Nyheder – Side 4 – Musikforlæggerne\nBestyrelse & Sekretariat\nBestyrelses- og Udvalgsposter\nAnsøgning om optagelse i Musikforlæggerne\nCarl Prisen 2019\nCarl Prisen 2018\nCarl Prisen 2017\nCarl Prisen 2016\nCarl Prisen 2015\nCarl Prisen 2014\nCarl Prisen 2013\nKodas Kulturelle Midler\nStøttede projekter i 2019\nStøttede projekter i 2018\nMusikforlæggernes vejledende tarif for §18 udgivelser\nHvem administrerer trykrettigheder\nMenu:Foreningen- Om Musikforlæggerne- Bestyrelse & Sekretariat- Bestyrelses- og Udvalgsposter- Rapporter- Vedtægter- Årsrapport- Code of Conduct- Musikforlæggerne internationalt- Musikforlæggernes logo- Referater- - Bestyrelsesreferater- - Medlemsmøder- - ICMP og NMU møder- - Andre møderMedlemmer- Medlemmer- Kontingent- Ansøgning om optagelse i Musikforlæggerne- Musikforlæggernes ModelkontraktCarl Prisen- Carl Prisen- Carl Pris reglement- Carl Prisen 2019- Carl Prisen 2018- Carl Prisen 2017- Carl Prisen 2016- Carl Prisen 2015- Carl Prisen 2014- Carl Prisen 2013Kulturelle midler- Kodas Kulturelle Midler- Støttede projekter i 2019- Støttede projekter i 2018- Støttede projekter i 2017Spil Dansk- Spil DanskOphavsret- Ophavsret- Musikforlæggernes vejledende tarif for §18 udgivelser- Hvem administrerer trykrettigheder\nHer er du: Home / Nyheder\nMusikforlæggernes Kulturelle Midler\nDet er nu muligt for alle Kodas musikforlags-medlemmer at søge Kodas kulturelle midler gennem Musikforlæggerne, som forvalter puljen for musikforlag.\nNæste ansøgningsdeadline er den 2. oktober 2017.\nMusikforlagene kan søge til projekter med tilknyttede ophavsmænd, der er medlem af Koda, og til musikforlagenes egne projekter. Der kan blandt andet søges til:\n• Produktion, udgivelse og/eller distribution af musikudgivelser\n• Produktion af noder\n• Deltagelse i messer og udstillinger\n• Sangskriver-camps og workshops\n• Kursusvirksomhed, der skal give større forståelse af musikindustrien\nBemærk at der ydes ikke støtte til genoptryk af noder, hardware/udstyr, forplejning eller administrativ assistance.\nRetningslinier for ansøgning fra Musikforlæggernes andel af Kodas kulturelle midler kan læses her.\nAnsøgningsskema som pdf fil kan hentes her.\nØnsker I ansøgningsskemaet som Wordfil eller har I spørgsmål, så henvend jer til Musikforlæggernes sekretariat på tlf. 70 20 62 18 eller hanne@musikforlaeggerne.dk\nMød Musikforlæggerne: Artpeople Music Publishing\nEt af vores nye medlemmer hos Musikforlæggerne er Artpeople Music Publising, hvor vi har stillet et par hurtige spørgsmål til Anders Fredslund-Hansen, der er partner og managing director i firmaet.\nHvorfor er I blevet medlem hos Musikforlæggerne?\n“Jeg har været medlem i en del år med Good Songs Publishing og finder arbejdet der bliver lavet i foreningen vigtig.”\nHvad vil du gerne bruge medlemskabet til?\n“Til at deltage i udviklingen og forhåbentlig påvirke politiske beslutninger i foreningen og med foreningen.”\nHvor vigtigt er musikforlags arbejde for jer?\n“Vi er et musik forlag, så det er core business.”\nHvad har været jeres største succes oplevelse i år?\n“Vi er jo nystartet i år, men har gang i mange gode ting. Tidligere i år vandt vi UK Eurovision og netop nu er vi ved at lave musik til den kommende julekalender på TV2. Vores unge band ULTRAMARIN har haft et par store radiohits.”\nHvad tror du er den største udfordring for musikforlags branchen i de kommende år?\n“At få nok betaling til ophavsmænd for brug af musik generelt.”\nMød Musikforlæggerne: GL Music Publishing\nVi er hos Musikforlæggerne rigtig glade for at have fået fem nye medlemmer i år. Det drejer sig om følgende forlæggere: Artpeople Music Publishing, The Bank, Target Tunes, GL Music Publishing og You: Made Publishing.\nI forbindelse med de nye medlemmer præsenterer vi her i løbet af efteråret de forskellige forlæggere med nogle korte introduktions interview. Det første er med Christian Fløe Svenningsen som er partner og publishing director hos GL Music Publishing.\nI er for nylig blevet medlem af Musikforlæggerne i Danmark. Hvorfor har I valgt at blive medlem her?\n“Vi ønskede at blive medlem af Musikforlæggerne for at deltage i det fælles arbejde både politisk og netværksmæssigt som Musikforlæggerne udfører. Som et uafhængigt selskab er det også vigtigt for os at mærke hvor vores “partners in crime” står i forhold til de udfordringer vi alle står overfor. Derudover vil vi selvfølgelig også gerne støtte op om en god forening.”\nHvad forventer I at bruge medlemsskabet og Musikforlæggerne til?\n“Jeg glæder mig til at bruge de netværksmuligheder som foreningen giver os, men mest af alt er muligheden for at tale med ligesindede forlag om de udfordringer vi står overfor, vigtigt for os. Foreningen giver os et forum hvor vi har mulighed for at tale tingene igennem med andre forlag, og både blive klogere på hvordan de andre forlag ser verden, hvordan de vælger at håndtere dem – og så kan vi forhåbentlig bringe viden til bordet, og hjælpe hvor vi har mulighed for det.”\nHvor vigtigt er musikforlags arbejde for jeres firma?\n“Forlaget er vores hovedforretning, og dermed noget vi fokusere meget på. De andre ting vi laver (label, artistudvikling) kommer begge ud af forlagsforretningen, og skal i sidste ende støtte den del af vores virksomhed.”\nHvad har været jeres største musikforlags succes eller historie i år?\n“Den er svær. Det må være det arbejde vi gør som lokalt subforlag i Norden for blandt andre PEN Music Group, CCS Rights Management, ROBA, 120 Music m.fl. Vi repræsenterer mere end 300.000 rettigheder i norden, inklusiv Johnny Cash, Elvis, Justin Bieber, Major Lazer, Hansi Hinterseer m.fl. Som subforlag har vi synkroniseret musik til den kommende Lars Von Trier film, The Square (der vandt Cannes palmen i år) og en kommende Avicii dokumentar. Vi har haft sangskrivere på Aarhus Calling (fra Canada), By:larm campen (fra Norge), og har arrangeret mere end en måneds sessions for internationale DJ’s i Stockholm og København (inkl. Laidback Luke, BlasterJaxx, Fred Rister (David Guetta producer) med flere. Nyeste placering på K-Pop Superstars, EXOs “The War” album ligger pt. nummer 1 på Itunes i 33 lande og top 10 i yderligere 19 lande blandt andet nummer 2 i USA!”\nHvad ser I som den største udfordring for musikforlags branchen i de kommende år?\n“Jeg tror at en af de store udfordringer bliver at blive ved med at kunne tilbyde noget unikt for sangskrivere, producere og artister – så vi ikke kun er dygtige administratorer, men også leverer et stykke kreativt arbejde som har værdi.”\nPopulær jazzkonkurrence er springbræt for karrieren\nFor 11. år i træk inviterer Danske Populær Autorer (DPA) og DR unge komponister til at dyste om at vinde prisen for årets jazzkomposition på 15.000 kr. Udover at være en enestående mulighed for at få sit værk opført af DR Big Band, har de tidligere finalister brugt konkurrencen som et springbræt for karrieren…\n… Og det ser ud til, at jazzspringbrættet virker. Mange af de tidligere vindere og finalister har efterfølgende skabt sig gode karrierer – både herhjemme og internationalt. For modtageren af førsteprisen i konkurrencen i 2017 var finalekoncerten en stor oplevelse:\n”Det var en dejlig overraskelse at høre DR Big Band’s arrangement af ’Nomad’. I deres hænder fik det et helt andet udtryk, en anden feeling – det var fedt at høre, hvad de kunne få frem i det. Det er en stor ære at stå her som vinder i aften og få den anerkendelse fra DPA – det betyder meget at opleve ens eget værk blive værdsat på den måde og få den anerkendelse som ung komponist. Denne konkurrence er et meget værdifuldt skub for de unge komponister”, sagde komponist og trompetist Jakob Sørensen efter at have modtaget førsteprisen ved finalekoncerten i januar i DR Koncerthuset.\nFra værk til finalekoncert i DR Koncerthuset\nUden at vide hvilken komponist der står bag de forskellige værker, lytter og bedømmer en jazzjury de indsendte værker og udpeger tre finaleværker, som herefter arrangeres for DR Big Band og uropføres ved finalekoncerten i DR Koncerthuset. Der følger samtidig en hæder med på 15.000 kr. til vinderen, 10.000 kr. til 2. prisen og 5.000 kr. til 3. prisen.