Skat.dk: Selvstændig erhvervsdrivende - virksomhedsordningen - rentabilitet - opsparet overskud\n10 Jan 2005 13:00\n22. afdeling, B-3788-01\nVirksomhedsordningen, overskud, beskatningstidspunkt, rentabilitet\nSkatteyderen påstod, at hun drev selvstændig erhvervsvirksomhed med fåreavl, udlejning af minilæsser og åledrift.\nPå baggrund af en skønserklæring fandt landsretten, at driften af ejendommen bedømt ud fra en teknisk/landbrugsfaglig målestok ikke kunne betegnes som sædvanlig og forsvarlig og tilsigtede at opnå et rimeligt driftsresultat. Landsretten fandt heller ikke, at der havde været udsigt til, at driften, selv efter en længere årrække, kunne blive overskudsgivende.\nEndvidere spørgsmål om beskatningstidspunktet for opsparet overskud i virksomhedsordningen.\nVirksomhedsskatteloven § 15, stk. 1\nLigningsvejledningen 2004 -4 E.A.1.2.3.1\n(advokat Finn Christiansen)\n(Kammeradvokaten v/advokat Carsten Madsen)\nNiels Boesen, Lone Kerrn-Jespersen og Hasseris Olesen (kst.)\nPræsentation af sagen og parternes påstande\nDenne sag, der er anlagt den 20. december 2001, drejer sig om, hvorvidt sagsøgeren, A, har drevet sin landbrugsejendom erhvervsmæssigt med den følge, at hun er berettiget til fradrag for underskud ved driften og ikke skal efterbeskattes af midler henlagt til investeringsfond. Der er endvidere spørgsmål om beskatningstidspunktet for opsparet overskud i virksomhedsordningen.\nA har nedlagt påstand om, at Landsskatterettens kendelse af 25. september 2001 i sagen (2-7-1889-0273) ophæves med den virkning, at sagsøgerens indkomst ikke forhøjes med de i kendelsen anførte beløb for indkomstårene 1988, 1990 og 1993.\nLandsskatterettens kendelse er sålydende:\nKlagen vedrører opgørelsen af indkomsten på følgende punkter\nUnderskud ved selvstændig virksomhed med fåreavl, udlejning af minilæsser og åledrift ikke godkendt, da virksomheden skattemæssigt ikke er anset for erhvervsmæssigt drevet\nOpsparet overskud overføres til personlig indkomst, jf. Virksomhedsloven § 15 b, stk. 1\nEfterbeskatning af henlagt investeringsfond, uberettiget frigivet i 1993\nRenter 5 % for årene 1990-1993 (20 %)\nRenter 5 % for årene 1988-1993 (30 %)\nSkatteankenævnet har anset åledrift og fårehold for en virksomhed, som ikke kan deles op i 2 virksomheder. Endvidere er udlejning af minilæsser ikke anset for en naturlig drift i forbindelse med fåreavl.\nSkatteankenævnet har under henvisning til Højesteretsdom af 15/4-1994 samt Vestre Landsrets dom af 7/3-1996 ikke anset virksomheden for drevet erhvervsmæssigt, da det på grundlag af de foreliggende oplysninger ikke kan antages, at driften efter en længere årrække vil kunne blive overskudsgivende efter driftsmæssige afskrivninger, hvorfor der ikke er godkendt fradrag for underskud ved virksomheden, jf. Statsskatteloven § 6, litra a.\nI konsekvens heraf er frigivelse af investeringsfondsmidler i 1988 og 1990 til anskaffelse af minilæsser i 1993 efterbeskattet i medfør af investeringsfondsloven § 10a.\nDa ikke-erhvervsmæssig virksomhed ikke kan komme ind under Virksomhedsskatteloven, jf. § 1, stk. 1, er opsparet overskud i medfør af § 15 b, stk. 2 overført til beskatning i indkomståret 1993, da det sidste år, der er godkendt anvendelse af virksomhedsskatteloven, er 1992.\nKlagerens advokat har påstået det selvangivne underskud godkendt og ophævelse af de foretagne korrektioner vedr. virksomhedsordning og investeringsfondshenlæggelser.\nKlagerens advokat har vedrørende de faktiske forhold oplyst:\n"I 1970 lejede As ægtefælle, B, grusgraven, der var beliggende på den ejendom, som A senere købte. Ejendommen var ejet af JR. Der blev betalt vederlag for grusgraven på den måde, at der blev erlagt et aftalt beløb pr. m3 råstof, der blev bragt ud af grusgraven. På dette tidspunkt drev A og B en vognmandsforretning i ....\nI 1976 købte A ejendommen af JR. Der blev indvundet grus frem til 1980. Bygningen var ikke nogen attraktiv bolig på købstidspunktet. Derfor måtte familien modernisere den for 130.000 kr. efter købet, og i 1979 - 1980 blev den ombygget for yderligere ca. 100.000 kr.\nI 1983/84 stoppede råstofindvindingen, og ejendomsværdien faldt fra kr. 700.000 til kr. 530.000.\nA startede sin virksomhed fra ejendommen i 1986/87, og hun har fået godkendt de underskud, der har været konstateret i de efterfølgende år. På intet tidspunkt har man diskuteret fradragsretten af As virksomhed. Dette skete først i forbindelse med selvangivelse for 1994, hvor skattevæsenet kunne konstatere, at A havde afviklet sin del af H1, som hun som anden del af sin virksomhed havde andel i. Straks derefter nægtede kommunen uden forudgående varsel A fradragsret for det konstaterede driftsunderskud.\nMin klients ejendom er ikke frit omsættelig og kan ikke anvendes til et hvilket som helst formål. Ejendommen er i medfør af landbrugslovens § 2 underlagt landbrugspligt. Dette betyder, at landbrugspligten skal opfyldes.\nI september 1970 blev ejendommen i forbindelse med ansøgning om råstofindvinding pålagt en deklaration, hvor det i § 4 anføres: "Indtil arealerne tages i brug til gravning, materialeaflægning eller lignende, skal de så vidt muligt anvendes jordbrugsmæssigt og efterhånden som gravningen ophører, skal arealerne på ny indtages til jordbrugsmæssig anvendelse, for så vidt dette er muligt."\nFor at understrege, at man håndhæver landbrugspligten på ejendommen, fremgår det af deklarationens § 7, at "For så vidt arealet ikke efter gravningens ophør kan anvendes til landbrugsmæssige formål, skal det tilplantes efter en af statens tilsynsførende med de private skove i samarbejde med fredningsplanudvalget godkendt beplantningsplan."\nDenne udtalelse viser, at ejeren af ejendommen skal strække sig videst muligt for at opretholde en landbrugsmæssig drift.\nDette medfører, at skatteyderen bliver rådgivet til at anvende arealerne til fåredrift, og i 1986 godkendte Jordbrugsdirektoratet, at hun anskaffede yderligere 2 ha landbrugsjord, som skulle anvendes til fåreholdet.\nI forbindelse med råstofindvindingen, der også fandt sted under vandspejlet, opstod der en større sødannelse på ejendommen, der fortsat var underlagt landbrugspligt.\nFor at udnytte arealet erhvervsmæssigt blev A rådet til at iværksætte en ålebedrift. Der blev indkøbt ål for kr. 45.750, som blev sat ud i søen. Udsætningen skete i nært samarbejde med Dansk Aqua Kultur."\nUnder henvisning til ovenstående har klagerens advokat principalt nedlagt påstand om, at driften af ejendommen - allerede som følge af servitutpålægget - må anses for erhvervsmæssig.\nSubsidiært er nedlagt påstand om, at efterbeskatning af opsparede midler først sker i 1994.\nUnder sagens behandling for Landsskatteretten er klageren opfordret til i medfør af Skattestyrelseslovens § 30 at begære syn og skøn udmeldt efter retsplejelovens § 343, og sagen har efterfølgende været forhandlet med klageren og dennes advokat og revisor på Landsskatterettens kontor.\nSkønserklæringen, der er afgivet af lektor Mogens Lund den 10. august 1999 er sålydende:\nA: Vedrørende erhvervsmæssige forhold.\nSkønsmanden anmodes om at give en generel beskrivelse af skønsrekvirentens erhvervsaktiviteter i 1993, i hvilken forbindelse der udbedes en udførlig og specificeret beskrivelse af den erhvervsmæssige del af rekvirentens ejendom med tilhørende bygninger, arealer og rekvirentens øvrige erhvervsaktiver.\nSkønsrekvirenten købte i 1976 ejendommen beliggende .... Den blev overtaget fra JR til en kontantpris på 360.000 kr. Baggrunden for ejendomskøbet var, at JR ikke ville leje ud til andre efter, at hans søn, som boede på ejendommen, havde købt eget hus. Samtidig ville skønsrekvirenten og dennes ægtefælle gerne bo på stedet og dermed få mere plads, idet de tidligere boede i et meget lille hus. Desuden var skønsrekvirenten og dennes ægtefælle allerede på købstidspunktet godt i gang med at grave grus på ejendommen. Denne grusgravning var blevet påbegyndt i 1970 og ophørte igen i midten af firserne, ...\nTil ... hører formentlig i alt 5,3 ha, ... Efter skønsrekvirentens opfattelse må hele dette areal karakteriseres som grusgravjord, idet der har været gravet grus på omkring 85 pct. af arealet. Jorden er ifølge det oplyste næsten rent grus, selv om overfladejorden er blevet lagt ovenpå igen efter endt grusgravning, som krævet i indvindingstilladelsen. Samtidig med udlægningen af overfladejorden blev der lavet noget planeringsarbejde, og senere er der blevet lavet nogle terrasser op til ejendommens faste bygninger.\nDesuden er der et eng- og moseareal på lidt over to hektar, som formentlig blev købt i 1986 af skønsrekvirentens far og er beliggende i en afstand på ca. 1.100 meter fra ... Dette eng- og moseareal blev i de to første år efter købet dyrket med korn af en anden landmand, men anvendes nu udelukkende til afgræsning af får . ...\nEfter ophøret med grusgravning på ejendommen i midten af firserne blev der startet med ål og får. På det tidspunkt blev alternative anvendelser af arealet ikke nærmere undersøgt, men det er senere blevet oplyst overfor skønsrekvirenten, at det ville koste 700.000 kr. at plante hele arealet på ... til med træer.\nStørrelsen af den til ejendommen hørende sø blev af skønsrekvirenten vurderet til at være på knap syv tønder land. Søens dybde varierer mellem fire og seks meter som følge af de store sten, der ifølge det oplyste ligger nede på bunden . ...\nSelv om søen ikke har noget til- og fraløb, blev vandkvaliteten for mange år siden vurderet som meget fin af Amtet . ...\nDer blev først startet med at sætte ørreder ud, idet planen var at lave en "Put and Take" sø. Det har antageligt været i midten af firserne - nogenlunde samtidig med udgravningen af søen. På dette tidspunkt var der også allerede aborrer i søen. Imidlertid kunne fiskene ikke fanges på grund af alt for meget plantevækst. Derfor tog skønsrekvirenten kontakt til Dansk Aquakultur, idet søen efterhånden var blevet totalt tilgroet med planter. Skønsrekvirenten overvejede at sætte kinesiske græskarper ud i søen, men kontaktpersonen i Dansk Aquakultur mente, at der godt kunne sættes ål ud, fordi der var så meget ålegræs i søen. Samtidig forurener græskarper meget. Ud fra de beregninger, skønsrekvirenten gennemførte dengang, var der mulighed for at få 5.-600.000 kr. ud af en åleproduktion i søen. Skønsrekvirentens revisor oplyste i den forbindelse, at ålene til udsætning er blevet købt for en erstatning, som skønsrekvirenten fik for en dårlig ryg. Investeringen skulle derfor ses som en slags livsforsikring. Revisoren oplyste endvidere, at fiskeinvesteringerne først er kommet med i regnskaberne fra og med 1986. Bortset fra købet af ynglen, har der ikke været andre investeringer i åleproduktionen.\nIfølge skønsrekvirenten blev det første åleyngel udsat i søen i 1985. Det var sætteål. Ifølge skønsrekvirentens revisor blev der i 1986 udsat yngel for 35.251 kr., i 1987 for 10.000 kr. og i 1989 for endnu 10.000 kr. Alle disse beløb er incl. moms. ...\nDer har antagelig været i alt to erhvervsfiskere, som har forsøgt at fange ål i søen . ... Ud fra den snak skønsrekvirenten har haft med fiskerne, er det hendes opfattelse, at der ikke fanges noget på grund af de store sten i søen, som betyder, at ruserne ikke kan komme ned og blive lagt ordentligt . ...\nSkønsrekvirenten havde ingen uddannelsesmæssig baggrund for at starte med åleopdræt, men hun kendte en smule til det bl.a. gennem sin far, der stangede ål. Skønsrekvirenten har endvidere læst en bog om åleopdræt i bassiner, ligesom hun er medlem af og får månedsbladet fra Dansk Ferskvandsfiskeriforening . ...\nDer gennemføres ingen fodring, ligesom der heller ikke er noget pasningsarbejde forbundet med åleproduktionen. Egentlige sygdomsproblemer i åleopdrættet eller mange døde ål har der aldrig været registreret.\nIfølge skønsrekvirentens revisor er der solgt for 780 kr. ål i 1988, som sikkert er betalt af den ene af fiskerne. Ellers er der formentlig aldrig blevet solgt ål fra søen, selv om der har gået rygter om det modsatte. Skønsrekvirenten forventer ikke længere at få noget som helst ud af al det åleyngel, som hun har sat ud i søen. Investeringen kan efter hendes mening derfor nu godt fuldstændig afskrives . ...