del, der sælger det i bunker - fx 4 stykker tøj ad gangen - og sætter det billigt i diverse FB-grupper. Ved ikke det kunne hjælpe lidt på omsætningen...\nIndlægaf Lemonella » 16. dec 2015, 10:34\nJeg fatter ikke H&Ms farver på deres hjemmeside. Trykker man på linket øverst oppe, ser man en fin skjorte i en nydelig mellem-grøn farve med hvide og røde striber.\nNu har jeg så lige modtaget skjorten. Den er dyb mørkegrøn. Det hvide syner nærmest lysegråt og de røde striber er ikke klare røde, men nærmest lidt bordeaux-agtige.\nJeg er skuffet over, at jeg igen igen, ikke bare lader være med, at købe fra hjemmesider. Specielt når jeg nu godt ved, at papir er så taknemmelig.\nIndlægaf Fillie » 16. dec 2015, 11:02\n^ Jeg fik jo også en pakke ind ad døren fra HM i går. På trods af at jeg valgte trøjen her på billedet en størrelse større, end jeg egentlig skulle have, så den kunne være godt vamset at putte sig i, er den ultra kort men mega bred. Det er ikke lige det indtryk, man får her.\nIndlægaf Lemonella » 16. dec 2015, 11:06\nÅrh altså. Man bliver sådan lidt *meeh*. Men nu har jeg lært lektien. Skal der købes tøj hos H&M, bliver det i en fysisk butik.\nIndlægaf Julie » 16. dec 2015, 19:44\nI det mindste, kan man nu returnere i H&M butikken! Det gør sgu det hele lidt nemmere!\nIndlægaf Fillie » 16. dec 2015, 20:11\nJulie skrev: I det mindste, kan man nu returnere i H&M butikken! Det gør sgu det hele lidt nemmere!\nDet anede jeg ikke. Tak for tippet!\nIndlægaf HappyPaww » 18. dec 2015, 08:05\nNogen der har set denne Benetton kjole online (eller kan hjælpe med at finde den) i Bordeaux eller grå i str. L?\nhttp://www.magasin.dk/strikkjole/VA0386 ... _061.html,,\nIndlægaf Vira » 27. dec 2015, 18:10\nEr der nogen koder til h&m pt? Kunne godt lige bruge en på gratis fragt fx\nIndlægaf Julie » 28. dec 2015, 18:02\nIndlægaf Vira » 28. dec 2015, 18:23\nIndlægaf Julie » 29. dec 2015, 00:46


Frustrationen over at det (næsten) altid er os kvinder, der skal stå for præventionen\nTråd: Frustrationen over at det (næsten) altid er os kvinder, der skal stå for præventionen\n20. august 2012 18:32\nIndlæg 72\tFrustrationen over at det (næsten) altid er os kvinder, der skal stå for præventionen\nJeg er muligvis en bitter kælling lige nu, men jeg er nødt til at komme ud med det her.\nJeg har været seksuelt aktiv de sidste tolv år, og i den tid har jeg ALDRIG mødt en mand, som ikke automatisk forventede, at jeg tog en eller anden form for prævention.\nI mine yngre år var jeg nemmere at påvirke, og fordi det umiddelbart var nemmest, så stod jeg for præventionen og udsatte dermed min krop for en masse hormoner, som jeg nu fortryder.\nNår jeg tænker tilbage på alle de bivirkninger jeg har haft, så tror jeg vitterligt ikke på, at det på nogen måder har gavnet min krop at tilføre så mange hormoner (bortset fra fordelen, at jeg ikke blev gravid). Havde jeg vidst bedre, så havde jeg nægtet og i stedet insisteret på, at manden også tog sin del af ansvaret.\nDerfor bruger jeg i dag ikke anden form for prævention en kondom. Det er så også fint nok, jeg har intet problem med gummi, men det har min kæreste... eller, han siger, at sex for ham er bedre uden, men at han sagtens kan nyde og have god sex med kondom på, og det er jeg jo glad for. MEN... det er ALTID mig, der skal tage initiativ til at sætte det f****** kondom på! Hvis han kunne slippe afsted med det, så ville han snige den ind hver eneste gang uden nogensinde at nævne, at vi ikke er beskyttede. Det gør bare, at jeg føler, at han ikke respekterer mig, og att han ikke tænker over, hvor stor en byrde det ville være for mig (og min krop) at skulle gennemgå en abort eller en graviditet.\nVi er begge sikre på, at vi ikke ønsker os børn, og så ville sterilisation jo være en mulighed, hvilket vi også har talt om. Hans reaktion er, at det vil fjerne hans maskulinitet. Og ja, jeg har forklaret ham, at ingen skærer hans nosser af, men at der blot kommer en klips på sædlederne, eller at de bliver brændt over. Men det vil han under ingen omstændigheder overveje, skønt han ville have det helt fint med at jeg blev steriliseret. Fair nok, det kan jeg også godt blive, men for en kvinde er det bare et større indgreb end det er for en mand, og det er jeg pt ikke klar til, så jeg tror at vi holder os til kondom for nu, og hvis han ellers gad at være lige så entusiastisk omkring beskyttelse som jeg er, så ville jeg faktisk være glad og tilfreds. Noget andet jeg for nyligt er blevet frustreret (læs: sur) over er, at jeg i weekenden sad og talte om prævention med nogle venner. Snakken faldt på, at der jo snart bliver opfundet/udviklet en hormonfri p-pille til mænd. Fyrene i selskabet grinede alle af ideen og slog det hen med kommentarer som "det kan vi fyre jo ikke holde styr på", "det er kvinden, der kan blive gravid, så det må være hendes opgave at tage prævention", "jeg har det altså ikke godt med, at mine små svømmere skal slås ihjel" osv. Og det pissede mig i den grad af, at de ikke kunne se det lidt mere fra kvindens side! HVORFOR er det altid os, der skal udsætte vores kroppe for alverdens lort i form af bivirkninger og hormoner, når man nu er to om at have sex?\nOg hvad sker der for den der p-pille til mænd, hvor bliver den af? Jeg synes, at man har hørt om den i mange år efterhånden, men den er aldrig rigtig blevet en realitet. Hvis den er så harmløs, som jeg har hørt den skulle være, så burde den da være en kæmpe velsignelse til rigtig mange mennesker, eller hvad? ... Jeg er ikke altid så gnaven og pissed off, men denne irritation har altså hobet sig op i løbet af noget tid, og nu skal den altså ud DarkRed, Bidsken, LisaCarol og 6 andre synes om.\n20. august 2012 18:40\nIndlæg 2.888\tVis dine venner denne tråd Manglende sex-lyst på grund af p-piller?\n20. august 2012 18:59\nIndlæg 2.786\tJa den slags kan også hidse mig op og jeg ville simpelthen ikke finde mig i det din kæreste udsætter dig for. Jeg er også i et fast forhold med kondom (var ellers på ppiller fra jeg var omkring 14 til 24 men har det klart bedre uden) og i starten havde vi også et par episoder hvor det blev klart at vi havde ret forskellige opfattelser af hvor vigtigt det var at beskytte sig mod graviditet. Havde der været tre episoder, var forholdet stoppet (hvilket jeg også sørgede for at gøre meget klart), ikke tale om at jeg vil være i forhold med en fyr jeg ikke kan stole på.\nHjertets_Renhed, Zombie og MissChievous synes om.\n20. august 2012 19:06\nIndlæg 1.126\tJeg gider ikke hidse mig op over det længere, men ja, du har ret. I mit sidste forhold var det også mig, som skulle huske ham på kondomet, da jeg holdt p-pille pause. 90% af mænd vil forsøge at snige den ind uden, hvis de kan - jeg forstår ikke at de tør, men det må være deres egen sag. Måske bliver de klogere den dag en eller anden trunte ringer og siger at hun er med rogn.