\nSådan deltager du i konkurrencen – deadline for at sende dit værk ind er 1. oktober 2017\nFor at deltage i konkurrencen ’Årets Unge Jazzkomponist 2018’ skal du indspille din komposition og sende den til DPA. Alle instrumenter og stilarter inden for jazzens åbne verden er velkomne. Send din komposition til DPA senest den 1. oktober 2017. Deltagere i konkurrencen skal være under 30 år, da konkurrencen er et springbræt for unge komponister. Der må kun indsendes et bidrag pr. komponist. Kompositionen må max vare 6 minutter.\nFor at kunne deltage i konkurrencen skal du have bopæl i Danmark, Færøerne, Grønland eller være dansk statsborger. Værker kan indsendes pr. e-mail til: jazz@dpa.org\nAlle deltagere vil få svar i midten af november om deres værk er blevet udtaget til finalen.\nSe video fra sidste års finale i DR Koncerthuset: https://www.youtube.com/watch?v=Fm9hRAhGuvc\nKampagne skal guide til lovlig brug af studiebøger\nUlovlig kopiering af studiebøger udgør et stigende problem. Ofte fordi der blandt de studerende ikke er opmærksomhed på konsekvenserne. Derfor skal en ny kampagne, ’Os Der Elsker Viden’, oplyse og guide studerende til at bruge studiebøger på lovlig vis. Musikforlæggerne støtter og bakker op om kampagnen.\nSommeren lakker mod enden, og det betyder studiestart for tusindvis af studerende. Hen over de kommende uger vrimler blandt andet universiteter, professionshøjskoler, erhvervsakademier og konservatorier med spritnye studerende, der spændte starter på et nyt liv. Et nyt liv, der handler om at dygtiggøre sig og fordybe sig. Og et nyt liv som voksen. De studerende skal derfor pludselig selv stå for fx at købe studiebøger.\nStørstedelen af de nye studerende er digitalt indfødte. De er vant til at finde indhold på nettet og dele det med hinanden digitalt. Men når delingen omfatter studiebøger, har det konsekvenser. Fordi studiebøger kun bliver ved med at udkomme, hvis de bliver købt af de studerende. Og studiebøgerne har betydning for uddannelsernes kvalitet.\nDet er i dag sværere for studerende at agere lovligt end tidligere, fordi den digitale uddannelse ikke er fulgt med den digitale udvikling. Der er mangel på information om, hvordan man skal opføre sig digitalt, og hvor alvorligt det er, når man ulovligt deler bøger, film, musik osv. Netop den problematik har kampagnen ’Os Der Elsker Film’ taget fat i ved at informere om ulovlig streaming af film. Og det er også den problematik, ’Os Der Elsker Viden’ adresserer.\nDet primære formål med kampagnen er at oplyse de studerende om, at det er ulovligt at dele indhold med hinanden, og få dem til at tænke over konsekvenserne. Formålet er også at guide dem til lovlig brug af studiebøger. Succeskriteriet er at få stoppet den ulovlige kopiering af studiebøger på sigt. Det kræver både ændringer af holdninger og adfærd. Men det starter med viden.\nOs Der Elsker Viden\nKampagnen ’Os Der Elsker Viden’ er skudt i luften i dag med en kampagneside, der guider de studerende til lovlig kopiering og køb af studiebøger. Samtidig vil kampagnen møde de studerende online med annoncer, film og dialog, mens uddannelsesinstitutioner, biblioteker og boghandlere får en platform at kommunikere til de studerende fra.\nKampagnen er blevet til i et samarbejde mellem bl.a. forfattere, forlag og boghandlere og løber over de næste tre år.\nLæs mere på www.osderelskerviden.dk\nNy undersøgelse: 80 procent streamer musik i Norden\nNæsten alle indbyggerne i Norden streamer nu musik, og det er i høj grad de gratis streamingtjenester, der trækker i forbrugerne. Den klart mest benyttede tjeneste er YouTube, men også på Facebook fylder musikken meget.\nLangt de fleste indbyggere i de nordiske lande er i dag digitale musikforbrugere. På tværs af Norge, Sverige, Finland og Danmark benyttede 80 procent i alderen 12-65 år sig af minimum en streamingtjeneste i løbet af det seneste år.\nDet fremgår af The Polaris Nordic Digital Music Survey 2017, der offentliggøres i dag, og som er udført i et samarbejde mellem de tre nordiske rettighedsorganisationer Koda (DK), Teosto (FIN) og TONO (N).\nGratis musik dominerer med YouTube i front\nFor første gang har undersøgelsen set nærmere på forholdet mellem det betalte og gratis forbrug af digital musik i Norden. 87 procent af de digitale musikforbrugere har inden for det seneste år streamet musik på minimum en gratis tjeneste, og dertil benytter halvdelen af forbrugerne sig udelukkende af de gratis alternativer til abonnementstjenesterne.\nDen foretrukne streamingtjeneste i Norden er YouTube. 60 procent af indbyggerne i Norden har inden for det seneste år brugt YouTube til at streame musik, og af dem har 71 procent brugt tjenesten minimum på ugentligt basis. Herefter følger Spotify, som 50 procent har brugt til at streame musik, hvoraf de 77 procent benyttede sig af tjenesten minimum en gang om ugen.\nMusik fylder meget på Facebook\nMusik fylder også meget på de sociale medier og særligt på Facebook. Ifølge undersøgelsen har 35 procent af den nordiske befolkning set musikvideoer eller videoer, der indeholder musik, minimum en gang om ugen. Dertil har 19 procent set eller delt en koncert på et social medie, og af dem har de 71 procent gjort dette på Facebook.\nKodas direktør, Anders Lassen, udtaler:\n”De seneste års eksplosion i det digitale musikforbrug er positivt, for det betyder jo, at musikken er blevet tilgængelig og en naturlig del af vores allesammens hverdag. Betyder det så, af alt er godt i musikbranchen? Nej. De nuværende forretningsmodeller har vænnet mange forbrugere til gratis musik, og det skaber udfordringer. Først og fremmest har vi række meget populære gratis digitale tjenester som YouTube og Facebook, der på grund af en forældet EU-lovgivning enten betaler intet eller meget lidt til dem, der har skabt musikken. Derudover er der mange, som vælger de gratis dele af abonnementstjenesterne, og det betyder, at musikskaberne også her får en lav betaling for deres arbejde. Gratis adgang var en god og nødvendigt modtræk til den ulovlige brug af musik, branchen led under for nogle år siden. Men nu må tiden være inde til, at der bliver taget et fælles ansvar for at styrke de forretningsmodeller, der kan medvirke til et stærkt og bæredygtigt musikliv i fremtiden.”\nDanske tal fra undersøgelsen\n75 procent har brugt en digital tjeneste til at streame musik det seneste år.\n88 procent af de digitale musikbrugere har brugt en gratis tjeneste.\n57 procent af de digitale musikbrugere har tegnet et abonnement.\n43 procent af de digitale musikbrugere brugte udelukkende en gratis tjeneste.\n48 procent af danskerne har brugt YouTube, hvilket gør den til den mest brugte streamingtjeneste i Danmark.\n35 procent af danskerne har set musikvideoer eller videoer, der indeholder musik, dagligt, næsten dagligt eller ugentligt på Facebook.\n68 procent af danskerne erklærer sig enige i, at musikkens skabere skal have betaling, når deres musik benyttes online.\nFlere tal fra undersøgelsen: Hent Polaris Nordic Digital Music Survey 2017\nOm Polaris Nordic Digital Music Survey\nPolaris Nordic Digital Music Survey blev gennemført i Danmark, Norge, Finland og Sverige i april og maj 2017. Undersøgelsen er udført af YouGov, målrettet internetbrugere i alderen 12 til 65 år med i alt 4.047 online respondenter (1000+ per land). Undersøgelsen er bestilt af de tre nordiske rettighedsorganisationer Koda (Danmark), Teosto (Finland) og TONO (Norge), der i 2013 dannede Polaris Nordic Alliance. Undersøgelsen er den tredje af sin slags. Den første blev gennemført i 2014\nKæmpe eksportpotentiale i dansk musik\nHvis det bliver markedsført rigtigt, har dansk musik mulighed for ikke blot at bidrage til brandingen af landet, men også til at bidrage væsentligt til dansk eksport.\nDebatindlæg af Charlotte Enevoldsen, chefkonsulent indenfor Rådgivning og Videnservice. Bragt i Berlingske 3. juli 2017.\nNår Lukas Graham og MØ brager igennem på de internationale hitlister, bliver det ofte set som enlige svaler, der heldigt rammer et internationalt publikum. Men med den rette markedsføring og fokus har dansk musik et kæmpe potentiale ud over landets grænser.\nI perioden 2012 til 2016 har dansk musikeksport oplevet en vækst på over 50 procent, viser en ny analyse fra musikbranchen. Og selv om indtjeningen stadig er under en milliard kroner om året, giver væksten en pejling af, hvor stort potentialet er.