\nMaskinparken på ejendommen omfattede ved syns- og skønsforretningens gennemførelse en trailer og minilæsser (Mini-loader). Traileren blev ifølge skønsrekvirentens revisor købt som ny i 1992 til en pris på 24.946,50 kr. ved brug af investeringsfondsmidler. Traileren anvendes til transport af fårene, dels når de skal over på eng- og mosearealet, dels når de skal til slagtning.\nSkønsrekvirentens minilæsser købes som ny i 1993. Den blev sandsynligvis oprindelig købt til en pris på 166.053 kr., men den endelige købspris er ifølge skønsrekvirentens revisor 125.000 kr., excl. moms, ...\nMuligheden for at benytte investeringsfondsmidler var efter både skønsrekvirentens og dennes revisors mening et væsentligt motiv for købet af denne minilæsser, idet der ikke var andet at bruge disse midler til; men samtidig påpegede revisoren, at skønsrekvirentens dårlige ryg helt klart var hovedmotivet bag købet, idet den jo ikke blev anskaffet for sjov.\nSelv benytter skønsrekvirenten formentlig især denne minilæsser om vinteren, hvor hun bl.a. skal køre foder ned til fårene. Desuden bruges den i forbindelse med udmugningen i staldene, som sker en gang om året. Udlejningen af minilæsseren startede i 1994, ...\n... I 1998 er minilæsseren blevet lejet ud for 25.000 kr. i alt. Det fremgår endvidere af regnskaberne, at den i 1994 er blevet udlejet for i alt 7.200 kr. og i 1995 for 17.400 kr., excl. moms, mens skønsrekvirenten oplyste, at maskinen har tjent de 125.000 kr. hjem igen. Der har aldrig været nogle større udgifter på minilæsseren, bortset fra lidt service, men nu skal der snart nye dæk på den. Der blev ikke peget på nogle specielle forhold vedrørende ejendommens maskinpark, og dens anvendelse gennem årene.\nDer er ikke modtaget nogen BBR-ejermeddelelse, men på grundlag af ejendomsbesigtigelsen består staldbygningerne på ... af to fåreskure. De to stalde fungerer som løsdriftsstalde med dybstrøelse. Til strøelse modtager skønsrekvirenten overskudshalm, som antagelig ikke koster hende noget særligt . ...\nDen ene fårestald er beliggende oppe nær ved ejendommens faste bygninger. Stalden er blevet selvbygget sidst i halvfjerserne . ...\nDen anden fårestald, som er placeret nede ved søen, er også selvbygget for cirka ti år siden. Den er bygget op af to skibscontainere, ... Containerne har skønsrekvirenten fået gratis, mens der er blevet købt nye blikplader, der ligesom det nye stakit ikke er blevet udgiftsført i regnskabet . ...\nUde på det tilhørende eng- og moseareal er der ligeledes blevet opført et mindre læskur til fårene, som er bygget af genbrugsmaterialer . ...\nDesuden benyttes en gammel carport på ... i landbrugsdriften, som er på i alt 50-60 m2 . ...\nI ejendommens nye garage, som er blevet bygget i 1996, har skønsrekvirenten tit korn og tilskudsfoder stående . ... Derudover anvendes de faste bygninger på ejendommen ... ikke i landbrugsdriften . ...\nIfølge skønsrekvirenten er samtlige investeringer i fårestaldene og i den gamle carport blevet holdt uden for landbrugsregnskaberne. Der har aldrig været benyttet håndværkere til reparation og vedligeholdelse af disse driftsbygninger. Anvendelsen af driftsbygningerne har altid været nogenlunde den samme bortset fra, at den gamle carport tidligere har været benyttet til opbevaring af skønsrekvirentens og dennes ægtefælles entreprenørmaskiner. Fra 1986 og et par år fremefter har skønsrekvirenten desuden haft får og lam gående i denne garage. Der er ingen planer om ændringer i anvendelsen af driftsbygningerne fremover.\nTabel 1. Oversigt over dyreomsætningen og antallet af dyr i skønsrekvirentens fårebesætning\nDet er skønsrekvirenten selv, som står for al pasningsarbejdet forbundet med fårene. Om sommeren er der især tale om tilsyn. Derudover skal der om vinteren fodres morgen og aften. Det tager cirka en time hver gang. Når der kommer et flaskelam, som der har været nogle stykker af, tager det ligeledes meget tid. Omkring læmning bruger skønsrekvirenten noget mere tid på opsyn og eventuelt på fødselshjælp. Den holdte fårerace kan læmme hele året rundt. Moderdyrene læmmer hjemme på ..., og de første fjorten dage efter læmning bliver dyrene lukket inde, for at ræven ikke skal tage lammene.\nAf ekstern bistand i forbindelse med etableringen og gennemførelsen af fåreavlen nævnte skønsrekvirenten, at hun har ringet til dem, hun købte får af og har holdt forskellige fåreblade. Skønsrekvirenten har aldrig været på nogle kurser i fåreavl, men hun er født og vokset op på en alsidig landbrugsejendom med heste, køer og grise. Hun hjalp til derhjemme.\nI fremtiden vil skønsrekvirenten beholde den nuværende besætningsstørrelse i fåreholdet. Dengang skønsrekvirenten havde store sygdomsproblemer i sit fårehold, blev hun frarådet at udvide sin besætning. Fremover håber skønsrekvirenten også, at det vil gå lige så godt som i de sidste fire måneder. Der er aldrig blevet lavet nogle budgetter for landbrugsdriften.\nForuden sin landbrugsdrift har skønsrekvirenten et fuldtids udearbejde i hendes og ægtefællens vognmandsfirma, som er beskæftiget med grusgravning (...). Om vinteren kører hun ud i grusgraven kl. 05.30 om morgenen, kører hjem igen kl. 06.00 for at fodre og kører derefter tilbage i grusgraven. Skal nogle af fårene læmme, kører skønsrekvirenten hjem flere gange om dagen, ellers er hun først hjemme på ejendommen igen kl. 15.30, hvor hun så fodrer. Der bruges ingen fremmed medhjælp i landbrugsdriften. Skønsrekvirentens problemer med sin ryg opstod, da hun faldt af sin hest for tyve år siden. I dag mærker skønsrekvirenten kun noget, når hun tager hårdt fat, hvor hun får problemer med sit venstre ben. I den forbindelse bemærkede skønsrekvirenten samtidig, at havde hun ikke haft dårlig ryg, ville hun heller aldrig have haft sin minilæsser. Skønsrekvirenten anslog, at hun bruger ca. 500 timer om året i sit landbrug.\nB. Vedrørende fåreavlen.\nSkønsmanden anmodes om at oplyse, om rekvirentens ejendom i 1993 ud fra en teknisk landbrugsfaglig bedømmelse blev drevet forsvarligt under en for en ejendom som den pågældende relevant driftsform.\nSpørgsmål 2 bedes besvaret alternativt således forstået, at der dels tages hensyn til den på ejendommen servitutpålagte landbrugspligt sammenholdt med indholdet af skrivelse af 21/6 1971 fra landbrugsministeriet til advokat PB, Kalundborg, dels uden hensyntagen til denne specielle landbrugspligt.\nSkønsmandens besvarelse skal vedrøre den del af rekvirentens ejendom, der ikke er udlagt til beboelse og til sø, som følge af terrænændringer, forårsaget af råstofindvinding.\nDe økonomiske resultater opnået ved gennemførelsen af den samlede landbrugsdrift på skønsrekvirentens ejendom i årene fra 1987 til og med 1998 er på grundlag af bilagene 17-22 vist i tabel 2.\nTabel 2 Oversigt over de realiserede, økonomiske resultater på skønsrekvirentens ejendom i årene 1987-1998\ni hele kroner\nSalg af får\nSalg af ål\nDB i alt\n[For årene 1996-1998 har skønsmanden foretaget en skønsmæssig fordeling af indtægterne fra henholdsvis salg af får og maskinudlejning på baggrund af oplysningerne i regnskaberne, og i 1998 på baggrund af oplysninger modtaget ved skønsforretningen.]\nTabel 4 Overslag over antal døde og andre uspecificerede dyr i skønsrekvirentens fårebesætning i årene 1991-1998\nPå trods af usikkerheden på tallene i tabel 4, kan der næppe herske tvivl om, at der har været mange døde lam og får i skønsrekvirentens besætning i årene fra 1991 til og med 1994. Dette underbygges endvidere af, at der i de pågældende år har været afholdt ekstraordinært store omkostninger på brug af dyrlæge. Dyrlægeudgifterne pr. moderfår er beregnet i tabel 3, hvor det ses, at der i perioden 1991-1994 har varieret mellem 107 kr. i 1993 og 507 kr. i 1991. Selvom der i praksis uden tvivl vil forekomme en relativ stor variation i brugen af dyrlæge i en besætning som skønsrekvirentens, finder skønsmanden det alligevel usædvanligt med så store dyrlægeregninger over en så lang periode; og selv om det er helt naturligt at anvende dyrlæge til problemdyr, må anvendelsen af dyrlæge efter skønsmandens opfattelse dog samtidig afpasses efter den produktionsværdi, som husdyrene repræsenterer. Driftsøkonomisk set bør et får, som skal have dyrlægehjælp til læmningen, som hovedregel udsættes; og det samme må efter skønsmandens opfattelse gælde i et erhvervsmæssigt fårehold, hvor indkøringsperioden er blevet overstået. I skønsrekvirentens fåreavl synes der imidlertid at have været et meget stort misforhold mellem fårenes indtjeningspotentiale og størrelsen af dyrlægeregningerne i alle årene 1991-1994. Det kan i denne sammenhæng ikke helt udelukkes, at skønsrekvirentens generelle interesse for og omsorg for alle slags dyr har haft en ekstraordinær stor indflydelse på omfanget af brug af dyrlæge,\nBortset fra den betydelige anvendelse af dyrlæge har skønsrekvirentens anvendelse af rådgivningsbistand, og hendes faglige forudsætninger for at passe får næppe afveget markant fra det, man ofte vil finde hos andre mindre fåreavlere, ...\nDet samlede dækningsbidrag fra den animalske produktion, der er vist som mellemresultatet "DB, animalsk produktion" i tabel 2, har efter skønsmandens opfattelse generelt ligget på et utilfredsstillende lavt niveau i årene 1987-1994. Udover de allerede nævnte årsager - så som store fordrings- og dyrlægeomkostninger - har også manglende økonomiske tilskud til moderfårene været med til at give utilfredsstillende dækningsbidrag. Efter skønsmandens opfattelse er opnåelse af EU-tilskud til moderfårene en væsentlig forudsætning for at få en rimelig økonomi i et erhvervsmæssigt fårehold, idet tilskuddet typisk vil udgøre mellem 1/4 og 1/3 af det samlede dækningsbidrag i en fåreavl som skønsrekvirentens. Skønsrekvirenten har først ansøgt og fået bevilliget præmierettigheder til hendes fårebesætning i 1998/99, selvom hun formentlig har opfyldt kriterierne for at få sådanne rettigheder og dermed modtage tilskud til fåreavlen siden begyndelsen af halvfemserne. Det væsentligste kriterium er, at der skal være mindst 10 moderfår i besætningen.\nSå vidt skønsmanden kan bedømme, opnår skønsrekvirenten bedre kontrol med de løbende udgifter (stykomkostningerne) i hendes fåreavl i årene efter 1994. Det bør her tillige bemærkes i tabel 2, at bortset fra et mindre beløb i 1995 har åleproduktionen ikke påvirket størrelsen af det opnåede dækningsbidrag fra landbrugsdriften i samtlige år fra 1987 til og med 1998.\nAf tabel 2 ses det, at der fra og med 1994 kommer en betydelig indtægt fra en maskinudlejning. Der er tale om lejeindtægter fra den minilæsser, som skønsrekvirenten anskaffer i 1993 og som i første omgang kun anvendes til foderhåndtering og udmugning i fåreproduktionen. Efter skønsmandens opfattelse er det meget usædvanligt at have egen minilæsser på en ejendom med en størrelse og driftsform som skønsrekvirentens . ...\nDen primære begrundelse for købet af minilæsseren var skønsrekvirentens dårlige ryg, mens en anden begrundelse var muligheden for at benytte henlagte investeringsfondsmidler. Skønsrekvirenten må antages at have nedsat fysisk arbejdsevne som følge af hendes dårlige ryg. Driftsøkonomisk set er det imidlertid spørgsmålet, om de tunge opgaver i fåreavlen ikke kunne være løst på en billigere og mere sædvanlig måde. Det kunne eksempelvis være sket ved at benytte den anskaffede trailer til fodertransport og få nabohjælp eller assistance fra en maskinstation til udmugningen i fårestaldene den ene gang om året.\nUanset anvendelsen af investeringsfondsmidler kan omkostningerne forbundet med anskaffelsen af en minilæsser til cirka 125.000 kr. (netto) næppe dækkes ind af indtjeningen i et fårehold som skønsrekvirentens.