\n20. august 2012 19:07\nIndlæg 1.126\tI øvrigt tager jeg hævn nu, ved fuldstændig at være stoppet med p-piller. Gider ikke det lort mere, 10 år må være nok. Elastika-Fantastika, Zombie, Lille_My og 2 andre synes om.\n20. august 2012 19:09\nIndlæg 7.943\tSikke da noget pjat, det med at han vil miste maskuliniteten af at blive steriliseret. Men man kan jo self. ikke tvinge ham til det.\nMin kæreste blev steriliseret lige i starten af vores forhold af samme årsager (ingen af os ønsker børn), og jeg kan ikke tåle hormonprævention fordi jeg har tendens til blodpropper. Derudover er han ret stor, og det var bøvlet og træls med at skaffe specialkondomer der så også var latexfri (da jeg har latexallergi) kort sagt bøvl bøvl bøvl, og så bliver man bare mere øm end uden kondom. Så der var rigtig mange gode grunde til at droppe den form for prævention. Han insisterede så på, at han ville have foretaget indgrebet, netop fordi det er et mindre indgreb for mænd, og han syntes det var ingenting indgrebet (nu er han selv læge, så han fulgte nysgerrigt med imens ) men men men, det er virkelig virkelig skønt, ikke at skulle bekymre sig om prævention, eller frygte uønsket graviditet. Hep hey for det!\nNovella, hr.bille, Lupine_79 og 5 andre synes om.\n20. august 2012 19:10\nIndlæg 1.366\tJeg synes virkelig, du kommer med nogle gode pointer, TS. Det er absurd, at der er så bred enighed om, at det er den rigtige måde at gøre det på. Pigerne har jo en lige så stor rolle i det her henseende, i og med at det er blevet SÅ almindeligt, at man selvfølgelig tager p-piller. Jeg tænker, at én af grundene til, at den mandlige p-pille lader vente på sig, er, at der simpelthen ikke er et marked for det. Jeg står selv i en skod-situation i forhold til prævention. Jeg kan ikke tåle p-piller. Simple as that. Min mor har haft en blodprop i benet, hvilket udelukker den ene kategori (her tænker jeg på hormon-dosis) og den kategori har en VIRKELIG uheldig effekt på mit humør, for ikke at tale om manglende sexlyst og alt det andet hejs. En hel masse andre faktorer spiller ind, og det bevirker, at hormonprævention simpelthen ikke er en mulighed for mig. Kobberspiral har jeg også prøvet, og det var enormt smertefuldt og anstrengende, fordi jeg ikke har fået børn. Det suger hårdt!\nFor jer to er det da især fjollet, at han ikke vil gå med til det, når I er enige om, at børn ikke er en del af fremtidsplanen. Omvendt må man jo medgive, at han ville kunne bruge det selvsamme argument i forhold til dig.\nJeg synes, det er helt vildt egoistisk af din kæreste, at han ikke tager kondom-bruget seriøst. Og Zombies forslag til at forskrække ham lidt er helt genialt. Senest redigeret af Snitten : 20. august 2012 klokken 19:13\nLupine_79, Fiorella og MissChievous synes om.\n20. august 2012 19:13\nIndlæg 1.126\tDet som jeg synes er mest nederen ved pivende ej-men-det-føles-ikke-lige-så-godt-med-gummi-mænd, er at det er MIG som skal være bussemanden og sige "tag det fucking på!" Totalt moodkiller når det bliver nødvendigt at sidde der og blive helt spids i det, over noget som han helt selvfølgeligt selv burde tage ansvar for.\nmiss_silverflame, Fresa, miomau og 3 andre synes om.\n20. august 2012 19:15\nIndlæg 8.146\tJeg tager heller ikke p-piller, og af de samme årsager som dig, TS. Jeg har aldrig oplevet den tilgang, som I beskriver. Og i de tilfælde af mere 'tilfældig' sex, jeg har haft, har gutten altid spurgt til beskyttelse umiddelbart inden.\nI mit forhold er det i øvrigt altid min kæreste der står for køb af kondomer, og det er også ham der finder det frem, når tid er. Hver gang. Jeg ville i øvrigt også bakke bagud, hvis jeg mødte den ligegyldighed der bliver beskrevet, aldrig i livet om jeg gad en fyr der var så ligeglad med potentielle konsekvenser af hans (og min) skødesløshed. Jeg tror faktisk, jeg ville slukke øjeblikkeligt, men så ville det jo sådan set være prævention i sig selv.\nLupine_79, Hjertets_Renhed, Fiorella og 4 andre synes om.\nDet som jeg synes er mest nederen ved pivende ej-men-det-føles-ikke-lige-så-godt-med-gummi-mænd, er at det er MIG som skal være bussemanden og sige "tag det fucking på!" Totalt moodkiller når det bliver nødvendigt at sidde der og blive helt spids i det, over noget som han helt selvfølgeligt selv burde tage ansvar for.\nJeg bliver totalt aftændt over, som i bye bye, hvis man skal tage den rolle. Kan ikke lade være med at tænke, at manden så har været et svin med sig selv (ja mm. han er jomfru), men hvis han er komplet ligeglad med at beskytte sig. Der er jo trods alt andet at beskytte sig imod end graviditet...\nFresa, Zombie og Avataren synes om.


Lidt mere kærlighed til Carmex - HVERDAGSBLUSH\nDette er langt fra mit første blogindlæg omhandlende Carmex, trods at deres sortiment er lettere begrænsede. Og alligevel har de formåede at overraske mig, af flere omgange. Første gang jeg blev præsenterede for Carmex, var tilbage i december måned 2014, da jeg dengang modtog min første Goodiebox, hvori der lå en original Carmex lip balm. Siden da har jeg ikke tal på hvor mange balms jeg har opbrugt. Jeg bruger den stort set hver eneste aften, inden jeg går i seng. Generelt bruger jeg rigtig meget læbepleje. Jeg kan simpelthen ikke fungere unde, og Carmex er simpelthen bare et vidunderligt brand til formålet.\nClassic Carmex moisturising lip balm som stift\nJeg havde faktisk søgt efter den originale lip balm som stift, da krukken godt kan være uhygiejnisk, men det er først nu lykkedes mig. Jeg fandt ellers en i en lime udgave og senere nogen vildt lækre fugt stifter der dufter fuldstændig fantastisk. Det sørgelige af det hele er så bare, at jeg nu ikke kan finde den originale stift mere… Så jeg må holde mig kørende på den jeg har nu, og derefter nøjes med andre læbepomader, indtil jeg igen finder Carmex’ originale som stift. Og til den tid køber jeg et helt lager!\nEn anden lækkerhed…\n… Er deres cherry lip balm! Hold da op den er lækker. Jeg elsker krisebær, jeg kan spise så mange at jeg får dårlig mave, men de smager simpelthen så godt. Til gengæld kan jeg ikke lide den syntetiske duft af kirsebær, kirsebærslik eller parfume. Jeg synes ikke at der er sammenligning mellem slik og duft af kirsebær og smagen af en reel kirsebær. Jeg synes heller ikke at Carmex’ cherry lip balm har den her kunstige syntetiske kirsebærduft. Den dufter friskt og frugtigt. Først hvis jeg snuser rigtig langt ind gennem næsen, kan jeg fornemme den lidt skrappe og syrlige kirsebærduft. En smule syntetisk, men ikke så meget at jeg ikke kan lide den. Desuden har den jo stadig de skønne fordele som den originale lip balm har.\nHvilke læbeplejeprodukt er du tilhænger af?