\nMusik ses i dag i høj grad som en del af brandingen af Danmark, og der er ingen tvivl om, at den branding har stor økonomisk værdi for Danmark. Men den skygger desværre også for anerkendelse af musik som et egentligt eksportområde. Det ser vi gerne i Dansk Erhverv, at der bliver lavet om på. For her er gode muligheder for øget vækst.\nMomentum bør udnyttes\nMålrettet eksportfremme og eksportrådgivning vil kunne løfte internationaliseringsindsatsen hos flere små og mellemstore danske musikskabere og -producenter, så de i endnu højere grad får succes på det internationale marked. Det skal ske ved, at eksportfremmesystemet bliver bedre gearet til at håndtere eksport af immaterielle produkter og opbygger en solid forståelse for kreative branchers særlige vilkår og udfordringer.\nDesuden kan de danske repræsentationer i udlandet i langt højere grad spille med – rådgive, formidle kontakter og åbne døre, når det kommer til musikeksport, hvad enten det er i form af streaming eller koncerter.\nOg når vi tænker eksportfremstød, skal der ikke kun være fokus på de klassiske services og industrier, men også på musik og koncerter som et kommercielt produkt og ikke bare et kulturelt indslag.\nVi står med et guldæg i hånden. Nu gælder det om at komme i gang, så vi kan udnytte det momentum, som dansk musik har i udlandet i disse år.\nMomentum i musikbranchen skal udnyttes\nIfølge rapporten ’Dansk Musikomsætning 2016’ omsatte musikbranchen for næsten 7,5 milliarder kroner sidste år. Dansk musik har momentum både ude og hjemme. Og det skal udnyttes, lyder det fra en samlet musikbranche.\nDen danske musikbranches omsætning steg i 2016 med 10 procent i forhold til året før og bidrog dermed med knap 7,5 milliarder kroner til den danske samfundsøkonomi. Det dokumenterer rapporten ’Dansk Musikomsætning 2016’, som Rambøll har udarbejdet på vegne af den danske musikbranche.\nRapporten viser, at kilderne til fremgangen blandt andet skal findes i livemusikken og i eksporten af dansk musik. Liveområdet går frem med hele 500 millioner i forhold til 2015 og udgør i 2016 60,5 procent af branchens samlede omsætning.\n”Vi kan selvfølgelig kun være glade for den samlede vækst i branchen. Den vidner om branchens professionelle tilgang til musikken som erhverv. Samtidig er det afgørende for den indspillede musik, at vi får styr på det digitale marked, som er præget af ulige vilkår for streamingtjenesterne,” udtaler Kodas direktør Anders Lassen.\nMusikkens potentiale skal foldes endnu mere ud\nDet er femte år i træk, at Rambøll udarbejder opgørelsen på vegne af IFPI, Koda, Dansk Live, MXD, Gramex og Musikforlæggerne. Og med en omsætning på knap 7,5 milliarder i 2016 har musikbranchen oplevet en samlet vækst på 23 procent siden 2012.\nDenne vækst er et udtryk for, at danskerne langt fra er blevet mætte af musikalske oplevelser, og at forbrugerne i stigende grad har taget streamingtjenesterne til sig.\n”Rapporten fra Rambøll viser, at musikbranchen er en vigtig del af erhvervslivet. Men det betyder ikke vi som musikbranche kan læne os tilbage, men skal tværtimod arbejde sammen med politikere og det øvrige erhvervsliv i en benhård indsats for at folde musikkens store potentiale ud, så den kommer til at spille en endnu større samfundsøkonomisk rolle i fremtiden,” siger Jakob Brixvold, sekretariatschef i Dansk Live.\nStørste eksportvækst nogensinde\nDe danske musikeres indtog på de globale hitlister viser sig også i rapporten. Musikeksporten går frem med hele 33 procent, hvilket er den største fremgang, siden første gang den samlede omsætning blev opgjort. Samtidig er denne fremgang også et udtryk for, at musikturisterne, der kommer til Danmark, bruger flere penge end tidligere.\nLæs Dansk Musikomsætning 2016\nRambøll har udarbejdet Dansk Musikomsætning 2016 på vegne af IFPI, Koda, Dansk Live, MXD, Musikforlæggerne og Gramex.\nKulturdebat på Folkemødet på Bornholm\nMusikforlæggerne er sammen med Stage of Art, Dansk Erhverv og DPA medarrangør af følgende paneldebat på Folkemødet på Bornholm fredag den 16. juni. 2017:\nKultur er også bacon:\nEr dansk kultur en ny eksportsucces?\nDebat på Folkemødet 2017 om kulturerhverv den 16. juni 2017\nFormålet med debatten er at sætte fokus på kulturen som (eksport)erhverv. Musik-, film-, tv, gastronomi-, design-, arkitekturbrancherne mv. er kulturskabere, men de er også virksomheder, der sætter produkter på markedet, skaber omsætning, arbejdspladser og eksport.\nTemaer/vinkler der kan blive en del af debatten:\nKultur er en eksportvare. Er den vigtig for Danmark? Er der et uforløst potentiale? Hvad er barriererne og hvordan fjerner vi dem?\nKultur kan skabe øget turisme i Danmark. Kulturprodukter er med til at brande Danmark i udlandet. Men er vi dygtige nok til at bruge det strategisk? Er kulturerhvervene dygtig nok? og hvad med turistbranchen?\nNogle kulturbrancher modtager offentlig støtte (eller offentlig engagement). Er den offentlige støtte en gavebod eller en investering?\nKan kulturerhverv blive en ny vækstmotor i Danmark? Hvad skal der til for, at det kan ske? Hvad er barriererne?\nEr kulturerhvervet tilstrækkeligt forretningsminded? Hvordan bliver den det? Er der fx behov for yderligere professionalisering, flere partnerskaber med etablerede virksomheder eller andet?\nFredag den 16. juni 2017 kl. 15.15-16.00. Selve debatten bør vare max 40 minutter.\nStage of Art & Dansk Erhverv\nModerator: Tom Ahlberg, Forlægger og redaktør af netmediet Søndag Aften.\nJan E. Jørgensen: Folketingsmedlem, Venstre.\nCharlotte Enevoldsen, Chefkonsulent, Dansk Erhverv.\nThomas Rohde, Direktør, Music Export Denmark.\nAnja Hartung Sfyrla, Chef for Forretningsudvikling, VisitDenmark.\nLæs nyt portræt af formand Ole Dreyer\nKODA har skrevet et nyt portræt af Musikforlæggernes formand Ole Dreyer. Det kan læses her\nat Musikforlæggerne med Koda's Kulturelle Midler støtter mere end 400 projekter hvert år.\nat Musikforlæggernes medlemmer tilsammen repræsenterer mere end 5.000 komponister og tekstforfattere.\nat Musikforlæggernes medlemmer repræsenterer alle genrer, lige fra klassisk til pop og fra børn til jazz.\nat Musikforlæggerne står bag Carl Prisen, om hvilken Bent Fabricius-Bjerre har udtalt, at ”den burde blive musikbranchens bedste trofæ”.\nat Musikforlæggerne er medejer af Spil Dansk foreningen sammen med DPA, Dansk Musikerforbund, Dansk Artist Forbund og Koda.\nat Musikforlæggerne sammen med IFPI, Dansk Live, Koda, MXD og Gramex leverer dataindhold til Rambølls årlige branchestatistik Dansk Musik Omsætning.\nCarl Prisen (7)\nDanmarks Radio (3)\nIkke kategoriseret (65)\nSpil dansk (5)\nMusikforlæggerne er en forening af professionelle musikforlag i Danmark.\nMusikforlæggerne er repræsenteret i de ledende organer i Koda og Copydan, og foreningen er medlem af Nordisk Musikforlægger Union og af International Confederation of Music Publishers, ICMP.\nLautrupsgade 9, 5\nTelefon: 2681 8892\n© 2020 - Musikforlæggerne i Danmark


Klassisk jordbærtærte uden mel og sukker\nHjem > Klassisk jordbærtærte uden mel og sukker\nWritten by Kirsten Gamst On the 04/14/2016 - 12:00\nPRØV OGSÅ: Frugttærte med veniljemascarpone \n(Se fremgangsmåden under annoncen)\nBland mandelmel, arrowrootpulver eller fiberHUSK, Sukrin+ og smør i foodprocessoren, til det ligner krummer. Saml dejen med ægget. Har du ikke en foodprocessor, kan du samle ingredienserne med fingrene. Pres dejen ud i en smurt tærteform og prik bunden med en gaffel.\nRør marcipanfyldet ved først at blande alle ingredienser på nær smørret i foodprocessoren (eller brug fingrene). Smag evt. til med mere sødestof og mandelessens. Bland derpå smørret i. Fordel marcipanlaget oven på tærtebunden.\nBag tærten i ca. 20-25 min., eller til den er jævnt gylden.\nHak chokoladen og smelt den sammen med smørret.\nNår tærten tages ud af ovnen, fordeles chokoladeblandingen herover og smøres ud i et pænt lag. Lad tærten køle helt af, så chokoladen stivner. Sæt den evt. på køl, så det går hurtigere.\nLav imens kagecremen, så den også kan blive kold. Pisk æggeblommer, sødmælk, 1 dl piskefløde, Sukrin+, vaniljepulver og arrowrootpulver sammen i en kasserolle og varm det langsomt op. Lad det simre ved svag\nvarme, til det begynder at tykne. Lad herefter cremen afkøle helt. Når tærte og creme er afkølet, piskes 2 dl fløde til flødeskum og blandes med cremen. Fordel flødecremen oven på tærtebunden og pynt til sidst\nmed halve jordbær.\nSe temasiderne ” Søde sager uden sukker og mel” i Ude og Hjemme nr. 15, der udkommer onsdag den 13. april.\nOpskrifterne er hentet fra bogen ”Sødt, sundere, syndigt” af Xenia Østerby Jensen og med fotos af Line Thit Klein og Chris Tonnesen.\nBogen er fyldt med opskrifter på kager, desserter, konfekt og andet godt - alle uden mel og sukker.\nBogen, der er på 256 sider, er udkommet på FADL’s Forlag.\nVejledende pris er 299,95 kr\nSEO SiteAttention 55\nSource URL: https://www.udeoghjemme.dk/opskrifter/bagvaerk/taerter/klassisk-jordbaertaerte-uden-mel-og-sukker