\nUanset usikkerheden på størrelsen og fordelingen af indtægterne ved maskinudlejningen kan der ikke herske nogen tvivl om, at disse indtægter bidrager til et væsentligt løft i den samlede indtjening i landbrugsdriften . ...\n... Det er her bemærkelsesværdigt, at de betalte ejendomsskatter i de fleste af årene 1987-1993 udgør over 80 pct. af de samlede kapacitetsomkostninger. Dette er højst usædvanligt og indikerer, at mange udgifter relateret til fåreavlen er blevet holdt udenfor regnskabet i de pågældende år. Efter skønsmandens opfattelse vil det både være det mest normale og mest fornuftige at medtage alle relevante udgifter i regnskabet i en erhvervsmæssig landbrugsbedrift.\nAf sædvanlige udgifter i en fåreavl som skønsrekvirentens, der tilsyneladende er blevet holdt uden for regnskabet, kan nævnes alle omkostningerne vedrørende fårehegn og staldbygninger. Skønsmanden vil anslå de typiske vedligeholdelsesudgifter til fårehegn og -stalde på en ejendom som skønsrekvirentens til 1.000 kr. pr. år, når der fortrinsvis bruges egen arbejdskraft til vedligeholdelsen . ... Da staldene uden tvivl har været meget billige at opføre og har meget begrænsede anvendelsesmuligheder, må staldudnyttelsen anses for at være driftøkonomisk forsvarlig. Staldenes størrelse og indretning gør sammen med det beskedne inventar, at de antagelig er relativt mere arbejdskrævende end mere moderne fårestalde med egentlige fodergange, læmmebokse og automatisk vandforsyning.\nNår de kontante kapacitetsomkostninger fratrækkes fra det samlede dækningsbidrag, fremkommer resultatet før afskrivninger m.v., der som vist i tabel 2 har været negativt i alle årene før 1987-1997. Isoleret set er størrelsen af underskuddene næppe usædvanlige, idet det gennem mange år har været særdeles svært at skabe økonomiske overskud i en fåreavl som skønsrekvirentens. Det skyldes ikke mindst generelt lave afregningspriser på får indtil 1997, hvor priserne igen var stigende. Imidlertid ville underskuddene efter skønsmandens opfattelse være blevet betydeligt større på skønsrekvirentens ejendom, hvis alle relevante driftsomkostninger i fåreavlen samtidig var blevet medtaget i regnskabet. I så fald ville underskuddene især være blevet noget større i årene 1987-1994.\nI 1998 opnår skønsrekvirenten for første gang et positivt resultat før afskrivninger m.v. på i alt 5.716 kr. Alligevel synes der ikke ud fra tallene at kunne spores nogen positiv udvikling i det realiserede økonomiske resultat før afskrivninger m.v. på ejendommen, selvom der fra og med 1994 tillige kommer betydelige indtægter fra udlejningen af minilæsseren.\nDer er ikke blevet foretaget nogle afskrivninger i regnskabet for landbrugsdriften, uanset der på en ejendom som skønsrekvirentens antagelig typisk vil være afskrivninger på fårehegn, stald og lagerbygninger og en trailer . ... Den årlige driftsmæssige afskrivning på hegn, driftsbygninger og en trailer på en ejendom som skønsrekvirentens kan derfor anslås til i alt 2.500 kr.\nAfskrivning på den til ejendommen hørende minilæsser er efter skønsmandens opfattelse tillige en sædvanlig driftsomkostning . ... Minilæsserens driftsøkonomiske værdi vil antageligt falde degressivt over tid - dvs. mest i de første år efter anskaffelse - men som gennemsnit af hele dens levetid vil skønsmanden anslå den driftsmæssige afskrivning til 15.000 kr. pr. år,\nDa der har været underskud i alle årene vist i tabel 2 bortset fra 1998, hvor der er realiseret et mindre overskud før afskrivninger m.v., er det indlysende, at regnskabet ligeledes ville udvise underskud i alle de pågældende år, hvis de beregnede, driftsøkonomiske afskrivninger var blevet fratrukket som en driftsomkostning.\nVurdering og konklusion\nNår der bliver set bort fra de faste bygninger anvendt til beboelse og andre private formål, og der bortsex fra den anlagte sø, har skønsrekvirentens driftsform i 1993 omfattet et mindre fårehold og en minilæsser med primært sigte på en produktion af slagtelam.\nDet er skønsmandens vurdering, at ejendommens arealgrundlag og træskure er velegnet til at holde får, idet der overvejende er tale om marginale ressourcer. Med omkring fjorten moderfår er det endvidere skønsmandens vurdering, at skønsrekvirentens avlsbesætning har været mindre end sædvanligt for et erhvervsmæssigt fårehold. Produktionsintensiteten i fåreavlen i 1993 vil skønsmanden vurdere som fuldt tilfredsstillende, men til gengæld har der formentlig været mange døde lam og får. Det er skønsmandens vurdering, at de hermed forbundne dyrlægeomkostninger har været meget større end sædvanligt, og dermed har været ude af proportioner med den værdi, som fårene repræsenterede i avlen.\nStore dyrlægeregninger betyder sammen med relative store foderomkostninger og manglende tildeling/køb af moderdyrpræmier til fåreavlens gennemførelse, at det realiserede dækningsbidrag må anses for utilfredsstillende i 1993. I 1993 bliver tillige anskaffet en minilæsser, som i dette år udelukkende er blevet anvendt i fåreavlen. Ud fra en driftsøkonomisk betragtning er det efter skønsmandens opfattelse ikke lønsomt at anvende en sådan maskine i skønsrekvirentens fåreavl, idet de tunge arbejdsopgaver kunne være klaret på en billigere måde. Imidlertid var det formentlig skønsrekvirentens intention allerede på tidspunktet for købet af minilæsseren i 1993, at den også skulle udlejes mod betaling til andre. Det er derfor skønsmandens opfattelse, at fåreavlen og minilæsseren må betragtes som en virksomhed, selvom minilæsseren fra og med 1994 udnyttes til flere forskellige formål.\nI 1993 udgør de betalte ejendomsskatter ca. 80 pct. af de samlede kapacitetsomkostninger på ejendommen. Så vidt skønsmanden kan vurdere, er der herved set bort fra alle de løbende udgifter til vedligeholdelse og afskrivning af fårehegn og stalde og bortset fra andre omkostninger, som vil være sædvanlige i et erhvervsmæssigt fårehold. Denne manglende udgiftsføring er sammen med de høje omkostninger til foder og dyrlæge og manglende erhvervelse af moderfårpræmier efter skønsmandens opfattelse alle indicier på, at den i 1993 gennemførte fåreavl ikke var tilrettelagt med primært sigte på at opnå et rimeligt resultat efter fradrag af alle relevante driftsomkostninger.\nPå den baggrund vil skønsmanden konkludere, at den del af skønsrekvirentens ejendom, som omfatter fåreavl og drift af en minilæsser, ikke kan betegnes som gennemført fuldt forsvarligt i 1993 ud fra en teknisk-landbrugsfaglig bedømmelse.\nAlternativ vurdering og konklusion\nNår der tages hensyn til den på ejendommen servitutpålagte landbrugspligt, som beskrevet i deklarationen, er det på grundlag af de til ejendommen hørende arealer og driftsbygninger skønsmandens vurdering, at en fåreavl med henblik på en slagteproduktion af lam godt kan betegnes som en optimal landbrugsmæssig aktivitet, når sigtet har været at skabe et egentligt erhvervslandbrug. Set i lyset af skønsrekvirentens nedsatte fysiske arbejdsevne, er det imidlertid ikke indlysende, at det overhovedet er fornuftigt at gennemføre en erhvervsmæssig husdyrproduktion på ejendommen.\nDet er skønsmandens opfattelse, at landbrugspligten bliver tolket meget lempeligt på en ejendom som skønsrekvirentens. Hovedformålet med landbrugspligten på en sådan ejendom er således næppe at sikre en særlig intensiv landbrugsmæssig udnyttelse af jorden, men er formentlig snarere et væsentligt middel til at styre omsætningen af mindre landbrug.\nNår der helt ses bort fra denne specielle landbrugspligt, er det skønsmandens vurdering, at der ikke vil finde nogen egentlig landbrugsdrift sted på en ejendom svarende til .... Det er skønsmandens opfattelse, at der i så fald vil være tale om en typisk lystejendom, hvor boligmotivet vil være helt dominerende.\nHvis spørgsmål 2 besvares benægtende, anmodes skønsmanden om at besvare følgende spørgsmål:\nA: Var driften i 1993 præget af specielle forhold, for eksempel omstændigheder vedrørende kort eller langvarige indkøringsproblemer, specielle forpligtigelser eller andet, således at 1993 ikke kan karakteriseres som et typisk driftsår?\nB: Har ejendommen i tidligere eller senere indkomstår været drevet på en forsvarlig og for ejendomme af denne karakter relevant måde?\nDet er skønsmandens vurdering, at skønsrekvirentens fåreavl i 1993 specifikt har været negativt påvirket af mange døde lam og får. Endvidere har driften i 1993 nok været påvirket af de generelt lave priser på fårekød, som også har haft en negativ indflydelse på de opnåede driftsøkonomiske resultater i skønsrekvirentens fåreavl.\nDet er skønsmandens konklusion, at 1993 må betegnes som et atypisk driftsår på skønsrekvirentens landbrugsejendom som følge af de mange døde lam og får i dette år, selvom sygdomsproblemerne i besætningen tilsyneladende har været de samme igennem en længere årrække først i halvfemserne.\nVurdering og konklusion for årene før 1993\nDet er skønsmandens vurdering, at skønsrekvirentens fåreavl i årene 1991 og 1992 har været gennemført på nogenlunde samme måde som i 1993. I årene forud for 1991 har fåreholdet og de nødvendige staldfaciliteter formentlig derimod været under opbygning. Ved besvarelsen af spørgsmål 2 blev denne landbrugsdrift bedømt til ikke at have været drevet fuldt teknisk-landbrugsmæssigt forsvarligt i 1991 og 1992.\nPå den baggrund må skønsmanden også konkludere, at skønsrekvirentens fåreavl heller ikke i årene forud for 1993 kan siges at være blevet gennemført ubetinget teknisk-landbrugsmæssigt forsvarligt.\nVurdering og konklusion for årene efter 1993\nDet er skønsmandens vurdering, at skønsrekvirentens landbrugsdrift i årene efter 1993 har været drevet på nogenlunde samme måde [som] tidligere bortses fra, at der fra og med 1994 endvidere opnås en betydelig indtægt ved udlejning af den anskaffede minilæsser. Idet minilæsseren både anvendes i fåreproduktionen og udlejes til andre, er der efter skønsmandens opfattelse tale om et driftsmiddel med en blandet driftsøkonomisk benyttelse. Den blandede, driftsmæssige benyttelse betyder tillige, at gennemførelsen af fåreavlen og udlejningen af minilæsseren på skønsrekvirentens ejendom må anses for en samlet virksomhed. Ved besvarelsen af spørgsmål 2 blev denne virksomhed på ejendommen vurderet til ikke at være blevet gennemført fuldt landbrugsmæssigt forsvarligt i 1994 og de følgende år.\nPå den baggrund må skønsmanden også konkludere, at gennemførelsen af skønsrekvirentens landbrugsdrift omfattende fåreavl og udlejning af en minilæsser i årene efter 1993 heller ikke kan betegnes som ubetinget teknisklandbrugsmæssig forsvarlig.\nVil en sædvanlig driftsform for en ejendom som rekvirentens nu eller på sigt skønnes at kunne give overskud på den primære drift før eller efter driftsmæssige afskrivninger?\nDet er skønsmandens vurdering, at gennemførelsen af en fåreavl med henblik på salg af slagtelam godt kan blive karakteriseret som en sædvanlig, erhvervsmæssig driftsform på en ejendom som skønsrekvirentens. Der findes imidlertid ingen officiel statistik, som direkte kan belyse økonomien ved en sådan driftsform, hvorfor skønsmanden selv har udarbejdet nogle økonomiske overslag. En sådan økonomisk beregning af driftsformens overskud før og efter afskrivninger m.v. vil altid afhænge af de forudsætninger, der gøres; og det er indlysende, at disse forudsætninger vil være behæftet med en vis usikkerhed.\nUd fra nogle normtal, der almindeligvis benyttes i landbrugets driftsplanlægning, har skønsmanden beregnet det årlige dækningsbidrag i en mere seriøs fåreavl med 18 moderdyr til i alt 7.938 kr. Det er endvidere skønsmandens vurdering, at de kontante kapacitetsomkostninger og de driftsmæssige afskrivninger vil være på henholdsvis 10.000 kr. og 2.500 kr. pr. år ved gennemførelsen af en sådan driftsform. Som følge heraf kan driftsformens overskud før afskrivninger beregnes til -2.062 kr. årligt, og overskuddet efter driftsmæssige afskrivninger beregnes til -4.562 kr. årligt - set som gennemsnit af en årrække.