Interview med pigerne - PDF\nDownload "Interview med pigerne"\n1 Interview med pigerne Interviewer: M = Michelle og J = Julie Informanter: K = Karla og S = Sofie M: For en god ordens skyld sådan lige hører hvad i hedder og hvor gamle i er? K: Jeg hedder Karla og jeg er 12 M: 12 S: Sofie og jeg er 13 M: Og i går i sjette eller syvende klasse? K og S: Syvende M: I samme klasse eller? K og S: Ja M: Da i startede her i klubben var det noget i selv valgte eller var deres jeres forældre der bestemte det, eller var det en lærer eller? K: Altså, jeg startede i i klassen i skolen i tredje og så var det ligesom alle på fra klassen der gik på klub så ville jeg også gerne starte S: Og jeg har gået her siden nulte hvor man startede med at komme på frit da man var lille, det var ligesom tre måneder eller tre uger inden man kom i skole så kunne man ligesom komme på frit og så blev bare bare ved med at gå der og så når man kom i fjerde eller sådan noget så kom man bare over i klubben så det var sådan meget naturligt. For dig var det også fordi du lige var startet var det også fordi du gerne ville være sammen med klassen? Var det fordi det klassen gjorde?, ja. Hvad er godt og gå og i skole og er der nogle gode og dårlige ting ved skolen? J: Hvis i først kan komme med en god historie fra en dag i har været i skole K: Altså, gerne når det er onsdag J: Onsdag? K: Fordi der har vi vores valgfag M: Hvad er det for et valgfag du har? K: Jeg har kokkeskole og det, man skal ikke rigtig lære noget så Alle: Griner 1\n2 K: Man skal bare lave mad og spise det, det synes jeg er hyggeligt J: Så lærer man vel at lave mad S: Ja K: Men der er ikke sådan noget, noget hvor man skal sidde og have teori i en time før man starter med at lave maden, er det også, du sagde det var dejligt med valgfag at du selv havde valgt det J: Ja, I kunne vælge mellem mange forskellige fag eller? K: Nej, der var fem (femten) eller sådan noget i alt, men så var der nogle der kun var for ottende og niende klasse, men så var der nogle lidt svære og så var der nogle der blev fjernet fordi der var nogle der ikke havde meldt sig til og så var de nogle hvor man skulle have haft fysik kemi eller sådan noget, være i et kemilokale i et stykke tid før man kunne melde sig til eller sådan noget, men det blev også meldt fra, så det, der var ikke helt frit valg fra alle hylder eller? K: Nej, men der var en del forskellige ting M: Hvad hvad, kan du godt lide at gå i skole? Hvad kan du godt lide? S: Øhm, øhm J: Hvis du nu skal kigge tilbage på en rigtig god dag, en dag der gjorde dig rigtig glad S: Jeg kan godt lide de der basistimer M: Hvad er det for noget? S: Det er fordi hos os, der er vi en helt årgang så, vi ligesom er delt ind i fire klasser, som vi skifter hver tredje måned eller noget i den stil cirka. Og så har vi nogle basishold som vi har hele tiden hvor vi laver sådan noget teori og lektier og sådan nogen forskellige ting, hygge. Alle: Griner J: Så det, så det er det eneste tidspunkt hvor man er sammen med de samme altid? S: Ja det går op til niende S: Så fagholdene de skifter hele tiden 2\n3 M: Nå, på den måde så det er for eksempel, i har, det ved jeg ikke, i har dansk i samme klasse som matematik, er det på den måde eller? S: Ja, vi har dansk, men alle fagvalg har vi med den samme klasse og den samme lærer S: Og så skifter vi to gange om året, så får vi nogle nye lærer og nogle nye klasser J: Og så de der, basishold, basishold der er i altid sammen? S: Ja J: Og hvorfor er det at du godt kan lide det? S: Det er meget hyggeligt og så er det også rart at vi har tid til at lave lektier der, der er heller ikke så mange og der er ikke så mange i klasserne., og kan det også være noget med at man sidder med de samme eller? S: Det er også meget rart at det ikke bliver rykket rundt M: Så man kender dem der er der? S: Ja J: Hvad har så været en rigtig dårlig dag i skolen? Hvad har det så været? K: Lang dag, med mange fag hvor man skal skrive noter, for eksempel har vi haft en lang dag i dag synes jeg. Vi har samme skema lige nu, så vi har fysik og biologi og matematik og historie i dag, mandag. De lærer vi også har det er nogle som også snakker meget K: Så det, mandage er ikke så gode J: Du siger skole? M: Hvor lang er din dag så? K: Det er, er det ikke normalt 15.15, tror jeg i dag, men i dag har vi haft noget speciel uge, så vi har tidligere fri den her uge. Nu skal vi til et eller andet rap eller noget M: Griner K: Det forløb er sådan lidt lige meget J: Du sagde det var lidt irriterende når, når læreren snakkede for meget? J: Hvorfor er det irriterende? 3\n4 K: Det er meget kedeligt, ja såeh M: Så det er bedre når de ikke snakker ligeså meget, måske ligesom når du laver mad kan deltage mere. når jeg selv kan få lov til at lave noget, i stedet for at lytte M: Ja S: Vi har også lang dag onsdag, til kl. 16 M: Det var der i havde de der basisfag? Eller hvad? S: Nej, valgfag S: Men jeg har for eksempel spansk, og der sidder man jo også ned, det er jo ikke sådan fordi det er spændende at lære men det er jo også svært at lære noget fra J: Hvad er så det gode ved at gå i klub? S: Det er meget rart, afslappende J: Afslappende? S: Ja, det er meget rart sted at være efter skole, der er mange der hopper fra efter vi er kommet i syvende kommet i syvende og blevet blandet hele årgangene, men det er meget hyggeligt efter skole bare at komme ned og tegne og lave noget andet J: Ja, i tegner meget? K: Lige nu er der mange der laver julekalender J: Nå, ja K: Det er meget hyggeligt J: Ja K: Det er også meget rart hvor alle er sammen, i hvert fald i sidste år det var. Der kommer alle ligesom, der vidste alle ligesom at de var hernede J: Så sidder i på et kreaværksted? Sidder i og snakker og? S: Ja det er ret hyggeligt J: Hvorfor er det sådan hyggeligt, er det sådan S: Vi får lov til at lave sådan hvad som helst, det er sådan meget afslappende, der er også nogle steder hvor de ikke har sådan en en en hvor de har et sted hvor de kan være efter skole, sådan en klub og sådan noget, så skal vi jo aftale med venenr og sådan noget. Tage hjem, jeg har for eksempel, min mor er masør så, hun har bestemte tider og sådan noget, så hvor hun gør det, hvor 4\n5 hun masserer derhjemme så jeg kan ikke komme hjem før kl. 16, hvis hun nu har sene massager, så er det meget rart at være nede i en klub. Så hvis der så ikke er nogle venner så er der nogle søde voksne også, man kan sidde og snakke med. K: Min far arbejder også til sent, nogle gange, nogle gange er der hvor man ikke kan komme hjem før et bestemt tidspunkt. M: Men hvis der så ikke er nogle af jeres veninder og jeres venner der ikke lige er her så er det så fint nok at snakke med jeres pædagoger? S: Ja ja, der er jo også nogle andre børn fra nogle af de andre klasser Pædagog kommer ind med søde sager J: Nå ja, mens i så hælder op, kan I så snakke om nogle ting der er dårlige ved at gå i klub? S: Jeg tror ikke rigtig de er der, de er der ikke K: Hvis nogle af de voksne er irriterede, så kan det godt være irriterende, det kan man godt mærke på dem eller hvad?, hvis at de er irriterende hvis de kommer hen et sted bare for ligesom at blive skældt ud og være i vejen M: Føler du at du bliver det andre steder? K: Nej nej M: Så, det er kun hvis pædagogerne er i dårlig humør, ellers er der ikke nogle dårlige ting ved at gå i klub? S og K: Nej J: Så har vi et helt andet spørgsmål, det er sådan nu skal i sådan, tænkte lidt sådan ud over det hele sådan hvis i kunne prøve at sætte ord på nogle at de ting som I gode til og det er lige meget om det er i skolen eller i klubben eller det kan være alt muligt S: Altså jeg svømmer meget, jeg har svømmet konkurrence, men nu har jeg så pensioneret J og M: Griner S: Så nu svømmer jeg fire gange om ugen sammen med en veninde jeg har J: Og hvad med dig? K: Det ved jeg ikke rigtig? Jeg kan godt lide, ja jeg ved ikke at tegne, ja J: Ja det hænger jo tit sammen med de ting man godt kan lide, til de ting man er god til K: Jeg kan godt lide at lave ting med hænderne, altså kreative ting og sådan noget, ja. 5\n6 M: Og det er meget af det du plejer at lave her? vi plejede også inden de havde fjernet vores fodboldbane at spille fodbold M: Det er det der bygningsarbejde? K og S: Ja det har ødelagt det lidt S: Ja de er ret irriterende K: Derude hvor vi har haft en kæmpe græsplæne, og det var bare hyggeligt man kunne gå derud både også når det er sommer og sådan noget så var vi mange der spillede fodbold og sådan noget. S: Ja, nu bliver det mest indenfor K: Også efter vi er blevet blandet og sådan noget, så kommer man ligesom mere rundt og snakker emd alle og mange fra ens gamle klasse som vi ikke sådan er sammen med af sig selv agtigt, man er nødt