Skolesporet i Lyne, der er 3,7 km. langt ender ved Lyne Friskole og er fra dags dato nu også en del af friskolen - et udendørs klasselokale kan man næsten sige! For den åbne skole er en del af den nye skole - og defor skal ungerne fra Lyne Friskole nu også til at lære i - og om - naturen!\nNaturvejlederne fra Ringkøbing-Skjern Museum har været en stor del af det nye skolespor og til åbningen tog naturvejleder Sabine Jensen da også del i festlighederne: "Sanserne kommer i spil og viden læres på andre måder" fortæller hun.\nNaturstien ved Lyne er 3,7 km lang. Sporet er markeret med gule skilte, stien er åben for alle - og er en integreret del af Lyne Friskoles udeundervisning. På nuværende tidspunkt er der 11 skolespor i Danmark, men mange flere på vej.\nHar I også lyst til at lære mere om naturen, så tag på tur med den LEVENDE HISTORIE. Find links til ture her.


Læsehastighed - lær at læse hurtigere! - Studieportalen.dk\nLige nu 728 online.\nStudieportalen.dk › Studiebladet › Studieteknik › Læsehastighed - lær at læse hurtigere!\nLæsehastighed - lær at læse hurtigere!\nLæsehastighed kan måles i ord pr. minut. Hvis du gerne vil lære at læse hurtigere, så er det faktisk muligt at træne din læsehastighed. I vores lektieforum er der ofte studerende, der spørger, hvad de kan gøre for at øge deres læsehastighed, fordi de læser for langsomt.\nMed træning er det faktisk muligt at forøge sin læsehastighed betragteligt. Det hjælper vi dig med her, hvor vi giver dig nogle simple teknikker, der kan lære dig at læse hurtigere.\nNår du læser, så staver du dig ofte gennem en tekst ord for ord. Dit blik bevæger sig i små ryk fra venstre mod højre, og du opfanger typisk ét til to ord ad gangen. Hvis du vil øge din læsehastighed via træning, så skal du være bevidst om netop disse ryk hen ad linjerne. Jo flere ord du kan opfange pr. ryk, jo hurtigere kan du læse.\nLæsehastighed: Øvelser i at se bredere\nPrøv at lave tre eller fire lodrette streger ned ad en tekstside med en lineal. Jo bredere siden er, jo flere skal du lave. Den første streg skal være cirka en centimeter inde i teksten fra venstre, den anden skal være cirka en centimeter inde i teksten fra højre, og den/de sidste skal være i midten. Det vigtigste er, at der er lige langt mellem hver streg. Vi har lavet et eksempel med tre streger i en tekst:\nBog: 'Selvfølgelig skal du have 12' (Josephine Lykke Fritzbøger og Victoria Elisabeth Pihl Sørensen).\nNår du har lavet et passende antal streger, så prøv at læse teksten ved kun at lade dit blik stoppe ved hver streg. Her skal du fokusere på at få de ord med, der står på hver side af stregerne. Altså at læse i ryk, hvor du opfanger flere ord ad gangen i stedet for at læse ord for ord. Prøv at flytte dit blik fra streg til streg i glidende bevægelser hele vejen ned over siden.\nEksperimentér med hvor mange streger, du laver, så du finder det tempo, der føles rarest, og som passer dig bedst. Jo mere du træner, jo færre streger kan du med tiden lave, og jo mere kan du øge din læsehastighed. Meningen med øvelsen er at gøre dig bevidst om at bruge mere af dit synsfelt, når du læser. Ved at se bredere kan du lære at læse hurtigere.\nStart længere inde\nDe fleste, der læser, starter med at rette blikket mod det første ord yderst til venstre. Hvis man gør det, så fanger en stor del af blikket den tomme margen i siden, og det er spild af ”blik”. Det er også derfor, at den første og sidste streg placeres en centimeter inde i teksten. Når du bliver bedre, kan du forsøge at rykke de yderste streger endnu længere ind i teksten og dermed presse dig selv til at se bredere.\nDet er selvfølgelig ikke hensigten, at du skal tegne streger på alle sider, du læser fremadrettet. Hensigten er at gøre dig bevidst om, hvordan du bruger dit synsfelt optimalt og dermed forbedrer din læsehastighed. Hvis du træner det en smule, kan du vænne dig til at bruge teknikken uden at skulle tegne stregerne.\nBrug et læsekort\nEn anden læsehastighedsøvelse, du kan prøve, er at bruge et læsekort. Mange kommer til at springe tilbage i teksten, når de læser, og det gør, at de kommer ud af rytmen og glemmer, hvor de er nået til. Hvis du tager et stykke karton eller papir og bevæger det ned over de linjer, du allerede har læst, så kan du øve dig selv i at komme videre uden at stoppe. Og så mindsker du også risikoen for, at du mister overblikket over, hvor langt du er nået.\nLæsehastighed: Træningen tager tid\nI artiklen har vi givet dig nogle simple teknikker, der kan lære dig at læse hurtigere. Det er dog svært at lære, og hvis du har store problemer med det, findes der kurser i hurtiglæsning, du kan tage.\nDet skal samtidig siges at øvelse gør mester. Jo mere du læser desto hurtigere vil du blive til at læse. Men hvis du ikke synes du har tid til at kværne 100 bøger igennem, for at forøge din læsehastighed, kan ovenstående teknikker måske hjælpe dig.\nOverordnet skal det til sidst nævnes, at ikke alle tekster kan læses lige hurtigt. Tunge fagtekster med svære ord og begreber er svære at læse hurtigt, fordi du samtidig skal koncentrere dig om at forstå dem. Derimod er noveller, romaner, aviser og lignende lettere at læse i et højere tempo.\nHusk også at når du læser lektier, så er det ikke alt, der skal læses lige grundigt. Det afhænger af, hvad dit formål er med at læse teksten. Læs her om de 4 forskellige læseteknikker, du har brug for at kende, når du læser lektier.\nB: omkostninger af x vareenheder (1)\nA: Mindste afstand (7)


Persondatapolitik hos DPL Report system, Dust2.dk ApS\nVi indhenter kun persondata i de tilfælde, hvor dette skulle være relevant for os, og vi vil kun indhente persondata, hvis det er relevant for din aktivitet hos DPL Report system, Dust2.dk ApS.\nHvis du ønsker at indgive en klage(Ydelse af hjemmeside), har vi brug for at indsamle visse persondata for at kunne tilbyde dig vores service.\nVi kan indhente oplysninger som f.eks. SteamID64, Steam Navn, Steam Billede og Faceit konto\nDPL Report system, Dust2.dk ApS indsamler og behandler dine persondata, når du foretager dig følgende:\n- Besøger forsiden.\n- Logger ind med steam\n- Indgiver en klage\nDen dataansvarlige for indsamling, behandling og anvendelse af dine personoplysninger på Report.DPL.GG er Dust2.dk ApS, Åbogade 15, 8200, Aarhus N, cvr nr. 37582999\nDine almindelige steam informationer, såsom navn og profilbillede, indhenter vi for at kunne levere den ydelse, at indgive en klage.\nDine oplysninger vil blive slettet 5 år efter senest login.\nVi har vores hjemmeside hos DigitalOcean, som fungerer som vores databehandler. Alle persondata som du oplyser på vores hjemmeside vil blive opbevaret i DigitalOceans datacentre. Ydermere deler vi data med FaceIt for at identificere din steam konto med en faceit konto.\nHer på siden har vi(Report.DPL.GG) ikke placeret nogle cookies. Men når du bruger vores side vil dataleverandøre såsom Steam og Google muligvis placere cookies ved login/brug af siden.\nØnsker du ikke længere, at vi skal behandle dine personoplysninger, Vil havde vi skal begrænse behandlingen af dine personoplysninger, eller Vide hvilke persondata vi har på dig, kan du også sende os en anmodning herom til vores e-mailadresse [email protected].\nHar du spørgsmål til noget som vedrøre GDPR eller anden Persondata så kontakt os på [email protected].