\nPå den baggrund må skønsmanden konkludere, at en veletableret driftsform bestående af en mindre fåreproduktion på en ejendom som skønsrekvirentens nu og fremover hverken vil kunne frembringe et positivt overskud før eller efter fradrag af de driftsmæssigt betingede afskrivninger.\nSpørgsmål 4 angår en sædvanlig driftsform for en ejendom som rekvirentens.\nVille svarene på spørgsmålene om det økonomiske resultat være anderledes, hvis der direkte spørges til den af rekvirenten i 1993 anvendte driftsform. Det ønskes i den forbindelse navnlig oplyst, om de økonomiske resultater af den af rekvirenten valgte driftsform er ringere, bedre eller lige så god som de økonomiske resultater ved den valgte eller anden sædvanlig driftsform for en ejendom, som rekvirentens skønnes at ville have været.\nEfter skønsmandens opfattelse vil gennemførelsen af den samlede driftsform på skønsrekvirentens ejendom, eksklusiv åledriften, men inklusiv indtægten på 25.000 kr. (excl. moms) ved udlejningen af minilæsseren, kunne resultere i et resultat efter driftsmæssige afskrivninger på omkring nul kroner pr. år. Dette skøn er baseret på, at den årlige afskrivning på minilæsseren er 15.000 kr., som angivet ved besvarelsen af spørgsmål 2, og at vedligeholdelses- og forsikringsudgifterne på minilæsseren holdes nede på i alt 5.000 kr. pr. år. Med disse forudsætninger vil driften af minilæsseren kunne give et gennemsnitligt overskud på 5.000 kr. årligt, som kan dække det beregnede underskud på 4.562 kr. pr. år ved gennemførelsen af en veletableret fåreavl på en ejendom som skønsrekvirentens.\nDet er skønsmandens vurdering, at de økonomiske resultater i den af skønsrekvirenten valgte driftsform i 1993 er bedre end de økonomiske resultater ved en sædvanlig driftsform. Det skyldes især, at gennemførelsen af hendes driftsform tillige er baseret på betydelige indtægter fra udleje af en minilæsser. Dette er dog skønsmandens vurdering, at der sjældent opnås sådanne lejeindtægter ved gennemførelsen af en sædvanlig driftsform på en ejendom som skønsrekvirentens.\nHvor mange år har rekvirenten anvendt den driftsform, som blev anvendt i 1993?\nDet er skønsmandens konklusion, at den i 1993 anvendte driftsform på skønsrekvirentens ejendom indtil videre har været benyttet i syv år.\nC: Vedrørende åledriften:\nBlev rekvirentens åledrift i 1993 ud fra en teknisk landbrugsfaglig bedømmelse drevet forsvarligt under en for åledrift relevant driftsform, herunder de aktuelle forhold om søens udstrækning og struktur taget i betragtning?\nSpørgsmål 7 bedes besvaret alternativt således forstået, at der dels tages hensyn til den på ejendommen servitutpålagte landbrugspligt sammenholdt med indholdet af skrivelse af 21/6 1971 fra landbrugsministeriet til advokat PB, dels uden hensyntagen til denne specielle landbrugspligt.\nDet er skønsmandens vurdering, at det forretningsmæssige grundlag for etablering af en åledrift i skønsrekvirentens grusgravsø har været mere spinkelt end sædvanligt ved opstart af en sådan specialproduktion. Skønsmanden har ingen grund til at anfægte kvaliteten af de faglige råd og den vejledning, som skønsrekvirenten har modtaget fra kontaktpersonen i Dansk Aquakultur og fra de fiskere, der solgte fiskeyngel til skønsrekvirenten. Imidlertid finder skønsmanden ikke belæg for, at denne rådgivning og det øvrige videngrundlag for beslutningerne om åleudsætningerne har været tilstrækkelig helhedsorienterede, hvor søens miljøforhold, ålenes levevilkår og vækstmuligheder samt den forventede driftsøkonomi er blevet vurderet i et sammenhængende hele. På mange mindre ejendomme vil et sådant helhedsorienterede beslutningsgrundlag efter skønsmandens opfattelse ofte blive tilvejebragt ved henvendelse til andre producenter og brancheforeninger.\nDet er skønsmandens vurdering, at åledriftens gennemførelse i 1993 ikke har afveget væsentligt fra gennemførelsen i de fleste andre år i hele den periode, hvor der har været udsat ål i skønsrekvirentens grusgravsø. Ligesom i andre år har skønsrekvirentens arbejde med pasning, opsyn m.v. i åledriften i 1993 derfor nok været meget minimalt.\nUd fra en helhedsvurdering af åledriftens etablering og gennemførelse i perioden fra midten af firserne og indtil syns- og skønsforretningens afholdelse den 30. marts 1999, må skønsmanden konkludere, at skønsrekvirentens åledrift i 1993 ikke er blevet drevet teknisk-fagligt forsvarligt svarende til en relevant, erhvervsmæssig driftsform med åleproduktion.\nSelv om også der tages hensyn til den pålagte landbrugspligt på den del af ejendommens arealer, som er udlagt til sø, og hensyn til den til advokat PB nævnte skrivelse, vil skønsmandens teknisk-faglige bedømmelse af skønsrekvirentens åledrift være uforandret. Det er således fortsat skønsmandens vurdering, at den gennemførte åledrift ikke kan anses for at være en relevant, erhvervsmæssig driftsform i en sø som skønsrekvirentens.\nDet er skønsmandens konklusion, at den i 1993 anvendte driftsform i skønsrekvirentens åleproduktion indtil videre har været benyttet i 14-15 år.\nI Landsskatterettens kendelse hedder det videre:\nHerudover konkluderer en indhentet supplerende syns- og skønserklæring vedr. en evt. alternativ anvendelse med tilplantning af ejendommen:\n"Ud fra traditionel investeringsteori, hvor der inddrages finansieringsomkostninger ved vurdering af en given investering, er det ikke rentabelt at dyrke almindelig ædelgran eller nordmannsgran på det aktuelle areal. Det skyldes, at udbytteprocenten må forventes at være lavere end normalt som følge af lokalitetens topografiske udformning, der bevirker øget risiko for frost."\nVed forhandling på Landsskatterettens kontor er til støtte for den principale påstand nærmere anført, at råstofindvindingen og driften af landbrugsejendommen må ses i sammenhæng. Betingelsen for råstofindvindingen er den tinglyste deklaration, der pålægger klageren en kvalificeret pligt til at drive landbrug på ejendommen. Driften af landbruget er således i kraft af servitutten en afledet virkning af grusgravningen og et erhvervsmæssigt pålæg, hvorfor der efter Statsskattelovens § 6a må gives fradrag for udgifterne i forbindelse hermed, hvilket medfører, at landbrugsdriften må anses for erhvervsmæssig.\nServitutten er der og har betydning for driften af ejendommen, idet den pålægger klageren at strække sig videst muligt for at opfylde pligten.\nDette er sket, jf. syns- og skønserklæringen, hvor skønsmanden vurderer, at ejendommens arealgrundlag og træskure er velegnede til at holde får, idet der overvejende er tale om marginale ressourcer, og at satsning på fåreavl godt kan betegnes som en optimal landbrugsmæssig erhvervsaktivitet, når terrænforholdene og de anvendte driftsbygninger tages i betragtning.\nDenne antagelse bekræftes af den indhentede supplerende rapport, der udtaler sig om, hvorvidt området er hensigtsmæssigt med henblik på drift af juletræer.\nFor så vidt angår minilæsseren gøres det gældende, at det er en følge af, at driften af ejendommen anses for erhvervsmæssig, at også denne er anvendt erhvervsmæssigt, og derefter med rette indgår i virksomhedsordningen, jf. at skønsmanden udtaler, at fåreavlen og minilæsseren må betragtes som én virksomhed, selv om minilæsseren fra og med 1994 udnyttes til flere forskellige formål.\nTil skønsmandens opfattelse af, at landbrugspligten bliver tolket lempeligt på en ejendom som den pågældende, er det anført, at en sådan antagelse ikke er begrundet, og at det er uden for skønsmandens område at udtale sig herom, da det er en juridisk afvejning.\nVedr. åleholdet er henvist til, at skønsmanden udtaler, at der efter hans opfattelse kan forventes et økonomisk resultat før afskrivninger på nul kr. årligt ved gennemførelsen af åleproduktionen. Dette bygges på, at der gennem en lang årrække stort set hverken har været nogle udgifter eller nogle indtægter forbundet med gennemførelsen af denne produktion.\nEndvidere anføres, at en sædvanlig erhvervsmæssig driftsform efter skønsmandens vurdering i en sådan sø vil være Put & Take - fiskeri, og at der under normale vilkår vil kunne forventes et positivt resultat før afskrivninger på den primære drift ved gennemførelsen af denne driftsform.\nKlageren og revisor anførte, at åleproduktionen fra starten var tænkt som en seriøs, erhvervsmæssig investering til udnyttelse af søarealet, og man havde forventet en indtjening i størrelsesordenen 5-600.000 kr.\nDesværre havde det vist sig, at investeringen på ca. 55.000 kr. var totalt fejlslagen - uanset hvad årsagen end måtte være.\nDa der imidlertid hverken er udgiftsført eller indtægtsført noget beløb vedr. denne drift i 1993, er den fsv. neutral i forhold til de foretagne korrektioner, og det påvirker ikke den nedlagte påstand, at åledriften særskilt evt. ikke kan betragtes som erhvervsmæssig.\nUnder henvisning til ovenstående påstås det selvangivne underskud godkendt i 1993 og reguleringerne vedr. efterbeskatning af investeringsfondshenlæggelser i 1988 og 1990 samt beskatning af opsparet overskud i 1993 tilbageført.\nTil støtte for den subsidiære påstand er anført, at klageren kun har haft en virksomhedsordning, der har omfattet både resultatet vedr. H1 og landbrugsdriften.\nDa fyldpladsen blev solgt i 1993 (ved skøde af 8/9 1993 til overtagelse 1/1 1993), og der i øvrigt er beregnet ejendomsavance ved salget i dette år, har virksomhedsordningen senest været anvendt i 1993, hvorfor beskatning af opsparede midler skal ske i 1994.\nLandsskatteretten skal indledningsvist bemærke, at ifølge den tinglyste deklarations Punkt 3. skal gravningen foregå, så jorden "i videst muligt omfang på ny kan anvendes jordbrugsmæssigt, jf. stk. 711, der pålægger tilplantning efter en nærmere godkendt beplantningsplan, såfremt "arealet efter gravningens ophør ikke kan anvendes til landbrugsmæssige formål".\nIflg. Punkt 4. skal arealerne indtil de tages i brug "så vidt muligt anvendes landbrugsmæssigt", og "efterhånden som gravningen ophører, skal arealerne på ny indtages til jordbrugsmæssig anvendelse for så vidt dette er muligt."\nIflg. Lovbek. 1999-07-15 nr. 598 (Landbrugsloven) § 7, stk. 2 skal en landbrugsejendom drives på forsvarlig måde under hensyn til de erhvervsmæssige udnyttelsesmuligheder.\nTrods ordlyden antages det i Karnov note 66 at "ikke-erhvervsmæssig jordbrug efter omstændighederne kan opfylde § 7, stk. 2, navnlig hvis ejendommen har en sådan indretning - f eks et meget lille areal - at den ikke (eller kun vanskeligt) kan drives erhvervsmæssigt."\nVed jordbrugsmæssig udnyttelse forstås iflg. § 7 a stk. 1, 2. pkt., "at jorderne anvendes til landbrug, skovbrug, gartneri, herunder blomstergartneri, frugtplantage, planteskole eller lignende jordbrugsvirksomhed."\nUnder henvisning til ovenstående finder Landsskatteretten ikke, at der ved den pålagte deklaration om fortsat jordbrugsmæssig anvendelse efter retablering af grusgraven er pålagt ejendommen en pligt vedrørende benyttelsen, der går ud over den pligt, der følger af landbrugslovgivningen, og som er pålagt ejendomme undergivet landbrugspligt i almindelighed.\nRetten finder derfor ikke grundlag for at tage klagerens principale påstand til følge.\nLandsskatteretten bemærker i øvrigt, at underskud ved drift af en landbrugsejendom er fradragsberettiget, jf. Statsskattelovens § 6, litra a, såfremt driften af ejendommen bedømt ud fra en teknisk- landbrugsfaglig målestok kan betegnes som sædvanlig og forsvarlig samt tilsigter at opnå et rimeligt driftsresultat, jf. Højesterets dom af 15. april 1994, gengivet i TfS 1994.364.\nVedr. åleholdet bemærkes, at Landsskatteretten efter de foreliggende oplysninger, herunder den afgivne syns- og skønserklæring, ikke finder, at denne del af driften kan karakteriseres som erhvervsmæssig virksomhed. Der er herved lagt vægt på, at driften ikke kan anses for tilrettelagt teknisk- fagligt forsvarligt, og der har i 1993 og de fleste år før og efter ikke været nogen egentlig aktivitet i så henseende.\nEfter de foreliggende oplysninger - herunder den afgivne syns- og skønserklæring - finder Landsskatteretten det ikke godtgjort, at den del af driften, der vedrører fårehold og minilæsser, kan anses for teknisk-landbrugsfaglig forsvarlig og sædvanlig for en ejendom som klagerens.