til at komme hen af sig selv og snakke med dem M: Og det er nemmere og gøre det i klubben end i skolen eller er det det samme? S: Altså hvordan? M: Altså jeg tænkte at i snakkede om at i var blandede fra forskellige klasser og sådan noget, jeg tænkte bare? S: Alle tre spor er blevet blandet sammen M: Ja okay J: Nu, sagde du der her med at du var god til at være kreative? Er det sådan, er det noget du bruger meget når du er i skole eller er det mest noget du bruger når du er i klub? K: Mest når jeg er i klub, faktisk overhovedet ikke særlig meget i skolen K: Jeg skifter skole faktisk, til en skole hvor jeg ikke har noget skema faktisk, og hvor jeg selv kan bestemme hvad jeg vil lave hele dagen J: Så for at det skal blive mere kreativt eller? eller, nogle gange så keder jeg mig, der er så mange ting som jeg tænker jeg ikke har brug for som jeg bruger rigtig meget tid på i skolen som sådan nogle M: Hvad er det for nogle fag? K: Det ved jeg ikke, fysik og kemi, det tror jeg ikke at jeg får brug for, og så synes jeg heller ikke at jeg har brug for at lave digte i dansk, eller lære svensk i dansk eller norsk, så der er så mange, folkeskolen er sådan meget viden om alt sådan grund ting, jeg vil hellere sådan finde noget jeg selv ville 6\n7 M: Altså specialicerer dig selv lidt mere kan man sige? J: Ja, synes du så også, det her med, at det er skolen ikke så god til, at man selv kan bestemme, sådan synes du så der er lidt mere flere tøjler til det i klubben? ja der er ikke noget man skal, der render man selv rundt og finder ud af hvad man har lyst til M: Hvad så med din svømning, hvor meget er du så her i klubben når du også går til svømning? S: Jamen det ligger om aftenen så det passer fint med at jeg kommer hjem samtidig med de andre, så det J: Har det altid ligget om aftenen? S: Ja for det meste, der har været en dag om ugen hvor jeg tog af sted lidt tidligere, men aldrig sådan voldsomt, så jeg aldrig er her nede. J: Ja, jeg har bare hørt nogle fritidsaktiviteter de har måttet blive rykket på grund af skolereformen S: Ja jeg tror helt sikker også at der er nogle der har rykket det, men nu er jeg først startet på det her hold efter at skolereformen trådte i kraft, så jeg ved ikke om de har haft det rykket, ved I ellers sådan noget om skolereformen? S: Altså øøh, vi er ikke så glade for den tror jeg. Nej. Tror det er vores lærer heller ikke. De er meget mere stressede. J: lærerne?. De arbejder under nogle dårligere forhold, så det påvirker jo også vores undervisning J: Hvordan gør det det? S: De er mere stressede og det er mere sådan, vi skal nå det og vi skal gøre det hurtigere og sådan, i stedet for at tage sig lidt længere tid til det men også med at få det forklaret og gå i gang og det er ikke altid det lige bliver grundigt nok eller M: Så det er også det i synes er dårligt ved den eller hvad? S: Ja altså vi skal være længere. De lange skoledage. J: Så de lange skoledage er stressende S: Ja også sidste år, jeg ved godt tiden bliver sat lidt op når man rykker en klasse op, men sidste år der kom jeg måske på klub klokken, ja vores seneste dag var kvart over tre eller sådan noget, og så havde vi fri klokken tre og klokken kvart over to, tror jeg var vores tidligste dag eller sådan noget, og nu er vores tidligste dag klokken kvart i tre. 7\n8 K: Vores tid på klubben bliver heller ikke lige så lang når vi skal være mere i skole og sådan noget. J: Kan man mærke det i forhold til hvad i så kan nå at lave her? S: Jaaa, men klubben har sat tiden op så at man kan være her til klokken seks, sidste år var det til klokken fem. J: Men er i så det eller går i stadig hjem klokken fem? S: Jamen altså det er også det at vi, jeg vil fx også gerne nå hjem og se min familie og sådan noget om aften eller sådan og spise aftensmad og sådan noget K: Men nogle dag er vi her og spiser og ser film eller hygge lidt til klokken otte ni., så de har også aftenarrangementer? K og S: Ja J: Er det kun for jer ældre? K: Nej nej, alle årgange kan være det, men vi har mest fordi vi er lidt i ungdomsklubben, vi er, ungdomsklubber er gratis så, men vi betaler stadig for klub, men vi kan også være her til klokken otte på nær fredag i hverdagene. J: Nåå okay, så i er lige på springet mellem S: Ottende klasse og niende klasse de kan være her om aften niende klasse kan også S: Og niende kan være her om aften fra klokken seks sikkert, først klokken seks til otte. K: Seks til ti. Ja tror jeg. M: Men nu sagde du at du tegnede meget og sådan noget. Hvad laver du mest i klubben sådan? K: Øøøh, jeg ved ikke om jeg tegner, men jeg laver også mange kreative ting, syr og maler og sådan noget. S: Man sidder også tit bare og snakker med sine venner hvis de sidder og laver sådan et eller andet kreativt. J: Så det er også fordi man er sammen om at lave noget? S: Ja altså, jeg tror ikke jeg ville sidde og laver alle de der kreative ting hvis ikke der sad nogle ved siden af mig og sad og snakkede med mig. K: Og klubben er også ret gode til at sætte sådan projekter op hvor man kan lave noget, hvor der er flere der kan lave noget. J: Altså komme med gode ideer?, så man så selv kan bestemme 8\n9 K: Og så også nogle gange, så køber de fx en masse store lærreder og så kan man male på dem hvis man har lyst. M: Men altså i må selv vælge, det er ikke fordi der er nogle der siger i skal gøre det. K: Nej vi må selv vælge. Men bare sådan et forslag til hvis der var nogle der havde lyst til at male på nogle store lærreder, lyst til at de har købt et eller mærkeligt noget man kunne bage i ovnen eller M: Men kan i også komme med ideer til ting i godt vil lave hernede? S: Mmm, altså hvis vi gerne vil lave et eller andet, sy en bamse eller og der så ikke er sådan noget fyld, så kan vi bede dem om tænke over næste gang de køber noget hjem eller bestiller et eller andet fra Panduro eller sådan noget, så kunne de købe noget sådan noget fyld og andre ting og sådan noget. J: Så man må også godt selv være med til at bestemme?, vi også, jeg ved ikke hvor meget den bliver brugt, men vi har også sådan en postkasse ting eller sådan en lille en sådan en hvor vi kan have ideer til ture eller til hvad vi skal have til frugtordning eller sådan noget. J: Har i sådan nogle lignende ting, nu siger i i sidder rundt om bordet og laver et eller andet kreativt og sidder og snakker har i sådan nogle lignende situationer i skolen eller er det mest i klubben? K: Altså vi kan godt finde på ikke at lave noget i skolen, eller sidde og tegner. Og nogle gange ikke at være så produktive, altså sidde og sådan snakke lidt imens man laver en opgave eller skriver eller sådan S: Men altså det er ikke sådan K: Men altså lærerne siger jo ikke til at vi skal sidde og hygge og snakke S: Det er kun i basistimer der bliver lavet sådan noget hyggeting. K: Basistimer så er det sådan lidt mere frit nogle af dem, hvor der også er. Hvor vi får i hvertfald lov, hvis vi har nogle lektier for, og så kan man lave dem og så må man lidt selv tage ansvar for at få dem lavet eller J: Og basistimer det var også det du snakkede om du synes var meget rart ikke? K: Mmm J: Så basistimer er måske også meget rart fordi det er lidt mere frit S: Ja dem har vi bare ikke så meget. K: Vi har dem kun tre dage om ugen. S: Det er sådan, hvor lang tid? 9\n10 K: Vi har om tirsdagen basis i tre kvarter tror jeg og så metode også i en time eller sådan noget. Og metode det er sådan noget hvor man skal have sådan nogle forskellige, vi har sådan et forløb, lige nu lærer vi at lave sådan nogle plancher agtige ting inde på internettet sådan et eller andet, jeg kan ikke lige huske hvad det hedder, men program hvor man så kan sætte det op og så skulle vi lærer at gøre det. Og nogle der laver man spørgeskemaer på computer. S: Ja de er sådan lidt hvad læreren kan byde på at ting, og så bytter vi lærere i metode. M: Men kan i sige i skolen at der er nogle ting i gerne vil have emne om eller lave ting på en bestemt måde eller? S: Neeej, ikke det med emner så meget, de har en årsplan for hvad vi skal nå., så der er ikke så meget i kan sige til og gøre anderledes eller sådan? K: Nej, altså jeg tror sådan vi kan vel godt komme med forslag, det eneste vi sådan kan komme med forslag til det er i basistimerne hvor vi skal lave, vi har sådan en kageordning M: Meget vigtigt (griner), hvor vi så sådan hver tirsdag, der skal vi tage kage med og sådan noget og det er også tidsdag vi har metode så vi har så nogle gange glemmer de forskellige at tage kage med og så vores lærer han giver kage, og så går vi alle sammen ned i Føtex og køber kage og så bruger vi vores metodetime på det (griner) J: Det er hyggeligt, det skal man også en gang i mellem S: Det gør vi ikke så meget vi har en anden lærer, vi er ikke på basishold sammen, men vi er på faghold, men der er ikke nogle der glemmer kage. M: Øv, men du sagde et eller andet med, at i skolen der opfordrede de jer til at snakke sammen? Eller hvad? K: Nej nej, men altså de siger. Altså de opfordre, det er ikke sådan at de siger nu må i godt sidde og snakke og hygge agtigt, men det gør de heller ikke, man skal lave den her opgave, men altså man må jo godt lave hvad man vil, ja det må man godt, altså der kommer det lidt af sig selv at man sidder snakker eller, de bliver ikke sure hvis man sidder og snakker eller hygger sig.. J: Nå vi så snakker lidt om pædagogerne og sådan. Hvordan, bruger i pædagogerne på nogen måde altså snakker i meget, du sagde hvis der ikke var nogle fra en klasse, så kunne du godt sidde og snakke med pædagogerne ja, det er sådan voksenven kan man godt sige hernede J: En voksenven? 