Jo mere bureaukratisk jo mere topstyring desto bedre | Landdistrikternes Fællesråd\n← Folkeskoler i akut fare for at lukke\nMillioner på vej til 44 vanskeligt stillede kommuner →\nSådan skulle man tro, at Region Midt og kommunerne har tænkt, da de udarbejdede administrationsmodellen for en ny pulje fra Fødevareministeriet, der er målrettet landdistriktsprojekter i kommuner og regioner.\nSagsbehandlings-gangen er som følger:\nAnsøger sender en projektansøgning til Region Midt, som behandler projektansøgningen og afgør om Region Midt (Vækstforum) vil give tilskud.\nDerefter sender Region Midt projektansøgningen videre til den/de kommuner, hvori projektet er geografisk forankret, som skal afgøre, om de vil give kommunal medfinansiering. Derefter sendes projektansøgningen retur til Region Midt.\nDerefter sender Region Midt projektansøgningen videre til den/de Lokale AktionsGrupper (LAG), hvori projektet er forankret, som skal afgøre, om de vil give kommunal medfinansiering. Derefter sendes projektansøgningen retur til Region Midt.\nDerefter sender Region Midt projektansøgningen videre til FødevareErhverv (direktoratet under Fødevareministeriet), som skal behandle sagen og give endelig tilsagn.\nPengene er rigtig gode men ordningen er administrativ tåbelig\nI Landdistrikternes Fællesråd er vi uforstående overfor og utilfredse med, at de Lokale AktionsGrupper (LAG’er) og Landdistrikternes Fællesråd slet ikke er blevet inddraget tidligere i processen af FødevareErhverv eller Region Midt. Dette er også tilfældet i de andre regioner.\nDer er jo ikke noget galt med pengene til projekter i landdistrikterne. Vi ser mange rigtig gode projekter via de Lokale AktionsGrupper – også med skabelse af arbejdspladser.\nVi savner en pragmatisk tilgang, og at man udnytter de allerede eksisterende LAG’ers kvaliteter. Lad dog LAG-bestyrelserne træffe de nødvendige beslutninger om tilsagn om tilskud i stedet for at bruge oceaner af midler på administration i både FødevareErhverv, region, kommune og LAG.\nSamtidig ønsker vi, at de politiske ansvarlige fra Fødevareministeriet, regionerne og kommunerne kommer med gode forklaringer på den aktuelle tunge bureaukratiske administrationsmodel.\nPuljen hedder i Region Midt kort og godt ”Pulje til kommuners og regionens landdistriktsprojekter under aftale om Grøn Vækst”, og er én af de fem regioners programmer under Fødevareministeriets og FødevareErhvervs ”Særlige pulje til regioner og kommuner”. I daglig tale omtales puljen også som 200 mio. kr. puljen.


Loyale og arbejdsomme: Indsatte får en ny chance | TV 2 Fyn\nFlere indsatte skal ud i virksomhederne, når de kommer ud af fængslet. Det fik en række virksomheder mulighed for at tage stilling til onsdag, da der var åbent hus hos Søbysøgård Fængsel.\nVirksomhederne skal tage indsatte i job, når de kommer ud af fængslet. Video: Henrik Bisgaard\n06. nov 2019, kl. 20:26 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nSkal én forkert beslutning afgøre resten af ens arbejdsliv?\nDet har en række virksomheder onsdag haft mulighed for at tage stilling til, da de besøgte det fynske fængsel Søbysøgård Fængsel ved Nørre Søby.\nDet er indlysende, at hvis du har en plettet straffeattest, er det risikabelt, at leve i ledighed.\nOle Hessel, direktør, High five\nHer fik virksomhederne nemlig mulighed for at se og høre om det arbejde, de indsatte dagligt udfører.\nDet var Kriminalforsorgen der stod bag arrangementet sammen med organisationen High five, der arbejder for at hjælpe unge på kanten til at få et arbejde.\nHigh five blev etableret i 2006 af Virksomhedsforum for Socialt Ansvar (VFSA) med det formål at assistere landets private og offentlige virksomheder med at etablere job og/eller uddannelsespladser til unge, der er i fare for marginalisering på grund af kriminalitet.\nSamtidig skal High five forsøge at ændre holdningen til straffeattesterne, og etablere et koordineret samarbejde med politiet, kriminalforsorgen, kommunerne, og andre interessenter.\nKilde: High five\nOg håbet hos High fives direktør, Ole Hessel, er, at virksomhederne kan bruge nogle af de indsatte som kvalificeret arbejdskraft.\n- Hvis vi som samfund skal sørge for, at de unge ikke kommer tilbage til kriminalitet, så bliver vi nød til at skaffe dem et alternativ i form af et arbejde, siger han og fortsætter:\n- Derfor er det vigtigt, at virksomhederne åbner døren og tager imod de tidligere straffede, så de kan bryde den onde cirkel og komme ud og lave noget konstruktivt - og tjene nogle penge og betale noget skat, så vi kan komme videre, siger Ole Hessel.\nHan forklarer, at High five har nogle utvetydige krav til de tidligere straffede: Motivation, engagement, at de har lagt kriminaliteten bag sig, er stoffrie og har et fast sted at bo.\nUdover at støtte de unge hjælper High five også virksomhederne med at få det til at lykkedes.\n- Det virksomhederne oplever og siger til os, er at de får nogle unge, som er mere afklaret, og som er mere loyale og arbejdssomme end gennemsnittet, siger Ole Hessel og peger på, at ledighed og kriminalitet hænger sammen.\n- Det er indlysende, at hvis du har en plettet straffeattest, er det risikabelt, at leve i ledighed. Så udgangspunktet er, at arbejde er vejen ud af kriminalitet, forklarer han.\nLykkes det for den unge at skabe et nyt liv, er der tre vindere: De unge tjener penge, virksomhederne får en ansat der kan levere, og samfundet tjener penge på skat og sparer udgifter på offentlig forsørgelse.\nDertil kommer der en ikke uvæsentlig sidegevinst for den tidligere straffede, at der er nogen der rækker hånden frem og giver dem mulighed for at tro på sig selv og skabe et nyt liv for dem selv.\nNCC Asfalt har samarbejdet om et forløb for de indsatte på Søbysøgaard. Foto: Henrik Bisgaard\nDet kan Ghita Greve fra NCC Asfalt i Odense bekræfte. Hos NCC Asfalt har man nemlig haft glæde af at ansætte unge med kriminel baggrund.\n- De andre ansatte er glade for at få en tidligere indsat på holdet, og på den måde kan være med til hjælpe en ung med en ny start på livet, siger Ghita Greve.\n- Det er jo mange gange sådan det er: Det er en ny start, siger hun og tilføjer:\n- Vi har kun oplevet, at vi har fået loyale og motivererede medarbejdere, som har givet den en skalle.\nNCC Asfalt har samarbejdet om et forløb for de indsatte på Søbysøgaard, hvor der er undervist i asfalt lapning, opbygning og betjening af asfaltudlægger.\nAssens-firma er klar\nHigh five bringer årligt 370 tidligere kriminelle unge og virksomheder sammen, og i tre af fire tilfælde er matchet vellykket.\nPeter Baggerman, direktør hos Boe Therm A/S i Assens, har efter dagens arrangement fået mod på at ansætte en med kriminel baggrund.\n- Absolut. Jeg kan ikke se nogen hindring for ikke at ansætte en, hvis de rigtige kompetencer er til stede, de faglige, men ikke mindst de sociale kompetencer, fordi de bliver ansat på lige vilkår med andre i virksomheden. Så der vil blive stillet krav og der er mødestabiliteten en rigtig vigtig faktor, siger Peter Baggerman.\nHan kan dog se en ulempe med at ansætte en med en kriminel baggrund.\n- Naturligvis tænker man på, at vedkommende kan falde tilbage til kriminalitet, men så er det jo en opgave for High five, at de selvfølgelig sorterer dem fra, som har en stor risiko for at falde tilbage, siger Peter Baggerman.\nSe hele indslaget. Video: Henrik Bisgaard


Hvordan kan jeg vælge den bedste Cordless Phone Charger? - Zajacperrone.com\nDu bør typisk vælge en trådløs telefon oplader, der er lavet af producenten af din telefon og foreslås til brug med den særlige telefon, du allerede har. Afhængigt af den telefon, du har, dog kan du være i stand til at vælge mellem en række forskellige typer af pålidelige opladere, der kan tilbyde dig forskellige funktioner. Du kan også være i stand til at finde en fra en anden end den, der gjorde dit telefonselskab, men du skal være forsigtig med at bruge sådanne produkter, som de potentielt kan ugyldiggøre garantien på din telefon og forårsage skade på komponenter i telefonen.\nEn trådløs telefon oplader er en anordning, hvori en trådløs telefon kan placeres både hænge op telefonen og til at oplade et genopladeligt batteri i telefonen. Disse ladere er ofte baserer hvori telefonen kan placeres, så telefonen til at stå oprejst, mens ikke er i brug. De kan have lys, der vises, når telefonen oplades, eller når den er fuldt opladet, at såvel som indikatorer viser, når telefonen er i brug. Generelt bør du vælge en trådløs telefon oplader, der er lavet af producenten af din telefon og der er designet til at arbejde med den telefonmodel du har.\nDer er en række forskellige funktioner, som kan være tilgængelige med en trådløs telefon oplader, så du skal kigge efter en, der giver dig de ønskede indstillinger. Hvis du kun har én telefon, eller har brug for en oplader til en primær telefon, så du måske ønsker at finde en oplader, der også har en telefonsvarer, opkalds-id, og en højttaler telefon indbygget i den. På den anden side, hvis du er på udkig efter en oplader til sekundære telefoner, der er en del af et enkelt system, så du kan ofte finde enklere opladere, der ikke har sådanne funktioner. Mange opladere vil også give dig mulighed for at finde en fejlplaceret telefon ved at trykke på en knap for at få den til at begynde at ringe.\nDu kan være i stand til at finde en trådløs telefon oplader foretaget af en anden end den, der fremstillede telefonen, selvom du skal være forsigtig, når du gør det selskab. Medmindre opladeren du køber er godkendt eller licenseret til brug med din telefon, kan brugen af det potentielt forårsage skade på din telefon eller batteriet i den. Brugen af en uautoriseret trådløs telefon oplader med telefonen kan også ugyldiggøre garantien på din telefon, så du kan være ansvarlig for eventuelle skader på telefonen forårsaget af opladeren.\nEn trådløs telefon.\nHvad er et optisk Cavity?