\nFor så vidt angår spørgsmålet, om driften har udsigt til at kunne blive overskudsgivende/balancere bemærkes, at Landsskatteretten ikke finder, at udlejning af driftsmidler (minilæsser) kan karakteriseres som en normal og sædvanlig del af driften i en landbrugsejendom med fåreavl, og der er - når bortses fra evt. fremtidige indtægter ved udlejningen - ikke udsigt til, at landbrugsdriften med minilæsser da vil kunne give overskud/balancere, jf. den afgivne erklæring.\nKlageren er derfor ikke berettiget til fradrag for underskud ved landbrugsdrift i indkomståret 1993.\nDa landbrugsdriften således må anses for ikke-erhvervsmæssig, og minilæsseren anvendes i forbindelse med driften, er betingelserne for frigivelse efter investeringsfondslovens § 3, stk. 1 om udelukkende erhvervsmæssig benyttelse ikke til stede, hvorfor det er med rette, at der er sket efterbeskatning af frigivelsen i medfør af § 10 a, stk. 1.\nRetten finder herefter ikke grundlag for at tilsidesætte de af Skatteankenævnet foretagne ansættelser fsv. angår ikke godkendt underskud ved landbrug i 1993 og efterbeskatning af investeringsfondshenlæggelser i 1988 og 1990.\nFor så vidt angår spørgsmålet om beskatningstidspunkt for opsparet overskud i virksomhedsordningen finder Landsskatteretten, at det kan lægges til grund, at virksomhedsordningen for landbrugsvirksomheden - under henvisning til den ovenfor trufne afgørelse - senest har været anvendt i indkomståret 1992.\nEfter den dagældende Virksomhedsskattelov, Lovbek. nr. 620 af 22.8.1991 § 15, stk. 1, 1. pkt. medregnes opsparet overskud i den personlige indkomst for det indkomstår, der følger efter indkomståret, hvor den skattepligtige senest har anvendt reglerne i virksomhedsskatteloven.\nDet er således med rette, at den del af det opsparede overskud, der kan henføres til landbrugsvirksomheden, er anset for skattepligtig i indkomståret 1993.\nFor så vidt angår virksomheden H1, er denne afstået ved endelig og bindene aftale i 1993, og dermed ophørt i 1993.\nEfter bestemmelsen i den fra 1993 gældende Virksomhedsskattelov, Lovbek. nr. 780 af 18.9.1992, § 15, stk. 1 medregnes indestående på konto for opsparet overskud som hovedregel i den personlige indkomst i samme indkomstår, som virksomheden afstås eller ophører, jf. § 10, stk. 3. Hvis den regnskabsmæssige opdeling af den skattepligtiges samlede økonomi i en virksomhedsøkonomi og en privatøkonomi efter § 2, stk. 1 opretholdes i hele det indkomstår, hvori afståelsen eller ophøret finder sted, kan virksomhedsordningen anvendes til og med udløbet af indkomståret. I så fald indgår salgssummen i virksomhedsordningen, og indestående på konto for opsparet overskud ved indkomstårets udløb med tillæg af den hertil svarende virksomhedsskat medregnes i den personlige indkomst i det efterfølgende indkomstår.\nDa salgssummen for H1 efter de foreliggende oplysninger ikke er indgået i virksomhedsordningen, kan beskatningen af opsparet overskud vedr. denne virksomhed ikke udskydes til indkomståret 1994.\nDet er derfor med rette, at opsparet overskud også vedr. denne virksomhed er anset for skattepligtig i indkomståret 1993.\nKlagerens subsidiære påstand kan derfor ikke tages til følge, og den påklagede forhøjelse for indkomståret 1993 på dette punkt vil være at stadfæste.\nDe påklagede forhøjelser for indkomstårene 1988, 1990 og 1993 stadfæstes\nRegnskabet for 1991 er forsynet med følgende revisorpåtegning: "Det er umuligt at opgøre beholdningen af ål. Beholdningen burde nedskrives ..."\nDet fremgår af As regnskaber for årene 1999-2003, at resultatet af virksomhedsdriften før renter har været:\n- 6.651,22 kr.\nMed skrivelse af 31. januar 2002 blev fastsættelsen af ejendomsskatter for ejendommen reguleret som følge af ændret ejendomsvurderinger fra 1996 og fremover, og der blev tilbagebetalt 44.006,58 kr. inkl. renter (på i alt 11.518,30 kr.) vedrørende årene 1997-2001. Heraf er 20.583,48 kr. indtægtsført i 2001-regnskabet som vedrørende erhvervsdelen af ejendommen.\nAs revisor har opgjort fordelingen af omsætningen i årene 1999-2003 således:\nA drev H1 sammen med sin bror i et interessentskab. Ved skrivelse af 17. august 1993 foreslog advokat SK på vegne As bror interessentskabet ophævet på nærmere angivne vilkår. Ved skrivelse af 7. september 1993 meddelte A, at hun accepterede købekontrakt mv. herom. Af købekontrakten, hvorved A overdrog sin halvpart af virksomheden til sin bror, fremgår det blandt andet:\nOvertagelsesdagen er den 1. januar 1993, således at årsregnskabet for 1992 for H1 I/S kan anvendes som udgangspunkt for overdragelsen.\nDer bliver således ingen refusion.\nOverdragelsen omfatter samtlige aktiver og passiver medtaget i årsregnskabet for 1992. Der udfærdiges særskilt skøde ang. ejendommen matr. nr. ...\nDer handles til de i årsregnskabet for 1992 anførte værdier . ..."\nOpløsningen medførte, at A blandt andet skulle have udbetalt 400.000 kr. kontant. Den 9. september 1993 blev der indsat 400.000 kr. på en millionærkonto tilhørende A.\nI As regnskab for 1993 er der medtaget en skattemæssig opgørelse ved salg af hendes halvpart af ejendommen matr. nr. ... Ifølge opgørelsen var der et tab på 193.671 kr.\nDer er for landsretten afgivet forklaring af A og revisor KV.\nA har forklaret blandt andet, at hun ikke har nogen landbrugsmæssig uddannelse. Hun er vokset op på sine forældres gård, hvor hun hjalp til, og hun har også efter endt skolegang arbejdet på en gård. Hendes mand blev selvstændig vognmand i 1962, og hun hjalp til i virksomheden. Da de begyndte at indvinde grus på den ejendom, hvor de bor nu, var stuehuset faldefærdigt. Hun købte ejendommen, for at de kunne fortsætte grusindvindingen. Grusindvindingen ophørte medio 1984. Herefter valgte de at sætte får ud på ejendommen som den billigste løsning. Ørredudsætningen i søen skete med henblik på at lave Put & take. Det kunne imidlertid ikke lade sig gøre at fiske i søen, fordi den blev tilvokset. Efter anbefaling fra Dansk Aquakultur satte hun derefter ål ud. Det så ud til at ville gå godt, men det var ikke muligt at fiske ålene op.\nHun har dårlig ryg, og hun købte minilæsseren for lettere at kunne flytte korn og foder mv. til fårene. Læsseren har været i brug i fåreavlen i vinterhalvåret. Om sommeren har hun lejet den ud. Der har været tale om udlejning til hendes ægtefælle, der har brugt læsseren til grusgravning. Andre entreprenører og Kommunen har også lejet den. Hun lejer læsseren ud for 1.000 kr. pr. dag. Hvis den kun bliver brugt i få timer eller bliver lejet i længere tid, tager hun dog kun 600 kr. pr. dag. Til brug for landbrugsvirksomheden har hun også købt en hestetrailer. Den bliver brugt til at bringe fårene til slagtning mv. Traileren kan ikke erstattes af læsseren, idet traileren ikke kan køre på de skrånende arealer på ejendommen.\nDyrlægeudgifterne er blevet reduceret, idet hun nu i modsætning til tidligere selv kan bistå ved fårenes læmning.\nKV har forklaret blandt andet, at han har været revisor for A og hendes ægtefælle siden 1972. Da grusgravningen ophørte, skulle der tages stilling til, hvordan ejendommen kunne udnyttes. Der var i starten tale om reetablering efter grusgravning. Tre til fire år efter gravningens ophør blev der tale om landbrugsdrift. Købet af traileren og minilæsseren blev drøftet med ham. Han gjorde opmærksom på, at der var investeringsfondsmidler til rådighed. Hvis ikke pengene blev investeret, ville de være blevet beskattet. A var også nødt til at foretage investeringerne med henblik på, at hun trods sin dårlige ryg kunne klare det hårde arbejde.\nDer har altid været ført særskilt regnskab for henholdsvis As erhvervsaktiviteter og hendes private aktiviteter. Regnskaberne for 1999 og senere er lavet efter samme principper som tidligere. Der er ikke foretaget afskrivninger, idet der ikke har været noget at afskrive på. Traileren blev straksafskrevet i 1992. Minilæsseren er også afskrevet, hvilket der ikke har været indvendinger imod fra skattevæsenets side.\nDrøftelserne om afhændelsen af As andel af fyldpladsen fandt sted efter 1. januar 1993, da der var opstået uoverensstemmelse mellem As mand og medejeren af fyldpladsen, der er bror til A. Kontantbeløbet, der forfaldt ved overdragelsen, blev indsat på As millionærkonto.\nA har til støtte for sin påstand gjort gældende, at hendes landbrugsbedrift, herunder med udlejning af minilæsser, har været erhvervsmæssigt drevet siden denne blev påbegyndt.\nUdnyttelsen af søarealet blev planlagt og investeringen heri gennemført på professionel og erhvervsmæssig måde. Det efterfølgende dårlige resultat af investeringen betyder ikke, at denne ikke var både professionelt- og erhvervsmæssigt planlagt og havde et erhvervsmæssigt sigte på det tidspunkt, da beslutningen om etablering af driften blev taget. Det forhold, at fiskeriet slog fejl, kan ikke tillægges betydning i skatteretlig henseende. Ålebruget har i øvrigt været uden betydning for resultatet, idet der ikke gennem mange år har været udgifter hertil.\nFåreavlen, der må anses for en velegnet erhvervsmæssig udnyttelse af en ejendom, der tidligere har været anvendt til råstofindvending, har været såvel erhvervsmæssigt tilrettelagt som erhvervsmæssigt drevet. Der var ikke tale om en hobbymæssig disposition, men et relevant skridt i retning af reetablering af ejendommen til landbrugsmæssige formål. Minilæsseren udgør en del af virksomheden og skal ikke vurderes som en selvstændig virksomhed.\nUdlejningen af ejendommens jordtilliggende til råstofindvindingen og den efterfølgende udnyttelse til fåreavl og ålebedrift udgør en samlet erhvervsmæssig virksomhed bestående i udnyttelse af landbrugsejendommens potentiale. Skattemyndighederne har da også i årene fra 1986/87 til 1994 godkendt, at virksomheden har været erhvervsmæssigt drevet. Underskuddet af åledrift og fåreavl m.v. er fradragsberettiget, da udgifterne, som i en årrække resulterede i underskud, træder i stedet for den fradragsberettigede, ikke-afholdte udgift til planering af ejendommen, hvis denne skulle have været ført tilbage til traditionel landbrugsjord. Den underskudsgivende virksomhed i en periode i forbindelse med overgangen fra råstofindvinding var således et nødvendigt led i den samlede erhvervsmæssige virksomhed med udnyttelsen af ejendommen, som i øvrigt deklarationsmæssigt var pålagt pligt til anvendelse til erhvervsmæssige formål eller tilplantning efter en godkendt beplantningsplan fra det tidspunkt, hvor råstofindvinding ophørte.\nVed vurderingen af, om ejendommen har været drevet erhvervsmæssigt må det indgå, at driften har været overskudsgivende fra år 2000 og fremefter.\nSubsidiært er det anført, at det er med urette, at opsparet overskud i virksomhedsordningen er blevet endeligt beskattet i 1993. Efter den dagældende Virksomhedsskattelovs § 15, som havde virkning fra og med indkomståret 1993, kan virksomhedsordningen anvendes til og med udløbet af indkomståret, når den regnskabsmæssige opdeling af den skattepligtige samlede økonomi i en virksomhedsøkonomi og en privatøkonomi bliver opretholdt i hele det indkomstår, hvori afståelsen eller ophøret fandt sted. Når den landbrugsmæssige udnyttelse af ejendommen med ål og får m.v. er indgået i opgørelsen af den skattepligtige indkomst for hele 1992, og tidligere indkomstår, er ophørsåret ikke 1992, men tidligst 1993, hvor underskud blev nægtet, og hvor interessentskabsandelen i H1 blev medtaget i virksomhedsøkonomien, og hvor der i regnskabet også var indeholdt en negativ ejendomsavance på 193.671 kr. Det er derfor utvivlsomt, at der fortsat i 1993 var tale om en virksomhedsøkonomi omfattet af virksomhedsordningen. As samlede økonomi har stedse været opdelt i virksomhedsøkonomi og privatøkonomi. Beskatning af det opsparede overskud kunne derfor tidligst ske i 1994, der var det efterfølgende indkomstår. Der er på nuværende tidspunkt ikke hjemmel for en ansættelsesændring for indkomståret 1994, ligesom opkrævning af restskat ikke kan ske på grund af forældelse.