10\n11 M: Er de anderledes i forhold til en lærer K: Meget, altså en pædagog, altså de har jo ikke nogle mål de skal have lært os, sådan noget, altså vi har ikke mål for hvad vi skal lære i klubben, det har vi jo i skolen, og lære sådan noget her på en uge og sådan noget, forskellige emner, man snakker jo heller ikke lige så meget med læren, på en måde, sådan hyggesnakker og sådan. J: Hvorfor ikke? K: Det falder bare ikke sådan naturligt ind fordi det er ligesom om de underviser bare og vi skal bare lære det. M: hvad så med i forhold til forældre, er der nogle ting i kan snakke med en pædagog om som i ikke kan snakke jeres forældre om eller? K: Øøøh, neeej, mmmh, altså, jeg tror man snakker om nogle andre ting, om nogle andre ting med pædagoger J: Om hvad for eksempel? K: Mmm altså, jeg tror måske jeg snakker lidt på en anden måde til dem til pædagoger, fordi man kan godt fortælle dem, hov jeg sad vidst lige og tegnede i sidste time der, det fortæller man ikke sine forældre eller sådan vi jo også og snakker om nogle kreative ting og sådan noget hernede som man ikke gør altid med sine forældre og om de man laver, det er sådan mere hvad man laver og fritid og sådan noget. M: Kan man snakke, det ved jeg ikke, hvis man er blevet uvenner med sin veninde, kan man snakke med en pædagog om det eller snakker ikke om sådan nogle følelsesmæssige ting? S: Jeg bliver aldrig rigtig uvenner med nogle, så J: Snakker i sådan skole ting med pædagogerne? P: Ja, fordi alle er sådan ret meget imod den der skolereform, så det bliver også diskuteret. J: Hvad snakker i så om? S: vi snakker om ulemper og fordele ved den og hvad vi synes om den. Pædagogerne synes for de meste heller ikke så godt om den. J: Hvorfor ikke tror du? S: Fordi det har ændret deres arbejdstider og vi går jo også lang tid i skolen, de kan jo godt se at vi kommer klokken fire og er mega trætte og mega sultne så en halv time efter så skal vi jo hjem og spise så vi når ikke rigtig at være i klub de lange dage, der er det sådan hurtigt. Der går man sådan 11\n12 lige hurtigt forbi for at få noget frugt eller noget mad eller lige for at sige hej eller slappe af en halv time og så skal man jo videre igen. J: Så det er ikke kun pædagogerne det er også jer der synes de er lidt irriterende at man sådan lige kommer og så skal videre? Det banker på døren en af pigernes mor kommer ind for at hente den ene pige, men interviews gøres færdig og moren venter. M: Er der noget i lære i klubben som i ikke lære i skolen? men altså, jeg har i hvert fald lige lavet sådan nogle læderbælter, der er jo mange sådan nogle kreative ting, jeg synes egentligt man kan lære om sådan med at, altså man diskutere også mere eller der er mere sådan snak i klubben. S: Det er lidt lettere at snakke med pædagogerne også end det er med lærerne, lærerne er sådan, du skal gøre sådan og sådan og så lærer du det, hvor pædagogerne der kan man bedre sådan diskutere det med dem eller sådan. Fordi at der er nogle af de ting hvor man fx skal lære noget nyt eller snakke om et helt andet emne, de ved jo ligesom meget om det som man selv gør. J: Nåå pædagogerne S: Ja lærerne ved jo for det meste godt hvordan man dividere og ganger og alt det der som man skal lærer. J: Så det er også fordi man selv kan være med til at diskutere hvordan det skal være til sidst S: Ja M: Er der så noget i skolen, som i ikke lærer i klubben?, der er jo de faglige ting som matematik og sådan noget. J: Det kunne i ikke lære her? K: Det kunne vi måske godt, det ku vi godt hvis man, men fordi, altså det er jo ikke meningen vi skal lære det herover når vi lærer det på skolen, altså hvis vi gerne ville sidde og lave lektier herover så ville vi også kunne få hjælp af pædagogerne, de kan jo også faglige ting og sådan noget. Der er blandt andet en af dem der er uddannet dansklærer, men så blev hun træt af at være lærer og så blev hun pædagog. J: Jeg tænkte på sådan med du sagde du syede meget, der er vel også sådan med at man skal måle op og, altså lægge tal sammen, det er vel også matematik? det er de jo selvfølgelig, men man ville lære fx at stille et exel ark op herover, det kunne man måske godt hvis man spurgte nogle pædagogerne, men jeg ved stadig ikke lige, nej 12\n13 M: Så man lærer mere nogle basisting man så kan bruge hernede og J: Er der så nogle ting fra klubben i kan tage med over i skolen, nogle ting i har lært her som i tænker, det har jeg faktisk brugt i skolen? M: Jeg ved ikke om skulle diskutere fx eller der er ikke sådan noget? S: Hmmm, vi bruger ikke så meget de ting vi gør i klubben på skolen K: Vi har heller ikke kreative fag synes jeg, vi har jo haft noget håndarbejde og sløjd og sådan noget, men det har vi ikke mere så. M: Jeg tror ikke vi har flere spørgsmål, er der noget andet i vil sige om det at gå i klub eller? J: Noget som i synes er vigtigt vi får med? K og S: Nej J: Drengene sagde det er fedt at gå i klub K: Det er det også 13


Dagbog fra Letland: Her er kemi 30 procent billigere | LandbrugsAvisen\nDagbog fra Letland: Her er kemi 30 procent billigere\nLetland har ikke afgifter på kemi og har lavere transportomkostninger på gødning. Det giver Anders Zeltagrauds store besparelser, sammenlignet med landmænd i Danmark.\n21. apr 2017 12:50 Skrevet af Lars Kelstrup\nFørste års hveden får cirka 25 ton gylle fra en nabobesætning med 650 søer og fuld produktion af smågrise og slagtesvin. Privatfoto. De 150 kg vårhvede-udsæd pr. hektar sås i vintrhveden med en Horsch Sprinter. Privatfoto. Omsåning bliver alligevel ikke aktuel i rapsen, hvor størstedelen af de 300 hektar har klaret sig rigtig godt gennem vinteren. Privatfoto.\nAf Anders Zeltagrauds, fortalt til Lars Kelstrup\n"Det er stadig køligt med nattefrost om natten. Men afgrøderne står generelt godt," fortæller Anders Zeltagrauds, som siden 2003, sammen med sin far, har drevet landbrug nær den lettiske by Aizpute 190 km fra Riga.\nEfter en del overvejelser har han besluttet ikke at omså 100 hektar vinterraps, som ellers står tyndt. Ræssonnementet er, at det bedre kan betale sig at acceptere et udbytte på 2-2,5 ton i den tynde raps, end at så vårbyg som formentlig vil give 50-55 hkg pr. hektar.\nIsåning i 90 hektar hvede\nMens rapsen har rettet sig, så har Anders Zeltagrauds til gengæld en hvedemark på 90 hektar, hvor han har besluttet at iså vårhvede.\n"Vi har tre såmaskiner. En Horsch Airseeder, en Horsch Sprinter og en Köckerling Ultima. Jeg regner med at så 150 kg vårhvede pr. hektar i vinterhveden med vores Horsch Sprinter. Det sker på 25 cm rækkeafstand og med specielle spidser. Det ser ud, som hvis man nedfælder flydende ammoniak i vinterhvede, men kan klares med en efterfølgende tromling," siger Anders Zeltagrauds.\nHan er klar over, at det kan give problemer, at vinterhveden modner før vårhveden, og at det derfor påvirker faldtallet. Han er derfor indstillet på, at hveden ikke bliver afregnet som kvalitetshvede.\nBilligere kemi og gødning\nLetland har ikke afgifter på planteværnsmidler, som vi kender det i Danmark.\nSelvom der er stor forskel på, hvor stor prisforskellen er på de enkelte midler ved sammenligningen mellem Letland og Danmark, så vurderer Anders Zeltagrauds, at planteværnsmidler er cirka 30 procent billigere, og at gødning er 15-20 procent billigere i Letland, sammenlignet med priserne i Danmark.\nDen lavere gødningspris skyldes udelukkende, at transportomkostningerne fra fabrikkerne i Litauen er lavere end i Danmark.\nPrisforskellen på planteværnsmidler skyldes flere forhold, hvoraf den danske pesticidafgift er den væsentligste.\nDet gør, at man eksempel kan købe CCC og Boxer for henholdsvis 16 og 75 kroner pr. liter i Letland, mens de i Danmark koster cirka 100 og 175 kroner pr. liter.\nDer er dog også eksempler på midler, hvor prisforskellen er betydeligt lavere.