Elvira Fragola inviterer Kvindetids læsere til Mumleby\nForside » Elvira Fragola inviterer Kvindetids læsere til Mumleby\nMumleby er en interaktiv blog for børn og deres voksne. Bloggen rummer fortællinger, at læse højt, fantasifulde idéer som du kan udfolde din kreativitet ved, og en morsom måde at lære på. Fortællingerne skrives og illustreres af Elvira Fragola og de handler alle om livet i en lille by, kaldet Mumleby. Alle illustrationer fra Mumleby er malet i hånden, ideerne er nemme at gå til og opfordre til at tage initiativer for barn og voksen, i den virkelig verden. Jeg har mødt Elvira for at høre mere.\nHvem kan besøge Mumleby?\nHar man internetadgang, kan man besøge Mumleby. Alle er velkomne, store og små. Men det er nok sjovest at besøge byen, hvis man godt kan lide fortællinger, sjove påhit og gode idéér.\nHvem er Elvira Fragola?\nElvira Fragola er en ung kvinde fra den Ama’rikanske side af København. Fra barnsben har hun tegnet og fundet på historier. Hun er barn af musikerforældre og blev første gang, for alvor kastet i den store kreative gryde, da familiens ven Rune T. Kidde, bad Elvira synge hans børnesange. Det udartede sig i en CD med anderledes børnesange og senere hen i lyntegning og anderledes børnesange, udført sammen med Steen T. Elvira nærer stor kærlighed til sære eksistenser og befinder sig bedst hvor der er højt til loftet, menneskeligt set. Til daglig arbejder hun som handicaphjælper. Når Elvira har fri og ikke lige hitter på og tegner, finder hun ro ved sine hunde, de nærmeste og de små ting som bare sker.\nHvordan opstod idéen til Mumleby?\nIdéen til Mumleby er opstået midt i et spørgsmål Elvira Fragola stillede sig selv. Nemlig, hvordan kombinerer man tablets og ipads med god gammeldags leg? “Jeg synes ikke der er noget galt med at spille spil på en ipad, eller kigge på billeder som er animeret på en computer. Men det er lidt som om, at al den gode gammeldags fantasi bliver glemt. Det synes jeg er ærgeligt.” fortæller Elvira. Mumleby kombinerer netop de to yderligheder, moderne medier og klassisk kunnen. Her kan man læse og opleve fra sin computerskærm, men det man oplever relateres hele tiden til den virkelige verdens små mirakler. “Jeg synes godt at man som forældre, kan stikke ipad’en i juniors hånd, med Mumleby på skærmen. Ovenikøbet med god samvittighed. Emnerne kredser om traditioner og børneperspektiv og ingen skal føle sig forkert eller udenfor i Mumleby. Endnu bedre, kan forældrene læse højt for barnet fra mediet, og sammen kan barn og voksen tage de kreative idéer til sig. Det tror jeg styrker båndet imellem dem.” siger Elvira og smiler.\nHvad kan man forvente i fremtiden?\nI fremtiden kan man forvente fortællinger og kreative tiltag, hver eneste uge på Mumleby-bloggen. Fortællingerne vil blive ved med at tage udgangspunkt i årets gang, og i morsomme påhit. Endvidere kan man forvente en serie af Mumleby-bøger. Første bog i serien handler om jeg-fortællerens allerførste møde med Mumlebybarnet Astrid. Den handler også om når man fortryder, at være gået hjemmefra, om vilde ponyridt, gummestøvle-frøer og kanelsnegle. Bogen forventes udgivet i start juni måned og bliver i første omgang lanceret om e-bog. Hvis man ellers er til Elvira Fragolas spøjse og varme univers, kan man endvidere forvente at blive præsenteret for andre projekter i børnehøjde. F.eks lærerige plakater om sjove ord. Lige til at hænge op på børneværelset, for inspiration og fri fantasi.\nBesøg Mumleby på www.wordpress.mumleby.dk\neller like Mumlebys side på Facebook www.facebook.dk/mumleby\nCharlotte Sommer: Mit uperfekte jeg i en ”jeg vil være perfekt” verden\nMange forsøger at stræbe efter det perfekte eller det normale, men er det ikke netop det unikke ved os hver i sær, der er så fantastisk?\nKira: Opskrift på vegetarburger med auberginer & squash\nMåske er du ikke vegetar, men det betyder ikke, at du skal snyde dig selv for denne burger. Du vil føle mæthed uden af føle dig overfyldt, og så er den spækket med vitaminer og mineraler\nMarie Steenberger: Tro mig, du dør ikke af sult\nDer var engang, hvor jeg spiste lidt hele tiden, fordi jeg var bange for at blive sulten. Jeg troede, at når jeg blev sulten, så spiste jeg for meget af alt det forkerte.


VildFuresø | Vildfuresø\nHvad er en Vild have-ambassadør?\nKommunens naturpleje og naturprojekter\nKonkurrencen Danmarks VILDESTE Kommune - Miljøministeriet\nVild biodiversitetsfestival på Skolelandbruget en stor succes\nOp mod 2000 nysgerrige børn og voksne lagde vejen forbi biodiversitetsfestivalen på Skolelandbruget i Stavnsholt.\nVi slår græsset i maj for biodiversitetens skyld\nMange undrer sig over, hvorfor vi har slået vejkanterne her i maj, når nu alle taler om biodiversitet. Men det er der en god forklaring på. Vi skal nemlig slå græsset en gang om året, og der er det godt at gøre det i foråret, for at slå det hurtigvoksende græs tilbage, og dermed give plads til at de blomstrende urter kan få lys og luft til at udvikle sig. Vil du vide mere, så følg pilen.\nVi kan alle bidrage til at øge biodiversiteten. I haverne er der masser af muligheder for at fremme naturen. En kortklippet græsplæne er f.eks. en ørken for insekter og planter. Lader du i stedet noget af græsplænen blive vild, giver du plads til mere natur.\nHer på siden vild.furesoe.dk kan du få inspiration til hvordan din have eller fællesarealer bliver mere vild til glæde for dyr og planter.\nVi vil vende udviklingen sammen\nLouise & Mikkel og Marie & Torsten er nogle entusiastiske haveejere som sammen med Danmarks Naturfredningsforening og Furesø kommune har iværksat projektet 'Vild have-ambassadør'.\n"Vi ønsker er at få så mange kvadratmeter som muligt gjort vildere. Vi vil skabe lokale netværk for haveejere i Furesø Kommune, som ønsker at gøre en forskel for biodiversiteten"\ncitat: Louise Rønne.\nFå inspiration og erfaring fra en vild have-ambassadør i din bydel\nKunne du også tænke dig mere liv i haven, og være med til at hjælpe dyr og planter ved at skabe levesteder for dem?\nHvis du har brug for hjælp til at komme i gang, så kontakt din lokale vilde have-ambassadør.\nFuresø Kommune vil gerne hjælpe naturen i en bedre retning\nNaturen er i krise og tusindvis af arter er i fare for at uddø siger Miljøministeriet. Det skal vi alle være med til at bremse, derfor er Furesø Kommu…\nHar du lyst til at give naturen en hånd?\nAlle kan bidrage til at gøre en forskel for naturen. Haveejerne kan lave deres haver mere vilde, men man kan også gøre en indsats på fællesarealer i…\nEr du en Vild Have Ambassadør så find alt materiale om havebesøg, ideer, events mm.