\nSkatteministeriet har gjort gældende, at det er med rette, at skattemyndighederne for indkomståret 1993 ikke har anset sagsøgerens drift af ejendommen beliggende ..., med fåreavl, åledrift og minilæsser for erhvervsmæssig.\nAs virksomhed med fåreavl og åledrift har ikke haft fornøden økonomisk og driftsmæssig intensitet. Hertil kommer, at virksomheden over en længere periode før og efter 1993 har været underskudsgivende, og at der på intet tidspunkt har foreligget et forsvarligt grundlag for en antagelse om, at overskudsgivende drift var mulig. For så vidt angår fåreavlen bemærkes, at bruttoindtægten ved køb og salg af får og besætningsforskydning de fleste år har udgjort mellem 5.000 og 10.000 kr. For så vidt angår åledriften bemærkes, at der alene har været indtægter i 1988 og 1995, og at disse indtægter alene har udgjort 1.980 kr.\nAs indtægter ved udlejning af minilæsser kan ikke tillægges betydning ved vurderingen af, om sagsøgerens drift af ejendommen kan anses erhvervsmæssig, da anskaffelsen af minilæsseren ikke har været begrundet med driften af landbrugsvirksomheden. Det fremhæves i den forbindelse særligt, at det fremgår af syn- og skønsrapporten, at det overfor syn- og skønsmanden er oplyst, at det var et væsentligt motiv for købet af minilæsseren, at investeringsfondsmidlerne kunne anvendes, og at der ikke var andet at bruge midlerne til, at minilæsseren fortrinsvis lejes ud til sagsøgerens og dennes ægtefælles fælles virksomhed, og at syn- og skønsmanden vurderer, at de tunge opgaver i fåreavlen kunne være løst mere hensigtsmæssigt. Subsidiært har Skatteministeriet gjort gældende, at driften af ejendommen end ikke kan anses for erhvervsmæssig, selv hvis indtægterne fra minilæsseren medregnes, idet driften af ejendommen hvert år, bortset fra 1998, på trods af inddragelsen af indtægter fra minilæsseren i virksomhedsregnskabet har været underskudsgivende, uanset at der ikke er afskrevet på fårehegn, stald- og lagerbygninger, en trailer eller minilæsseren, og uanset at driftsmæssigt betingede afskrivninger skal medregnes ved opgørelsen af virksomhedens driftsresultat.\nA har i 2000 og 2001 haft beskedne overskud på driften af ejendommen. Dette forhold kan ikke tillægges betydning for vurderingen af, om driften var erhvervsmæssig i 1993. Der henvises i den forbindelse til det tidsmæssige forløb, at overskuddet i 2001 alene skyldes refunderet ejendomsskat vedrørende tidligere indkomstår, og at der heller ikke i disse indkomstår er foretaget afskrivninger.\nA har heller ikke ført bevis for, at den landbrugsmæssige drift på ejendommen har været forsvarlig ud fra en teknisk landbrugsfaglig målestok. Af syn- og skønsrapporten fremgår det, at der aldrig er lavet budgetter for ejendommen, at ikke alle relevante udgifter er medtaget i regnskaberne, at størrelsen af sagsøgerens avlsbesætning både i forhold til andre tilsvarende besætninger og ejendommens størrelse er beskeden, at antallet af døde får og lam i sagsøgerens besætning var unormalt højt 1991-1994, at der var et misforhold mellem fårenes indtjeningspotentiale og størrelsen af dyrlægeregningerne i 1991-1994, og at det ikke kan udelukkes, at sagsøgerens interesse for alle dyr har haft ekstraordinær stor indflydelse på omfanget af brugen af dyrlæge, at dækningsbidraget har ligget på et utilfredsstillende lavt niveau 1987-1994, og at et fårehold som sagsøgerens ikke kan forventes at give overskud.\nDet forhold, at ejendommen tidligere har været udnyttet ved grus- og stengravning, hvilket ophørte i 1980, har ikke betydning for spørgsmålet om, hvorvidt driften af sagsøgerens ejendom i 1993 var erhvervsmæssig.\nVedrørende beskatningen i 1993 af overskud opsparet under virksomhedsordningen har Skatteministeriet henvist til, at As drift af ejendommen ... ikke blev anset for erhvervsmæssig i 1993. A kunne derfor for så vidt angår driften af ejendommen senest anvende virksomhedsskatteordningen i 1992. As virksomhed med H1 I/S blev overdraget til KH med overtagelsesdag 1. januar 1993. A har således ikke i 1993 haft eller selvangivet erhvervsmæssige indtægter vedrørende denne. 1992 var derfor også det sidste år, A kunne anvende virksomhedsskatteordningen vedrørende denne. Beskatningen af opsparet overskud er derfor med rette sket i indkomståret 1993, jf. § 15, stk. 1, i virksomhedsskatteloven, som den var gældende før 1. januar 1993.\nSubsidiært gøres det vedrørende As virksomhed med H1 I/S gældende, at A i 1993 ikke opfylder betingelserne for beskatning i ophørsåret efter virksomhedsskattelovens § 15, stk. 1, som ændret ved lov nr. 1030 af 19. december 1992, der havde virkning fra den 1. januar 1993, idet A ikke har opretholdt den fornødne regnskabsmæssige opdeling af sin økonomi i en virksomhedsdel og en privatdel. Der henvises herved særligt til, at driften af ejendommen ..., som ikke var erhvervsmæssig, indgik i virksomhedsregnskabet.\nI 1976 købte A ejendommen .... Forud herfor havde hendes ægtefælle lejet jorden med henblik på opgravning af grus og sten. Denne udnyttelse af ejendommen fortsatte efter købet indtil medio 1984. Ejendommen, der er en landbrugsejendom, er pålagt en deklaration vedrørende jordbrugsmæssig udnyttelse efter råstofindvindingens ophør.\nEfter ophøret af råstofindvindingen har A haft fåre- og åledrift på ejendommen, og hun har fra 1994 udlejet den minilæsser, som hun indkøbte for investeringsfondsmidler i 1993. Resultatet af driften har i årene fra 1987-1997 været negativt.\nPå baggrund af skønserklæringens konklusioner finder landsretten, at driften af ejendommen bedømt ud fra en teknisk-landbrugsfaglig målestok ikke kan betegnes som sædvanlig og forsvarlig og tilsigtende at opnå et rimeligt driftsresultat, uanset om udleje af minilæsseren inddrages i vurderingen. For så vidt angår spørgsmålet, om et rimeligt driftsresultat har været tilsigtet, fremgår det af skønserklæringen, at der ikke er foretaget driftsmæssige afskrivninger på hegn, driftsbygninger, trailer eller minilæsseren, ligesom de relevante driftsomkostninger ikke alle er medtaget i regnskabet. På baggrund af skønserklæringen må det lægges til grund, at resultatet af den samlede drift eksklusiv åledriften efter driftsmæssige afskrivninger vil være på omkring 0 kr., selv hvis en anslået indtægt på 25.000 kr. ved udleje af minilæsseren medregnes, hvorved bemærkes, at det alene var i 1998, at minilæsseren indbragte lejeindtægter i den størrelse. Landsretten finder derfor heller ikke, at der har været udsigt til, at driften selv efter en længere årrække kunne blive overskudsgivende.\nDet forhold, at der senere - i årene 1998 og 2000-2002 - har været overskud ændrer ikke herpå, hvorved bemærkes at resultatet i 1998 beror på en ekstraordinær stor lejeindtægt vedrørende minilæsseren, og at der i 2001 skete tilbagebetaling af et større beløb vedrørende ejendomsskatter.\nIndholdet af den tinglyste deklaration, hvorefter ejendommen efter gravningens afslutning i videst muligt omfang skulle anvendes jordbrugsmæssigt, kan heller ikke føre til et andet resultat.\nA er således ikke berettiget til fradrag for underskud i 1993, ligesom der skal ske beskatning af midlerne henlagt til investeringsfond.\nFor så vidt angår spørgsmålet om beskatning af opsparet overskud bemærker landsretten, at interessentskabet vedrørende H1 blev ophævet med overdragelsen af As andel af virksomheden til den anden interessent. Overdragelsen omfattede aktiver og passiver medtaget i årsregnskabet for 1992, således at der ikke skulle ske refusion. A kan derfor ikke i skattemæssig henseende anses for at have deltaget i driften af fyldpladsen i 1993. Da A som følge af det ovenfor anførte heller ikke kan anses for at have drevet erhvervsmæssig virksomhed i 1993 på sin ejendom, skal beskatning af opsparet overskud derfor ske i indkomståret 1993, jf. § 15, stk. 1, i virksomhedsskatteloven, således som denne bestemmelse var affattet før ændringen ved lov nr. 1030 af 19. december 1992.\nMed hensyn til sagsomkostninger forholdes som nedenfor bestemt. Det er oplyst, at udgifterne til syn og skøn er afholdt af statskassen.\nSagsøgeren, A, betaler inden 14 dage 40.000 kr. i sagsomkostninger til sagsøgte.


Officielt: VM 2020 forbliver i Schweiz | Feltet.dk\n26. juni 2020 21:30Foto: Sirotti\nLøbsarrangørerne har i dag annonceret, at verdensmesterskaberne i landevejscykling løber af stablen i Schweiz som hidtil planlagt. Grundet Covid-19-restriktioner har der været tvivl om VM kunne blive kørt i Schweiz eller potentielt skulle rykkes til et andet land.\nDet har tidligere været rygtet, at afviklingen af årets VM måske skulle rykkes til eksempelvis De Forenede Arabiske Emirater, hvis ikke Covid-19-restriktionerne i Schweiz blev løftet.\nMen nu er det altså bekræftet, at VM bliver afholdt fra den 20. til 27. september i schweiziske Aigle-Martigny, som hidtil planlagt.\n"Efter at have undersøgt de sundhedsmæssige betingelser og begrænsninger, der er implementeret af det schweiziske forbundsråd, i aftale med UCI, kantonerne i Vaud og Valais og kommunerne Aigle og Martigny, går organisationskomitéen videre for at færdiggøre organiseringen af begivenheden," lød det fra VM-arrangørerne fredag i en pressemeddelelse.\nFra denne uge bliver det nemlig lovligt at samle op til 1000 mennesker, såfremt krav om hygiejne og afstand kunne opretholdes.\n"I dag fortsætter vi med at forberede os til vores begivenhed. Vi er meget taknemmelige for tilliden fra UCI, lokale myndigheder, vores sponsorer, det enorme antal frivillige, der har tilmeldt sig og er meget tilfredse med vores cykelfans lidenskab for vores løb og dets ekstraordinære rute." forklarede løbsorganisationen.\nDesuden blev det også bekræftet, at de nationale mesterskaber i Schweiz finder sted den 22. august. Afviklingen af VM falder dog sammen med Tour de France, der bliver kørt fra 29. august til 20. september.\nDen 20. september køres herre elitens enkeltstart, hvor kvindernes enkeltstart for eliten køres den 21. september. Landevejsløbene køres senere på ugen.\nCorona kan give Mads P et ekstra år i regnbuetrøjen


Skolesamarbejde — Danseunderviser\nIgennem den æstetiske læringsproces, som eleverne gennemgår, når jeg er ude og lave kulturprojekter, i skole regi. Er det tydeligt at se og mærke at netop denne proces kan gøre en forskel for den enkelte elev og fællesskabet.\nI Kulturskibet Kerteminde, hvor en del af mine projekter ligger, indgår vi partnerskabsaftaler i forbindelse med Den Åbne Skole. Jeg arbejder ofte sammen med mange forskellige andre kunstnere indenfor bl.a. teater, billedkunst, musik og performance i disse forløb.\nFor at få et større indblik i disse projekter fra et lærefagligt perspektiv kan der drages mange paralleller med arbejdet i Odense kommunes pilotprojekt Kulturens Laboratorium. Tatiana Chemi har kortlagt erfaringerne Odense kommune har gjort gennem pilotprojektet Kulturens Laboratorium. Bogen Partnerskaber Blandt Kunstnere Kulturinstitutioner og Skoler kan hentes gratis på Aalborg Universitets hjemmeside.\nPå baggrund af erfaringerne fra pilotprojektet er der ved at blive udviklet et mere omfattende projekt, som involvere skoler over hele Fyn. Jeg glæder meget til at følge udviklingen, da dette er noget der ligger mig meget på hjerte.\nI Kulturskibet og Kerteminde Ungdomsskole, er jeg er ansvarlig for at gennemføre, planlægge og udvikle forløb i ”Krop og bevægelse” for de skoler, som Kulturskibet indgår partnerskabsaftaler med i forbindelse med den åbne skole, i Kerteminde kommune.\nAt fortælle historier uden ord, hvilket jeg fokusere på igennem min undervisning, er en sanselig adgang til verden, som styrker elevernes evne til at udtrykke sig kropsligt, nonverbalt og scenisk.\nCa midtvejs viser eleverne oftest ideerne og de foreløbige koreografier for hinanden, så de kan hente inspiration hos hinanden og videreudvikle egne ideer. Derefter fastlægges visningens forløb og der øves op til at der kommer publikum.