\nUrea lægger bunden\n"Vi har startet vintersæden og vinterrapsen op med Urea, og følger op med NP- og NPK-gødninger," siger Anders Zeltagrauds.\nHan tilføjer, at han er meget opmærksom på at tilføre tilstrækkeligt fosfor, da fosfortallene generelt er lave.\nGødningsniveauet ligge nogenlunde på niveau med det, vi kender fra Danmark.\nFørsteårshveden får godt 200 kg N pr. hektar, andenårshveden får 170-180 kg N pr. hektar, og vinterrapsen får 180-185 kg N pr. hektar. I vårbyggen nedharver Anders Zeltagrauds gødningen med Horsch Airseeder, hvor der køres med en ren N-gødning samt en NP-gødning.\nTil gengæld er input af vækstregulering og svampemidler højere end i Danmark.\nRug vækstreguleres altid tre gange\n"Jeg vækstregulerer rugen med 1,5 liter CCC, 0,6 liter Medax Top og 0,2 liter Cerone pr. hektar. I vinterhveden kører jeg med 1,0 liter CCC og 0,6 liter Medax Top," fortæller Anders Zeltagrauds.\nHan tilføjer, at han endnu ikke har lagt en fast strategi i vinterrapsen, men at han eventuelt vil køre med 0,5 liter Caryx pr. hektar på de marker, hvor rapsen er kraftigst.\nFire svampesprøjtninger i hveden\n"Som udgangspunkt har jeg planlagt fire svampesprøjtninger i vinterhveden. Ligesom jeg har planlagt at iblande ukrudsmidler ved den første sprøjtning," siger Anders Zeltagrauds.\nHan tilføjer, at første og anden svampesprøjtning eventuelt slås sammen. Dosis ligger til gengæld ikke fast. Det afgøres af vejret, og af virkningen af de enkelte sprøjtninger. I Letland er det lovligt at bruge SDHI-midler, som for eksempel Adexar, der ikke er godkendt i Danmark.\nPlanen er, at vinterrapsen skal klare sig med en svampesprøjtning under blomstring.\nI rugen køres der med 0,25 liter Orius og 0,25 liter Bumper pr. hektar omkring vækststadie 32. Senere følges der op med 0,4 liter Adexar pr. hektar i vækststadie 49-51.\nMarkplan og normalt udbytteniveau:\n1.000 hektar vinterhvede, 60-65 hkg pr. hektar\n300 hektar vinterraps, 30-35 hkg pr. hektar\n150 hektar rug, 80-90 hkg pr. hektar\n450 hektar vårbyg, 55-60 hkg


Fritidshus - 5610 Assens - Hulvejen 5, Sandager Næs\nCharmerende fritidshus ved Emtekær Nor\nStråtækt bindingsværksidyl omgivet af natur\nDrømmer du om et charmerende fristed omgivet at billedskøn natur? Så skal du se nærmere på dette stemningsfulde fritidshus, der emmer af original atmosfære og ligger ved de fredede naturarealer omkring Emtekær Nor. Her har du høj himmel og en pragtfuld udsigt til de bølgende strandenge, som er hjemsted for et rigt og varieret dyre- og fugleliv, og området inviterer til lange gåture i det fri, mens ejendommen er det ideelle sted at koble helt af fra hverdagens stress og jag.\nDet lille bondehus daterer sig tilbage til år 1831, og bondehusvinduer, bindingsværk samt stråtag toppet af kragetræ giver huset en helt særlig, autentisk atmosfære. Husets 64 m2 fordeler sig på ét plan, der byder på mange originale detaljer, men som også kan trænge til en opdatering hist og her. Boligen rummer et soveværelse, et badeværelse, en entré med tilstødende værksted, et køkken samt to stuer en suite, hvoraf den ene har brændeovn. Med til ejendommen hører også et anneks med brændeovn, og her er der også mange muligheder for at indrette og istandsætte efter egen smag.\nGrundens 2.832 m2 er anlagt som en naturgrund med gamle, frodige træer, og her har du en skøn oase, hvor du kan nyde de afslappede ferie- og fridage under åben himmel kun forstyrret af fuglenes sang. Og holder du af at kigge på fugle, så er Natura 2000-området omkring noret et rent slaraffenland, for her kan du fange et væld af sjældne arter i linsen.\nBegiver du dig på vandring gennem det pragtfulde landskab, kan du også støde på en rig, sjælden og mangeartet fauna. Der er kort afstand til et slæbested til en båd, og området er ideelt til lystfiskeri. Det rene, klare badevand kan du nyde ved Sandager Næs Strand, hvor campingpladsen også byder på iskiosk, café og købmand med de basale varer. Køreturen til Assens tager kun ti minutter, og du kan være i Odense eller Fredericia på en halv time.\nGrundareal 2.832 m2\nAfventer nærmere oplysninger fra sælger\nHulvejen 5, Sandager Næs, Assens


▷ Bestil Vinkelsliber 2400W – 599 kr.\nVinkelsliber fra Fixtec med 2400W. (Læs mere)\nNavn: Vinkelsliber 2400W\nFlere online outlets udlover på nuværende tidspunkt et bredt udvalg af metoder til levering. Det mest almindelige er for øjeblikket levering til en pakkeshop, som gør at du kan hente de nyindkøbte varer når det passer ind i din kalender. Den er jo i høj grad uproblematisk, samt mange gange tilmed den prisbilligste leveringsmanér ved køb af Vinkelsliber 2400W.\nDu kan derudover overveje at vælge levering til din bopæl eller til dit arbejde. Fragtformen er til tider en kende mere pebret, men ligeledes super problemfri. Den mest prisbevidste fragtløsning er dog at hente varerne selv, men det nødvendiggør at du lever i nærheden af internet firmaets arbejdslager.\nLeveringstiden på Vinkelsliber kan i nogle tilfælde være virkelig aktuel såfremt man mangler produktet inden for kort tid, så derfor er det fuldt ud vigtigt at man dobbelttjekker den estimerede leveringstid ved det relevante produkt.\nEn hel del forretninger på nettet stiller garanti om dag-til-dag fragt på deres primære produkter, eksempelvis Vinkelsliber 2400W, men som ikke desto mindre er afhængig af at bestillingen fuldbyrdes før et fast klokkeslæt, så at de har mulighed for at nå at få produkterne fikset inden personalet har fyraften.\nIndtil flere online webshops præsterer fragt uden omkostninger, men ofte gælder det kun hvis der erhverves for en præcis sum. Derudover burde du vælge den mindst kostelige mulighed for fragt, som tit – om man opholder sig i Næstved, Aabenraa eller Ribe – vil være at få fragtmanden til at køre varerne til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være meget uproblematisk for almindelige dødelige at finde de bedste priser i blandt flere online forhandlere, og af den grund har adskillige e-handler set sig tvunget til at nedsætte salgspriserne på deres varer – til drenge og piger, og tillige også til herrer og damer – markant, og endda nogle gange sikre levering uden betaling.\nDog kan det ikke desto mindre blive udbytterigt at se nærmere på indtil flere internet selskaber efter tilbud på Vinkelsliber 2400W før du køber, så man er velinformeret til at få den mest betalelige pris.\nDu må imidlertid huske på, at hvis en butik på nettet udlover produkter for en salgspris som er uhørt tiltalende, så kunne det ofte være en varsel om en svindel online shop. Bestillinger med betalingskort er ikke desto mindre dækket ind under et regulativ, hvilket forsvarer os imod uærlige online forhandlere.\nVi tilråder køb med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ bør du bruge en afbetalingsordning fra for eksempel ViaBill, for så vidt du vil afbetale beløbet over et længere tidsrum.\nForud for at nogen bestiller hos en e-shop kunne de i og for sig tyde netshoppens handelsvilkår, men det er tit et omfattende arbejde.\nAlternativet kunne måske være at undersøge hvorvidt internet firmaet er medlem af e-mærket, hvilket bør være et kendetegn for at internet firmaet respekterer de opstillede regler, udover at e-forretningen jævnligt gennemses af eksperter som mestrer bestemmelserne på området. Derudover giver det dig chance for support, hvis du bliver udsat for dilemmaer som følge af din handel.\nTilsvarende er det anbefalelsesværdigt at man er hensynstagende til de mest centrale bestemmelser der er gældende for handlen, til eksempel hvilken ombytningsrettighed online forhandleren tilbyder. Derfor er det ydermere essesentielt, at man permanent beholder ens kvittering på e-mail, så man en anden gang vil kunne påvise sin ordre af Vinkelsliber 2400W, om du efterspørger produkter til en herre eller dame.\nTrustpilot genererer nogenlunde pålidelige løsninger til at læse flere aktuelle konsumenters vurderinger og derved går vi ind for, at du beser internet firmaets ratings af Vinkelsliber 2400W forud for at du shopper.\nFacebook frembyder også aldeles uafhængige metoder til at få en idé om internet forretningens kundefokus. Tilmed ses endda internet forhandlere som giver kunderne mulighed for at ytre en omtale af ordreforløbet, hvilket tillige må benyttes til at afveje tilfredsheden hos kunderne.\nWebsitet er finansieret af reklameindtægter. Vi har faste samarbejder med flere online firmaer idet vi promoverer butikkernes varer, og modtager betaling om de besøgende vi sender videre gennemfører et køb.\nFakta vedrørende produkter og shops på nettet i Danmark opretholdes løbende, men der tages ikke ansvar for reguleringer der potentielt er foretaget efter at vi sidst opdaterede hjemmesidens informationer.