Din kommune skal aflure netbankens hemmeligheder - Computerworld\nDet offentlige kan glemme at få alle danskere på sine selvbetjeningsløsninger, viser erfaringerne fra erhvervslivet, som her giver det offentlige velafprøvede råd til selvbetjeningsarbejdet.\n21. juni 2011 kl. 09.02\nHvis selvbetjenings-løsningerne for alvor skal batte i Danmarks regnskaber og samtidig give en bedre borgerservice, er en granskning af privatlivets velprøvede sites første skridt til at sikre sucessen.\nDet mener erhvervslivet i hvert fald selv, når det bliver præsenteret for forhåbninger om, at op mod 95 procent af borgerne skal kunne betjene sig selv i 2018 med milliardbesparelser til følge.\n"Den offentlige sektor bliver nødt til at være realistisk omkring, hvad der kan lade sig gøre," siger marketingchef Trine Jensen fra Fullrate, der siden stiftelsen i 2006 har ladet kunderne betjene sig selv på nettet.\nFullrates selvbetjening er den primære kundeservice, da 30.000 af selskabets 120.000 kunder betjener sig selv på nettet hver måned. Til sammenligning modtager Fullrate i underkanten af 25.000 opkald til sin kundeservice om måneden.\nSelvbetjening er ikke for alle\nDe klassiske argumenter med øget fleksibilitet, bedre komfort og egenkontrol bliver hevet frem hos Fullrate, der fra dag ét har taget udgangspunkt i kundernes behov, når hjemmesideløsningerne skulle skrues sammen.\n"Spørg borgerne, hvad de vil have. Det er jo dem, der skal bruge løsningerne," lyder det helt jordnære råd fra Fullrate til det offentlige Danmark.\nOg så har selskabet erkendt, at selvbetjening bare ikke er for alle.\n"Mange kunder over 60 bruger vores selvbetjeningsløsning, men mange ringer også ind til os. Det handler vel i bund og grund om tryghed," siger Trine Jensen.\nHun mener, at det offentlige endnu ikke har høstet succesen med selvbetjening, fordi myndighederne vil for meget på én gang med deres løsninger - og samtidig vil lukke de velafprøvede kanaler som mail og telefonlinjer.\n"Den offentlige sektor skal nok have en mere pragmatisk tilgang til selvbetjeningen, hvis det skal blive en succes. Og så skal der kommunikeres mere til borgerne," lyder rådet fra Trine Jensen, som nævner, at Fullrate kan mærke en stigning i selvbetjeningen hver gang, selskabet skriver om nye selvbetjeningsløsninger til kunderne på nettet.\nHos rejseselskabet Spies foregår 65 procent af salget via hjemmesiden, fortæller Spies' salgschef og e-commerce-manager, Rasmus Panduro, til Computerworld.\n"Vi så tidligere, at folk bestilte rejser i butikkerne mandag, tirsdag og onsdag, når der havde været annoncer i de store søndagsaviser, men sådan er det ikke mere. Nu bestiller folk typisk rejser søndag aften, når de har tid," forklarer Rasmus Panduro.\nHan er helt på det rene med, at ikke alle kan klare sig selv på nettet - og så må de gribe knoglen.\nEllers kan de gå på nettet og få hjælp fra en chatbot eller kundeservicemedarbejder på chatten, hvilket også kan spare store beløb for rejseselskaberne.\nHan henviser til, at der i rejsebranchen er foretaget undersøgelser, der viste, at telefonopkald koster 134 kroner at håndtere, mens mail koster omkring 66 kroner, hvorimod chatten lå nede på 30 kroner, da medarbejderne kan håndtere flere kunder på én gang over chat.\nDu kan læse mere om chat i kommunerne her.\nDel og hersk på nettet\nOmkostningstallene fra rejsebranchen harmonerer groft regnet ganske fint med, hvad kommunerne også er kommet frem til, selv om mails koster mere i det offentlige, da der skal to sagsbehandleres øjne på skriftlige henvendelser.\nRasmus Panduro fra Spies siger, at mail-muligheden også kan finjusteres med besparelser til følge.\nDet skyldes, at Spies ved hjælp af en kategori-sortering på hjemmesiden, kan sende kunderne direkte til den rette afdeling.\n"Det vil sige, at alle spørgsmål vedrørende økonomi kommer til økonomiafdelingen, mens alle spørgsmål om turistattraktioner havner hos rejseeksperterne. På den måde får kunderne hurtigere og bedre svar på deres henvendelser," forklarer Rasmus Panduro.\nTænk på smartphones\nUdviklingsdirektør Claus Bjerre fra Danske Bank, der har mere end 12 års erfaring med selvbetjening på netbanken, peger på, at det offentlige kun bør bygge selvbetjeningsløsninger, hvor det giver mening.\n"Vi lægger langtfra alle vores produkter ud til selvbetjening. Det sker kun på de områder, som kunderne rent faktisk bruger. Det kan slet ikke lade sig gøre med alle produkter, da vi jo har en del komplekse løsninger," siger han og tilføjer, at kunderne skal opleve selvbetjening som en fordel, hvis de selv skal til tasterne.\nDanske Bank oplever mest travlhed på netbanken omkring 10-12-tiden, når Danmark spiser frokost.\nBanken kan desuden se i sine statistikker, at det oftest er de ældre og de helt unge, der ikke bruger netbanken. Og det er der ifølge Claus Bjerre en rigtig god grund til.\n"De unge bruger smartphones. og det betyder jo, at vi må følge med der, hvor brugerne er," forklarer han med henvisning til, at det offentlige ikke kun bør tænke selvbetjening i pc-løsninger.\nSelvbetjening skal være for alle\nKnap 100 offentligt ansatte gav i sidste uge i samarbejde med almindelige danskere selvbetjenings-løsningerne en ordentlig overhaling, da de udarbejdede fire test-løsninger, der i høj grad bygger på brugervenlighed, autobetjening og mersalg.\nPå samme konference fortalte videnskabsminister Charlotte Sahl-Madsen (K), at danskerne skal fristes til løsningerne.\nComputerworld spurgte videnskabsministeren, om det kunne komme på tale at målrette løsningerne mod eksempelvis 80 procent af befolkningen, og lade de resterende 20 procent benytte de velkendte kontaktmuligheder som personligt fremmøde, telefon og mail.\nDen tanke afviste videnskabsministeren med henvisning til, at offentlige selvbetjeningsløsninger potentielt skal være for alle danskere.\nTal fra Kommunernes Landsforening (KL) viser, at omkring to til seks procent af danskerne benytter selvbetjening i dag.