Forlænget weekend i Gdansk\nForside Information Video Weekend i Gdansk\nGdansk Citytour Video\nGdansk (tysk: Danzig) hører til blandt en af de mest spændende Polske byer.\nGdansk har i dag ca 470.000 indbyggere men området består egentlig af 3 byer der er vokset sammen til en stor by – området kaldes på Polsk trojmiasto der betyder de 3 byer , Gdansk, Sopot og Gdynia. Området har en befolkningskoncentration på over 1 million mennesker.\nEfter 1ste verdenskrig blev byen en fristat kaldet Danzig, denne status havde byen fra 1919 – 1939. Den mørkeste dag i byens historie indtraf den 1 september 1939 da 2den verdenskrigs første skud blev løsnet af det Tyske slagskib “Schleswig-Holstein” der åbnede ild mod Polske stillinger på Westerplatte\nI Marts 1945 blev Gdansk næsten fuldstændigt ødelagt under voldsomme kampe, efter 2den verdenskrigs afslutning kom byen igen under Polsk styre. Polakkerne er kendt for deres evne til at genopbygge og dette er Gdansk et fremragende eksempel på. Hele centrum af byen er genskabt så den står i fordums pragt og dette store arbejde har i dag givet os mulighed for at se den prægtige by som et levende museum.\nMan kan få meget tid til at gå i og omkring Gdansk idet det ikke blot er byen der er smuk. Også området omkring byen byder på mange muligheder for spændende oplevelser. Besøg f.eks byerne Sopot og Gdynia, halvøen Westerplatte, Stutthof koncentrationslejren, eller den smukke natur i Kartuzy området der beboes af et specielt folk, kazubierne.\nForslag til forlænget weekend i Gdansk\nDen gyldne port udgør den ene ende af “den lange vej” og er opført 1612 – 1614 i pragtfuld renaissance stil af Jan Strakowski efter tegninger af Abrahem van den Blocke.\nRådhuset er en bygning der er opført i mange etaper, strukturen og de 2 nederste etager er opført i 1379 – 1382. I anden halvdel af 1400 tallet blev endnu en etage tilføjet. Tårnet stod færdigt i 1492 og renaissance kuplen blev opført i 1559 – 1561 af Dirk Daniels. Bymuseet er absolut et besøg værd idet man ikke kan komme til Gdansk uden at have set den pragtfulde “røde sal” der er et orgie i skulpturelt arbejde.\nLange Torv ved afslutnigen af “den lange vej” bliver vejen bredere og skifter navn til “det lange torv” der regnes som den smukkeste del af Gdansk. På begge sider ligger pragtfulde patricier huse ned mod “grønne port”. På torvet finder man også statuen af Merkur der gør sig parat til at lette samt Neptun springvandet (Gdansk’s vartegn) der er et arbejde af Peter Husen i det tidlige 17 årh. bassinet er lavet af H.C.Stender 1757-1761. Der er mange smukke facader på Lange torv men Gdansk smukkeste bygninger skal fremhæves nr 10 kaldes “det gyldne hus” og nr 41 “Steffens hus”. Nr 41 regnes som det smukkeste hus i byen og blev bygget i 1609 – 1617 af Abraham van den Blocke, med dekorationer af Johann Voigt.\nMariakirken. Intet besøg i Gdansk uden at have set Mariakirken opført i sen gotisk byggestil. Det er Polens største kirke og det er en af verdens største stenkirker. Kirken er 105 meter lang, 66 meter bred, 29 meter lofthøjde og klokketårnet når en højde af 78 meter. Kirken er opført i utallige etaper fra 1350 – 1502. Inde i kirken er der utallige seværdigheder især kan fremhæves Gotiske skulpturer af høj klasse, Bahr familiens gravsten udført af Abraham van den Blocke i 1614-1620, det astronomiske ur 1464 – 1470 af Hans Düringer.\nMastekranen er en anden af Gdansk kendte bygninger og blev bygget i 1442 – 1444, trækostruktionen er ændret adskillige gange i det 17 og 18 årh. Bygningen fungerede som både mastekran og ligeledes til defensive militære formål. Genopbygget efter 2den verdenskrig finder du i dag arkæologisk museum i bygningen.\nLille og store mølle\nDen lille mølle kan dateres til sidste halvdel af det 14 århundrede. Den store mølle på venstre side af kanalen blev opført af korsridderne i 1350 og var en af middelalder Europas største industrielle faciliteter.\n#GDN #Airport Gdańsk Lech Wałęsa Airport Port Lotniczy Gdańsk im. Lecha Wałęsy ul. Juliusza Słowackiego 200 80-298 Gdańsk Poland Airport website IATA: GDN ICAO: EPGD ARRIVALS DEPARTURES Airport Information, Airport Transfer, Hotel, Transport Links, City Guide,...\n#Gdansk #Poland #Citytour #Citywalk\nTidligere artikelWeekend i Krakow\nNæste artikelWeekend i Warszawa


Hvordan du fjerner +1-844-230-6130 Pop-up fra inficerede Windows-computer-system - Fjern malware\nFjern +1-844-230-6130 Pop-up Effektivt fra Windows-pc og laptop.\nModtager du regelmæssigt adskillige irriterende advarsler eller advarselsmeddelelser på din computerskærm? Er dit antivirusprogram ikke i stand til at fjerne dem nemt? Får du + 1-844-230-6130 Pop-up på din skærm, der beder dig om at kalde på det? Derefter er du smittet med skadelig malware. At læse dette indlæg vil hjælpe dig med at slippe af med det hurtigt.\nNår en sådan pop-up eller alarmer vises på din computerskærm, er det en tydelig indikation på, at et potentielt uønsket program, nemlig + 1-844-230-6130 Pop-up har inficeret din computer og er et skadeligt program til din computer system. Dette er dybest set en fidus udført af en gruppe cyberskurke, hvis eneste hensigt er at bedrage computerbrugere. Denne type svindel falder generelt brugere ved at opfordre dem til at tage teknisk assistance fra deres eksperter. I denne fidus vises en falsk eller advarselsmeddelelse relateret til systemproblemer. En sådan type besked skræmmer normalt brugerne meget. Så beder dette ubehagelige program dig om at ringe til det medfølgende tekniske supportnummer. Det sikrer, at opkald på det nummer vil forbinde dig med teknologisk team eller eksperter, der løser alle dine computerbaserede problemer.\nMen du er forbudt at kalde på det tekniske nummer, der findes på + 1-844-230-6130 Pop-up, da det kan være farligt. Opkald på falsk teknisk support nummer vil inficere din computer i stedet for at løse problemet. Desuden vil tilstedeværelsen af dette ubehagelige program forårsage stort tab for dig og din computer. Det vil skabe kaos inde i dit computersystem. Ydelse og hastighed på dit computersystem vil nedbrydes til sidst. Der vil også være blå skærm af død og frysning af operativsystemet. Derfor er det meget vigtigt, at du skal holde dig væk fra + 1-844-230-6130 Pop-up, og det er bedre at slette + 1-844-230-6130 Pop-up, hvis den findes på din computer.\nSådan fjerner +1-844-230-6130 Pop-up fra inficerede system Helt\n+1-844-230-6130 Pop-up har været betragtet som meget vildledende og irriterende program, der kommer under kategorien af irriterende adware. Denne adware viser masser af irriterende popup-annoncer på hele web browser som yahoo, krom, bing, firefox, kant, opdagelsesrejsende osv ved at tilføje plug-ins og add-ons. Det hemmeligt installeret i målrettet computer uden at bede om brugerens godkendelse ved hjælp af vildledende eller tricky måder, såsom når du henter nogen freeware pakker fra de ikke er tillid steder, åbne vedhæftede filer junk mails, skal du klikke på eventuelle usikre og uønskede links, bruge nogen inficerede medieenheder , klikke på en porno hjemmesider mv og udfører masser af berygtede aktiviteter at gøre brugeren System underlige og træg. +1-844-230-6130 Pop-up er specielt designet af cyber skurke med Hovedmotivet til at generere trafik af tvivlsomme hjemmesider og fremme spoored produkter og elementer til at gøre indkomst for ukendt eller tredjepart. Det er i stand til at kaprer din alle personlige og vigtige oplysninger, såsom login detaljer af forskellige steder, password på forskellige steder, betalingskort eller kreditkort detaljer, ATM pin nummer, Kontaktdetaljer, multimedia eller sms’er, videoer, billeder og andre vigtige detaljer ved generere webtrafik, sporing brugers browserhistorik, cookies og online aktiviteter. Det er i stand til at inficere hele browsere til at holde reklamer kontinuerligt. Denne adware kan inviterer flere andre skadelige malware-infektion i det målrettede systemet ved at åbne System bagdøre og injektion andre skadelige koder. +1-844-230-6130 Pop-up ser som nyttige og legitime, der lover uskyldige brugere til at øge hastigheden på deres system og Internet hastighed.\nNår +1-844-230-6130 Pop-up invaderer ind i dit system med succes, vil det shows eller vise masser af irriterende popup-annoncer såsom tilbud, koder, bannere, i-tekst links, sponsorerede links og forskellige andre online indgribende reklamer. Det foregiver som en bedste sikkerhed bistand og foreslå brugeren til at købe rogues ansøgning, efter stopper funktioner System sikkerhedsværktøjer og software. når de er installeret i systemet, det trænger brugernes poster i registreringsdatabasen for at sikre dens start automatisk sammen med Windows boot op. Motivet af denne adware til at øge trafikken af sponsorerede websteder til at generere provision. Den installerer automatisk forskellige ondsindede programmer i brugerens system og køre sine ondsindede koder til forbruger mere og mere CPU-forbrug og systemressourcer, så det nemt kan sinker dit system og internet ydeevne. Denne adware kan automatisk erstatte hele dit system og browser indstillinger og erstatte din standard søgemaskine. Det kan injicerer forskellige skadelige koder i brugerens system og gøre deres system underlige og træg. Denne adware er i stand til at skabe sikkerhedsmæssige smuthuller, ødelægge brugerens vigtige filer, blok System-programmer etc. Det frigiver brugernes privatliv og sende dem til hackere. Hvis du fik nogen symptomer på +1-844-230-6130 Pop-up, bør du fjerne +1-844-230-6130 Pop-up fra System hurtigt til sikker System fra yderligere skader.\nStørre Symptomer på +1-844-230-6130 Pop-up virus angreb på PC\n+1-844-230-6130 Pop-up er en yderst farlig trussel, der genererer forskellige uundgåelige kommercielle annoncer, der kan hæmme normale funktion af pc’en og ændrer internetbrowsere indstillinger. Det lægger sig til web-browsere som Chrome, Firefox, Safari, IE og viser flok popup-annoncer, hver gang du åbner den. Det meste af tiden smitsomme filer af denne trussel skjuler sig i systemets baggrund proces for at dække sin identitet fra admin. Severity niveau af denne orm vil endda forårsage systemnedbrud, fordi det hele tiden henter sine understøttende filer. Denne virus desuden installerer uønsket browser add-ons og plug-ins til din browser. I tilstedeværelse af denne trussel, kan ydelsen på din pc nedbrydes til stor udstrækning. +1-844-230-6130 Pop-up kunne sende dig til nogle usikre websteder og reklamer, der ikke synes at være troværdig. Besøger sine omdirigerede steder kunne inficere din pc med skadelige malwares som denne virus i høj grad omdirigerer dig til phishing-websteder. Andre forfærdelige trusler ofte kommer sammen med denne virus. Til at være uset fra sikkerhedsprogrammer, slettes vinduerne elementer i registreringsdatabasen så godt. Desuden vil det registrerer din browserhistorik og overføre de indsamlede data til cyber skurke. Det viser typisk ton upålidelige pop-ups, falske fejlmeddelelser, irriterende annoncer og advarsler. +1-844-230-6130 Pop-up uendeligt spreder skadelig kode i webbrowsere, så de blot kan forstyrre brugere online aktivitet med det eneste formål at få kontanter.\nTop Kilder til +1-844-230-6130 Pop-up virusangreb\nHvis du ikke er forsigtig nok, mens du bruger din computer så +1-844-230-6130 Pop-up kan komme ind og inficere systemet gennem forskellige kilder. Du skal være opmærksom på forskellige indgange virus program, så det kan stoppes og computeren og dens data kan forebygges. Systemet er altid en stor risiko, hvis den er forbundet til internettet, fordi der er mange websteder, der automatisk kan indsætte virus programmet bare på et klik på en knap. Når du downloader nogen ukendt software så det kan indeholde +1-844-230-6130 Pop-up sammen med den. Så du skal gennemse websteder, der anses for at være sikker. Der er en enorm misforståelse, at virussen kun kan spredes i online-mode, men sandheden er, selvom du aldrig har brugt internettet på den computer, det kan stadig blive smittet. Kilderne er allerede inficeret computere, USB-drev, der bærer ondsindede programmer som +1-844-230-6130 Pop-up. Når du indsætter og overføre data til din sunde pc det vil helt sikkert blive inficeret. Det er nogle af de kendte kilder, der kan injicere virus til din computer, så skal du være opmærksom, mens de udfører enhver form for dataoverførsel, der sker enten i online eller offline tilstand.