Sverige vil kræve uddannelse af fiskere\nFor at fiske i den marine naturpark ”Kosterhavets Nationalpark” i Sverige kræves fra 1. Juli i år ”kørekort”. I hvert fald skal de fiskere, primært re\nFor at fiske i den marine naturpark ”Kosterhavets Nationalpark” i Sverige kræves fra 1. Juli i år ”kørekort”. I hvert fald skal de fiskere, primært rejefiskere, der fisker i området, på skolebænken for at blive uddannet til fiskeri inden for parkens afgrænsning. Og interessen for at komme på skolebænken er stor, fortæller Martin Rydgren, Havs- och Vattenmyndigheten.\n- Stort set alle som berøres af forandringen er positive, og de fleste fiskere har allerede meldt sig til den nye uddannelse, siger Martin Rydgren.\nForslaget gælder for trawlfiskeri efter rejer nord for 58 31,50 N i Natura 2000 området, Kosterfjorden-Väderöfjorden. Nationalparken blev udpeget i 2009, og det har i alle årene været tilladt at fiske med trawl i dele af området.\nOmkring 30 fiskefartøjer, primært fra Strömstäd, driver fiskeri i området, hvor der fanges op mod 200 tons dybhavsrejer årligt. Nærheden til land gør, at fiskeriet kan foregå med foregå med små fartøjer, og i bemærkningerne til ændringerne står, at ” småskala kystfiskeriet anses for at være en vigtig del af lokal samfundene både for kystkommunerne men også på nationalt niveau”.


Mac iOS Transfer - Overfør filer mellem Mac og iOS-enheder\nIOS Overførsel til Mac\nBrugeranmeldelse (1) Gå til Win ->\nOverfør filer fra iOS-enheder til Mac\nOverfør filer mellem iPhone / iPad / iPod\nUnderstøtt den nyeste iOS 13 og alle iOS-enheder inklusive iPhone 11 Pro Max / 11 Pro / 11, iPhone XS / XS Max, iPhone XR / X, iPhone 8 / 8 Plus, iPhone 7 / 7 Plus, iPhone 6s / 6s Plus, iPhone 6 / 6 Plus, iPhone 5s / 5c / 5 / 4s, iPad Pro, iPad Air / 4 / mini 2 og iPod Touch\nIPhone overførsel software er hurtig, enkel og praktisk\niOS Transfer til Mac er den bedste Mac iOS-overførselssoftware mellem iPhone / iPad / iPod og Mac. Du kan overføre filer som fotos fra din iPhone til Mac og importere musik fra Mac til iPhone. Og det kan også synkronisere filer til iTunes og sikkerhedskopiere SMS-beskeder / Kontakter til din Mac. Derudover kan Mac iOS Transfer overføre filer i batcher, så både tid og rum gemmes.\nDe filer, du kan overføre, inkluderer musik, video, billeder, tv-shows, kontakter, stemmememor, e-bøger, PDF, kamerarulle, ringetone, Podcast, iTunes, SMS og så videre. Du kan overføre filer mellem iPhone 11 Pro Max / 11 Pro / 11, iPhone XS / XS Max, iPhone XR / X, iPhone 8 / 8 Plus, iPhone 7 / 7 Plus, iPhone 6s / 6s Plus, iPhone 6 / 6 Plus, iPhone iPhone 5S / 5C / 5, iPad Air / mini 2 / 4 enheder på Mac.\nOverfør filer mellem iOS-enheden og Mac\niOS Transfer til Mac kan nemt overføre filer som musik / fotos / videoer fra Mac til iPhone, samt overføre medier og tekstfiler fra iPhone / iPad / iPod til Mac. Med denne avancerede Mac iOS Transfer-software kan du nemt overføre video fra iPad til Mac, eksportere fotos fra iPhone til Mac og gemme musik fra iPod til Mac.\nOverfør filer til Mac / iTunes\nIOS Transfer til Mac giver dig mulighed for at synkronisere din iOS-enhed (f.eks. iPhone 11 / iPod Touch) med iTunes, som f.eks. eksportmediefiler og musikafspilningslister til iTunes-biblioteket til sikkerhedskopier. Og til fotoalbum kan du sikkerhedskopiere dem til din Mac. Derudover kan iOS Transfer for Mac nemt administrere dine fotos på iPhone ved at oprette fotoalbum og administrere sangene ved at tilføje dem til forskellige afspilningslister.\nDu skal ikke bekymre dig mere for at miste kontakter. Dette Mac iOS-overførselsværktøj kan hjælpe dig med at sikkerhedskopiere dine iPhone-tekstbeskeder og kontakter til din Mac. Du kan gendanne kontakterne, når som helst, du ønsker, samt redigere / slette kontakter og SMS, du ikke vil gemme.\niOS Transfer til Mac kunne også hurtigt overføre filer på en iOS-enhed til en anden. Så hvis du ejede en iPhone 5 og købte en helt ny iPad Air, kan alle mediefiler (f.eks. Video, musik) og kontakter overføres fra din iPhone til iPad. Filer, som du kan overføre mellem forskellige iOS-enheder, omfatter videoer, lyd, fotos, eBøger, kontakter, afspilningslister og album.\nPraktisk og sikker software\niOS Transfer til Mac har en brugervenlig grænseflade. Dette Mac-overførselsværktøj er meget let og sikkert at bruge. iOS Transfer til Mac er kompatibel med alle iOS-enheder inklusive de nyeste iOS 13 enheder (iPhone 11 Pro Max / 11 Pro / 11, iPhone XS / XS Max, iPhone XR / X, iPhone 8 / 8 Plus, iPhone 7 / 7 Plus) , iPhone 6s / 6s Plus / 6 / 6 Plus, iPhone 5s / 5c / 5 / 4s, iPad Pro, iPad Air / mini 2 / mini / 4, iPod touch osv.\nJeg kan sikkerhedskopiere mine billeder, som formidler min hukommelse til min Mac, det er så sødt. Jeg kan også overføre mine yndlingsvideoer på Mac til min enhed. Det er så spændende. -Lastbil\nOverførselshastigheden er fantastisk, og filerne overføres i god kvalitet. -Paul


Lukas Graham tjener millioner!\n00:24 - 10. mar 2016\nLukas Graham har indtaget alverdens hitlister.\nIkke siden Aquas ’Barbie Girl’ har en dansk popsang ligget nummer et på alverdens hitlister.\nLukas Graham er blevet streamet millioner af gange, og gruppen har indtaget førstepladsen i lande som Irland, England og Australien, og i denne uge strøg Lukas Graham til top på de amerikanske hitlister, foran Rihanna, Adele og Coldplay\nDeres monsterhit ’7 Years’ -blev skrevet til minde om forsangeren Lukas Forchhammers irske far, Eugene Graham, der døde i 2012.\n»Det hele er bygget på så mange, vilde sammentræf. Hvis min far således stadig var i live, ville jeg sikkert bare være en singlefyr, der jagtede damer. Hans død fik mig til at stoppe op og indse, at der er langt vigtigere ting her i tilværelsen - så som at være en god far, når den tid engang kommer. Min far var en fantastisk mand,« fortæller Lukas Forchhammer.


1. - Rædselsnatten\n2. - Mellem tvende troner\n3. - I korpsets rækker\n4. - Det gyldne spir\n5. - Fortæret af ilden\n6. - Matrosen\n7. - Overladt i fandens vold\nFull disclosure: Undertegnede er lærer i den danske folkeskole. Jeg underviser blandt andet i dansk og historie. Jeg er også rimeligt glad for black metal. Så jeg er på forhånd hooked, når et band smider et maleri af C.A. Lorentzen på forsiden af pladen. Især når det er 'Den Rædsomste Nat' fra 1807. Ikke nok med at det er et flot maleri, så er det også et meget interessant maleri.\nDet er nemlig fremstillet i guldalderen, som dækker omtrent første halvdel af det nittende århundrede og generelt har et lidt kedeligt i ry i progressive kredse, da man havde et stort fokus på at fremstille landet, kongen, Gud og naturen så favorabelt som muligt.\nLorentzen skiller sig ud her ved at fremvise det britiske terrorbombardement af København kort forinden. Han bruger romatikkens redskaber til at præsentere virkeligheden og gruen på en måde, vi ellers først skulle se udbredt langt senere, under det, der kaldes det moderne gennembrud.\nFor at det ikke skal være nok, så synger Ildskær kraftedeme på dansk, som vi tidligere har efterspurgt. Og det endda på 1807-dansk, med alt hvad det medfører af dobbelte a’er og j’er strøet med løs hånd. Flere steder på pladen bruger Aalborg-duoen derudover også tekststykker skrevet af så store berømtheder som Christian Winther, Jens Baggesen og Nikolai Frederik Severin Grundtvig.\nNå ja, og så for lige at sætte en stor fed streg under Ildskærs kulturelle kapital er introen til pladen en genfortolkning af Carl Nielsens salme ‘Tunge Mørke Natteskyer’.\nBut does it bang?\nSå har vi ligesom fået etableret, at Ildskær er dannede mennesker og sigter efter at gøre folk opmærksomme på det. Det er meget fint. Der findes dog ganske mange eksempler på kunstværker, der burde være enormt kloge, men rammer helt uden for skiven.\nDerfor ifører vi os hammen af en hypotetisk black metal-udgave af lagerforvalter Peter Rindal, og spørger, omformuleret til vore dages sprog: Does it bang?\nOg ja, det gør den. Men ikke helt fra starten. Man kan sige, at Garðarsson og Skóggangr har fuldstændig styr på, hvordan man spiller black metal. Med produktionens skrabede lyd, de støvede tremoloriffs og den fæle vokal er vi i helt traditionelt andenbølge-territorium og det på en ganske fornuftig vis. Indflydelsen fra Darkthrone er til at tage og føle på, ‘Rædselsnatten’ minder for eksempel ganske meget om den berygtede ‘As Flittermice as Satans Spys’. Det er fint. Hvis Ildskær havde eksisteret i starten af halvfemserne, havde intet stået i vejen for, at de skulle kunne blive lige så store som rosset fra nord. Man kan spørge sig selv, om det er nok at lyde som de norske pionerer i 2020, men det vil det sikkert være for nogle.\nHeldigvis stopper Ildskær ikke der, men presser fremad med mere moderne sensibilitet, og det kommer dem til gavn.\nFra ‘Fortæret af Ilden’ og fremad viser duoen kunstneriske tænder. Her eksperimenteres i højere grad med melodiøsitet, temposkift og variationer over epik og melankoli. ‘Fortæret af Ilden’ er indet mindre end et pissegodt track, der demonstrerer, at Ildskær kan andet og mere end at sidde på knæ ved Darkthrones alter. Strejfet af marchtrommer, der gentages i albumafslutteren ‘Overladt i Fandens Vold’, spiller perfekt ind i pladens tema og giver lyden et militaristisk touch, der passer godt til al den ballade med skibe, kanoner og granater.\nSå ja – 'Den Rædsomste Nat' banger. Især til sidst. Ildskær har produceret en fremragende debutskive, der ville havde fået en masse opmærksomhed i starten af halvfemserne. Og på grund af det moderne tilsnit på anden halvdel og det gevaldigt gennemførte koncept bør den også få det nu. Der er dog plads til forbedring. For selvom vi alle elsker Darkthrone, så har selv de lagt den lyd bag sig og udviklet sig. Det kunne Ildskær også med fordel gøre, som de lægger an til på pladens bedste del.\nHov, fik jeg nævnt, at teksterne rimer?


En tekst eksisterer kun når den bliver læst – Subjektiveringer\nEn tekst eksisterer kun når den bliver læst\nSom Kasper Tidemann pusher det, så “er vi intet uden hinanden“. Alt hvad vi foretager os er nytteløst, indtil det gør indtryk på et andet menneske.\nLivet er lidt af en ørkenvandring, lige indtil den dag hvor man får bare en smule igen. Skal man give kun for at få igen? Og hvad så med de dage hvor man føler, at ens ROI (return on investment) er for lav? Hvis man fylder hovedet med den slags spekulationer, er man ikke klar til at sætte pris på at modtage. Giv fordi du kan – fordi du ved, at der skal mange positive til at ophæve en negativ. Giv noget der har ægte værdi; noget man ikke kan sætte en pris i kroner og øre på. Du ved bedst selv, hvad du har at dele ud af. Jeg kan godt lide at lytte, reflektere og vende ting til noget positivt – eller i det mindste til noget konstruktivt. Jeg skal være virkelig presset, hvis ikke du får et smil med på vejen, når din krydser min. Det lyder som ligegyldige ting, men i min hverdag kan jeg godt lide at tro, at det gør en forskel.\nI dag blev jeg inviteret til at få et eksklusivt og betroet indblik i et andet menneskes liv. Et menneske der betyder ubeskriveligt meget for mig. Om invitationen kom som et svar på alle de indirekte ting jeg giver, ved jeg ikke, og det er for så vidt også ligegyldigt. Det vigtige er, at det har givet mig en masse; ny energi, ny inspiration, nyt perspektiv på vores indbyrdes og alle andre relationer. Jeg sætter ukvantificerbart stor pris på det – min ROI er gennem taget! Mit nyvundne overskud skal gen-investeres så snart som muligt: Fokus på den ægte værdi i relationen – opmærksomhed på det vigtige.\nMen nok økonomi-snak. Alle skal vide, at jeg elsker dem for den de er, og at jeg altid vil være der, når det er vigtigst. Der må ikke eksistere tvivl om, at når jeg opfatter din invitation, er jeg der med det samme med krop og sjæl. Det lyder corny, fordi folk siger det i flæng, derfor er det endnu vigtigere at leve op til løftet. Det må ikke bare være endnu et sæt gennemtærskede floskler.\nI de sene aftentimer deler jeg ting med dig gennem internettet. Jeg har en tåbelig tiltro til, at den tid jeg lægger i det, en dag vil vise sig at være givet godt ud. En tekst eksisterer kun når den bliver læst – når den gør flygtigt eller permanent indtryk på et menneske. Hvilket indtryk vil du efterlade?\nUdgivet i 10. september 2012 Forfatter ChristianKategorier Dansk, Fortid & AnekdoterTags blog, filosofi, kærlighed, liv, relation, tanker\nEn tanke om “En tekst eksisterer kun når den bliver læst”\n11. september 2012 kl. 00:14\nWrote a bit about my life-philosophy on the blog (dansih text): http://t.co/P53kBJK5\nForrige Forrige indlæg: Schøt Happens\nNæste Næste indlæg: Kursusforberedelse