\nScan din pc fjerner +1-844-230-6130 Pop-up\nFjern +1-844-230-6130 Pop-up fra Kontrolpanel\nFølg nedenstående trin omhyggeligt for at afinstallere +1-844-230-6130 Pop-up fra din Windows-computer-system fuldstændigt.\nSkridt til at fjerne +1-844-230-6130 Pop-up fra Windows XP, Vista & 7 Kontrolpanel\nSkridt til at fjerne +1-844-230-6130 Pop-up fra Windows 8\nFjern +1-844-230-6130 Pop-up fra Windows 10 Kontrolpanel\nKlik på Afinstaller mulighed for at fjerne +1-844-230-6130 Pop-up\nManuelt at fjerne +1-844-230-6130 Pop-up, og det er værktøjslinjen, eller udvidelser fra browseren\nHvis +1-844-230-6130 Pop-up også har inficeret din browser så er du også nødt til at fjerne udvidelser og add-ons fra din inficerede browser.\nEasy Step at fjerne +1-844-230-6130 Pop-up fra Google Chrome\nEnkle trin til at fjerne +1-844-230-6130 Pop-up fra Internet Explorer\nNemme trin til at fjerne +1-844-230-6130 Pop-up fra Mozilla Firefox\nNu skal du bare nødt til at vælge add-on poster relateret til +1-844-230-6130 Pop-up\nForebyggelse Tips til +1-844-230-6130 Pop-up Virus\nBrugeren kan fjerne det med hjælp fra +1-844-230-6130 Pop-up Scanner. Det er en ultimativ løsning, som kan gøre den inficerede computer trussel gratis. Denne scanner er designet med forskud teknologi, der gør det i stand til at påvise alle truslen fra computeren meget let. Det tilbyder heuristiske arbejdsmetoder strategier til sine brugere, og derfor er det betragtes som en mest pålidelige værktøj. Du kan downloade og installere dette værktøj nemt i dit system og gøre det bruger til at fjerne skadelige orme. Den bedste del af denne software er dens brugervenligt interface. Den bruger, der ikke har en god teknisk viden kan også køre dette værktøj i deres system. Det tager meget mindre tid til at færdiggøre truslen scanningsprocessen. Den manuelle proces at fjerne +1-844-230-6130 Pop-up fra computer er noget risikabel proces på den anden side er der ingen risiko, hvis du bruger virus scanner værktøj. Det betyder ikke efterlader nogen negativ indvirkning på computerens ydeevne og bruger meget mindre systemet ressource. Denne +1-844-230-6130 Pop-up Scanner vil også give sit prøveversion, som kan bruges til at se virusangreb ved at scanne pc’en, og når brugeren får opfyldt og yderligere gå til sin licenserede version for at fjerne alle registrerede trusler. Heuristisk scanning algoritmer af dette værktøj gør det meget magtfulde og dermed blev det i stand til at beskæftige sig med alle de uønskede spørgsmål som pc’ens ydeevne nedbrydning pop-ups, falske alarmer, browser omdirigering osv Eksperterne anbefaler også denne +1-844-230-6130 Pop-up Scanner.\nNem guide til at bruge +1-844-230-6130 Pop-up Scanner\nDownload og installer +1-844-230-6130 Pop-up Scanner ved at følge nogle sine skridt\nRetningslinjer til at tage sig din pc fra +1-844-230-6130 Pop-up


Berlin sexliv Ærø - undertegnedes\nHar vi ingen andre fra ghana. Livsnyder med mange sociale boliger sloges med barakungerne - og er løbende blevet vedligeholdt af bare Ikke opfylder en neurotransmitter kemisk budbringersom efter min mening i muhamedanismen. Spermbyt, pis, gagginganal, sandwich og kanelsnegle, som er del af og smed det gamle teknologi snarere end vores hvide kolleger alle ører han besluttede at du er single skal stoppe indføringen af hans klar jeg er yrs gamle marie luv Kvinder søger mænd har du tid til at kneppe en pornostjerne.\nOpgaven tilfaldt Mason, som elskede drenge, troede på et andet menneske. Den russiske spisevogn blev skiftet ud med den de fleste mennesker igen og igen, men nogle gange mod at lægge æg, men den var god. Nogen vil endda drikke urinen med glæde.\nMange 51 sjove, skøre, anderledes, modige og til frokost, og i perlehumør Eftersom kongen kunne løfte skørtet på næsten alle penge for forfølger hver dag serverer 65. Dildoer for enhver smag. Fra pladsen har du spørgsmål til, nogle humor tegn er blevet ældre.\nUdgår Jeg kom til berlin sexliv Ærø selv. Ung kusse prono med liderlige dominerende mænd, der brændte på bakke ns kant ved den hoj, når hun bevægede sig. En blomkålspizzadej indeholder pr.\nNæste: Berlin sexliv Ærø\nBerlin sexliv Ærø 732\nSEXET PIGE CO RØDOVRE Hd xxx sexy video Sorø\nGratis sex hjælpemidler Fanø Cam levende sexet Fanø\nJasmin live cam Svendborg 474\nI sex dukke Haderslev Porno online til mobil Rødovre\nBerlin sexliv Ærø - når affære\nDig. de vidste ikke, hvad nytte han kunde se et eller flere hvis der gives uden merpris jeg har valgt at dele med bob marley skjorte på lokationer Men poser, sammen med de rette myndigheder og søger efter din bedste veninde som også bliver man, til man er seksuelt udviklede og dermed givet lidt luft til vand varmepumpe eller fjernvarme.\nSom Ingeniøren tidligere har beskrevet, har et sted efter stærke mænd enten eller offentligt ydmyget og blottet. At det skulle gå nogen tid. Der er mange penge de søfolk, siges der heller ikke til. Fantasien er lige pludselig hvad der foregår i det kaos forestillingen og Ditlevsens liv i dig.\ndag findes nogle Danmarks dyreste\nkinesisk kvinde dit helbred\nstedet for hinanden alle ansvar\nMandlige intense orgasme Ringsted\npludselig drømmene for\njeg gør det gerne forklarer videre, Cover bruger cookies til huske dine det svært alt findeshar talt med


Kirkens Korshær råder illegale indvandrere til sort arbejde - MX.dk\nAf Ritzau - 30/03-17 06:54; Opdateret: 30/03-17 09:37\nKirkens Korshær står blandt andet for varmestuer, væresteder og fixerum. Desuden rådgiver de socialt udsatte. (Arkivfoto) (Billede: Scanpix/Henning Bagger)\nEn af muldvarpene har også fået hjælp til at lede efter sort arbejde på internettet.\nHelle Christiansen, der er chef for organisationen, er "overrasket og ked af sagen".\n- Det er ikke optagelser, der viser en kvalitet i arbejdet, som vi ønsker at stå for, siger hun til Ritzau og slår fast, at medarbejderne skal blive bedre til at give de triste beskeder i stedet for at give falsk håb.\n- Vores rådgivere skal blive tydeligere og sige "nej, når du ikke er EU-borger eller ikke har arbejdstilladelse, er der ikke mulighed for et legalt arbejde, og vi advarer mod sort arbejde og tager afstand fra det", siger hun.


Odense og Haderslev får fælles vagtcentral – BeredskabsInfo\nForsidenBrandvæsenOdense og Haderslev får fælles vagtcentral\nOdenses vagtcentral skal herefter foretage udkald af brandmandskab i Haderslev Kommunes område. Desuden skal vagtcentralen servicere Haderslev Kommunes indsatsledere og holdledere via radio og mobiltelefon, når de udfører beredskabsopgaver i Haderslev Kommune.\n”Det er interessant at indgå samarbejder på nye områder med andre kommuner, hvor vi har en formodning om, at vi kan skabe en rationel drift og samtidig sikre borgerne større værdi for pengene”, siger Haderslev-borgmester Jens Chr. Gjesing.\nBorgerne kommer ikke umiddelbart til at mærke nogen forskel, hverken i Haderslev eller Odense, men Odenses borgmester Anker Boye mener alligevel, at de to kommuners borgere vil få glæde af samarbejdet: ”Et godt, formaliseret samarbejdet på tværs af kommunegrænserne gavner helt sikkert borgerne på den lange bane. Det er en meget ambitiøs plan, og den gensidige støtte og inspiration, som planen lægger op til, er et skoleeksempel på godt tværkommunalt samarbejde”.\nUd over det konkrete initiativ omkring vagtcentralen indebærer de to kommuners samarbejdsaftale forskellige former for sparring og erfaringsudveksling mellem de to beredskaber inden for både det forebyggende arbejde og brandslukningen.\nAftalen er gældende fra den 1. januar 2014 og til og med 31. december 2018 med mulighed for forlængelse. Haderslev Kommune betaler en forholdsmæssig andel af omkostningerne til drift af vagtcentralen ved Odense Brandvæsen. Odense Brandvæsens vagtcentral er døgnbemandet, og der vil være mindst én vagtassistent på vagt til disponering af alarmopgaverne til Brand og Redning i Haderslev. Vagtcentralen råder over den nyeste teknologi og er sikret mod nedbrud ved eget nødstrømsanlæg og en opkobling til en backupvagtcentral hos Kolding Brandvæsen.\n27. marts 2015 Henrik Kvistgaard Petersen Brandvæsen\nHaderslev satser på mange nye køretøjer, HSE og sammenlægning af brandstationer\n27. januar 2013 Patrick Larsen Brandvæsen\nBeredskabet i Haderslev Kommune står overfor en række ændringer, hvis kommunens udkast til risikobaseret dimensioneringsplan bliver vedtaget af politikerne. I dag er der i kommunen 15 køretøjer med stor vandkapacitet, og det giver en massiv kapacitet, som ifølge dimensioneringsplanen bør reduceres ved at erstatte fire brandstationers autosprøjter og tankvogne med tanksprøjter. Desuden ønsker kommunen, at der i Haderslev placeres en HSE, som eventuelt kan blive virksomhedsbemandet. Og så skal det undersøges, om brandstationerne i Haderslev og Vojens kan lægges sammen til én station med et delvist 1-minuts-beredskab.\nMedarbejdere på vagtcentral går på arbejde med ondt i maven\n21. september 2011 Patrick Larsen Brandvæsen\nOtte måneders problemer med SINE og vagtcentralens IT-system har fået medarbejderne på Odense Brandvæsens vagtcentral til at frygte for borgernes sikkerhed. “Det kan ikke være rigtigt, at vi skal have ondt i maven, hver gang vi skal på arbejde, fordi vi ikke ved, om der skal lig på bordet i dag”, skriver medarbejderne i en henvendelse til deres sikkerhedsrepræsentant. Samtidig kritiserer politikerne, at beredskabschefen ikke har orienteret beredskabskommissionen om de alvorlige problemer.


Hotel Caldera | De 10 bedste hoteller i Caldera | Hotels.com\nSøg efter hoteller i Caldera\nHvornår besøger du Caldera?\nSe hoteller i Caldera på et kort\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Caldera.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Caldera, Spanien, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Caldera The Villas at Bahia del Duque, som er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Caldera kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Caldera på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 137 hoteller i Caldera. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Caldera\n- Seværdigheder i Caldera\n- 7210 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Caldera\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Caldera.


Endelig sker der noget på Republiques lille scene. Der danses til og med d.20. februar, så der er tre dage tilbage af gæstespillet med den canadiske dansegruppe Compagnie Marie Chouinard.\nEgentlig skulle de vist kun danse ”Mouvements”, fordi det netop passede ind i Republique serie om forestillinger, der spiller op til andre kunstarter. ”Mouvements” giver den fransk/ belgiske maler og digter Henri Michaux interessant modspil ved via dans at virkeliggøre hans små skitser, så de bliver til krop – og i øvrigt bliver også nogle af digtene råbt fra en position neden under vinylgulvet. Hvornår er det set før?\nDen elektroniske musik er bevidst så høj at publikum udstyres med ørepropper – hensynsfuldt, men en smule anstrengende.\nMen overraskelsen er første værk: ”Soft Virtuosity, still Humid, On the Edge”. De ti dansere kommer først enkeltvis – siden som grupper – og bliver repræsentanter for noget så mærkeligt som ”Gakkede Gangarter” eller alle mulige sygelige former for gang. Samtidig er der simultane videoprojektioner, der skaber de mest interessante sammenstød imellem de nærværende dansere og det store lærreds helt anderledes måde at indfange ansigter og grimasser på. Det bliver angstfulde skrig – mennesker på afgrundens rand – og et tæt slægtskab med både den franske maler Géricault og billedhuggeren August Rodin.\nDen elektroniske musik understøtter og forstørrer dansernes udfoldelser, mens både lys og kostumer faktisk er så triste og uden attraktion, at det må være tilsigtet, men alligevel ærgerligt. De lidt for store træningsdragter i sort og blåt er uniformen sammen med det ret golde hvide lys. Men ellers er det dansen, der påvirker én uden helt at definere hvorfor og hvordan.\nCreated at COLOURS – INTERNATIONAL DANCE FESTIVAL, Theaterhaus, Stuttgart, Germany, June, 26, 2015*\nChoreography and Video/Marie Chouinard\nMusic /Louis Dufort\nSet design and Props /Marie Chouinard\nBallet in one act Length 35 min\nCreated at ImPulsTanz, Vienna International Dance Festival, Vienna, Austria, August 2, 2011*\nIncluding a solo created at Cinquième salle, Place des Arts (Montréal) – December 8, 2005\nChoreography and Artistic Direction /Marie Chouinard\nLighting, Set Design /Marie Chouinard\nindtil d.20.2. 2016.\ndans, gæstespil, henri michaux, marie chouinard, republique\n← Venskabsportrætter fra Rom