Lej en container til opbevaring - Hus, have & hjem\nHus, have & hjem > Hjem > Lej en container til opbevaring\nLej en container til opbevaring af møbler og alle dine andre ejendele. Det kan være et virkelig godt og billigt alternativ til et lagerhotel.\nFørst og fremmest er det ofte billigere at leje en container til opbevaring af møbler i stedet for at opmagasinere dem på et lagerhotel, fordi en container kan blive stablet oven på andre containere, så pladsen på lageret bliver udnyttet bedst muligt.\nOpbevaring i en container skåner dine møbler\nJo oftere du flytter dine ting, jo større er risikoen for, at de bliver ridset og ødelagt. Hvis du pakker dine ting i en container, bliver der flyttet rundt på dem færre gange, end hvis du transporterer dem hen til et depotrum i en trailer.\nSkal en container til opbevaring være isoleret?\nHvis containeren ikke er isoleret, er der stor risiko for, at der vil opstå kondens inde i den, når temperaturen svinger. Kondens opstår nemlig, når temperaturen uden for containeren falder, så luften inden i containeren bliver afkølet og sætter sig som vand på indersiden af containerens stålvægge.\nEr containeren derimod isoleret, kan du holde en konstant temperatur inde i containeren, så der ikke opstår kondens. Det er vigtigt at have i tankerne, når du skal opbevare møbler, byggematerialer og andre ting, som ikke tåler fugt. Især i vinterhalvåret, hvor temperaturen kan svinge en del, er en isoleret container det bedste valg.\nEn container kan stå hjemme hos dig selv\nHar du brug for ofte at komme til din ting, kan det være mere praktisk at lej en container til opbevaring og have den stående i din have frem for at flytte alle dine ting ind på et lagerhotel, som du så skal køre hen til, hver gang du skal bruge nogle af dine ting.\nDet kræver selvfølgelig, at du har en have med god plads, men du skal også være opmærksom på, hvad din lokalplan siger om opstilling af containere. Nogle steder må du nemlig slet ikke have en container stående, hverken inde på din egen grund eller ude på den fælles vej.\nHvor stor er en container til opbevaring af møbler?\nDu kan leje forskellige størrelser af containere alt afhængig af dit behov. Nogle flyttefirmaer har træcontainere på fx 6 m3 eller 10m3, men du kan også leje en hel skibscontainer på 20 fod eller 40 fod. En 20 fods container har en kapacitet på 32,70 kubikmeter, mens en 40 fods container kan rumme 66,40 kubikmeter.\nHvad koster det at leje en container til opbevaring?\nPrisen for at leje en container afhænger selvfølgelig af, hvor stor den er, og hvor længe du ønsker at leje den. Men helt generelt er det billigere at leje en container frem for et depotrum på et lagerhotel.\nForsikring ved opbevaring af møbler i container\nDu skal være opmærksom på, om din indboforsikring dækker dine møbler og øvrige ejendele, hvis du opbevarer dem i en container. Normalt skal dit forsikringsselskab vide, hvor dine ting befinder sig for, at din forsikring dækker, hvis uheldet er ude. For det meste vil din forsikring dække, hvis dine ting bliver opbevaret forsvarligt, men ellers kan du formentlig tegne en tillægsforsikring. Under alle omstændigheder er det vigtigt, at du får afklaret med dit forsikringsselskab, om din indboforsikring dækker, mens du opbevarer dine møbler i en container.\nAlternativt tilbyder mange flytteforretninger og lagerhoteller at forsikre dine ting, mens de bliver opbevaret hos dem.\nTags: Container Flytning Opbevaring


Paradise-Nadia Line: Tænder på politiet | SE og HØR\nMandag, 3. maj 2010 - 13:15\nParadise-Nadia Line: Tænder på politiet\nNadia Line vil have politibetjente til at savle over hende\nSe, hvordan reality-brunetten forsøger at charme sig ind på ordensmagten\nDen udstemte "Paradise Hotel"-deltager, som gjorde sig uheldigt bemærket i programmet ved at vælge en shoppetur frem for sin partner, har en svaghed for mænd i uniform.\nEn svaghed, som flere gange har bragt hende på kant med selveste loven i forsøgt på at fange ordensmagtens opmærksomhed.\nLæs også: Paradise-Nadia Line: Fortryder intet\nDen 24-årige brunette er nemlig gået så langt, at hun ved flere forskellige lejligheder har besteget knippelsvingernes køretøjer.\nJeg har altid tændt på politimænd\nSå sent som sidste år, kravlede Nadia Line op på kølerhjelmen af en politibil.\n- Jeg har altid tændt på politimænd, og i den periode syntes jeg, at det var sjovt at flirte med dem, når de kom kørende forbi, siger Nadia Line til Ekstra Bladet og uddyber:\n- I min store brandert den nat formåede jeg at stoppe politibilen, og jeg tror nok, at politimændene syntes, at jeg var rigtig sød. Jeg flirtede med de to unge betjente, og så ville jeg prøve dem af ved at kravle op på bilen. Jeg ville se, hvor langt jeg kunne gå, lyder det fra brunetten, som fik lov at gå hele vejen.\nIfølge hendes eget udsagn, fik hun lov at sidde på kølerhjelmen et godt stykke tid og gjorde sig til. Men med tiden skulle de to uniformerede betjente videre og Paradise-godten måtte pakke sig.\nNederlag i Tyrkiet\nEpisoden, som foregik i Københavns gader, gav Nadia Line mere blod på tanden. Hun fortsatte nemlig sin politibil-fetich under en ferie i Alanya i Tyrkiet, hvor hun også forsøgte at slå røven i kølerhjelmen.\nLæs også: Paradise-Nadia Line: I seng med Anden\nDe tyrkiske politibetjente var dog ikke så modtagelige for Nadia Lines heftige flirt, som deres danske kolleger, så brunetten måtte forlade gerningsstedet med uforrettet sag.\n- Det gik altså ikke lige så godt, som med betjentene på Strøget. I Tyrkiet er politiet lidt mere strikse. Man kan ikke gå særlig langt, før de bliver sure, fastslår Nadia Line, som dog ikke fortæller noget om hvorvidt hun stadig praktiserer flirt med politiet og deres biler.\nLuise Crone Dons\nMeghans babyshower afslørede trist...\nKhloé Kardashian går fra utro Tristan Thompson\nSådan var Tristan Khloé Kardashian utro\nPrinsesse Sofias trøje vækker opsigt af helt...\nEfter utroskab: Kylie Jenner slår hånden af...\nStine og Kenneth er færdige i "Nybyggerne"


Virkelighedens Arvinger: Familien Arli | DRTV\nVirkelighedens Arvinger: Familien Arli\n(Oplæste undertekster)Virkelighedens Arvinger: Familien ArliProgrammes varighed er 26 minutter\nVirkelighedens Arvinger giver et sjældent indblik bag kulisserne, når erhvervsmatadorer som Karsten Ree og Flügger, skal lade familiefirmaet gå i arv. Hvordan vil de fordele formuen og firmaet blandt deres børn , hvem skal arve, og hvem bliver valgt fra? Og hvordan giver man slip og lader den næste generation komme til?\nI dette program følger vi familien Arli, der nu i tredje generation driver et familiecirkus.\nSendt første gang 02.03.2015\nProgram sendt:DR2, 10. juli 2019\nAfspil uden : Virkelighedens Arvinger: Sun-AirProgram varighed er 29 minutter.\nAfspil med : Virkelighedens Arvinger: Familien ArliProgram varighed er 27 minutter.\nAfspil uden : Virkelighedens Arvinger: Flügger DynastietProgram varighed er 29 minutter.\nAfspil uden : Virkelighedens Arvinger: AncotransProgram varighed er 28 minutter.\nAfspil uden : Karsten Ree dynastiet (2:2)Program varighed er 29 minutter.\nAfspil uden : Karsten Ree dynastiet (1:2)Program varighed er 29 minutter.


Hvad skal man sige til folks dårlige ideer?\nDer er intet så dræbende som møder med folk, der kun lytter til sig selv og vil bekræftes i deres egne ideer. Prøv som et alternativ uformelle »burstige« møder, hvor det er tilladt at være i tvivl og komme med dårlige ideer, for så ender det sandsynligvis med, at alle går klogere derfra.\n»Den totale mangel på respons er noget af det mest giftige. Man ved ikke, om man er købt eller solgt,« skriver Christian Ørsted, ledelsesrådgiver og forfatter, om dårlige og ufrugtbare møder. Foto: Ritzau Scanpix Fold sammen\nLørdag d. 24. april 2021, kl. 11.24\nAf Christian Ørsted, ledelsesrådgiver og forfatter\nDer er stilhed. Ingen siger noget. Hvilket kunne have været en behagelig afveksling fra de lange enetaler fra ledelsen, der præger de fleste af vores møder. Ikke dialog, men serielle monologer, hvor man i stedet for at lytte bruger hinandens taletid til at tænke over, hvad man selv skal sige. Argumenter drukner, fordi modsvaret forberedes, inden der er talt færdig.\nEr det, fordi de elsker at høre sig selv tale? Sandheden er værre. Der er ingen, der elsker denne slags møder, og spørger man dem, der taler mest om, hvorfor de fylder så meget, forklarer de, at de opfatter det som deres pligt at tale, og at de frygter, at tomrummet vil blive udfyldt af andres dårlige ideer.\n»Ledelsesboblen,« kalder Hal Gregersen fra MITs Leadership Center det. De blinde vinkler, ledere har, men ikke selv er klar over. Ubekendte ubekendte, kaldte den tidligere amerikanske udenrigsminister Donald Rumsfeld det. Det, vi ikke ved, at vi ikke ved, og den boble, vi får skabt af mennesker omkring os, som gør, at vi kan arbejde videre i dysfunktionel, men lykkelig uvidenhed.\nOg nu er der stille. Ubehageligt stille. Årsagen? Man har efterspurgt ideer. De frygtede ord »hvad synes I?«. De erfarne medarbejdere ved godt, at der kun er to fornuftige reaktioner på »hvad synes I?« Tavshed eller afdæmpet jubel over ledelsens forslag og kæpheste.\nNy medarbejder bryder tradition\nMen i dag er der stille af en anden årsag. Der er en ny medarbejder med. En, som naivt antog, at spørgsmålet var oprigtigt ment. Og som derfor … trommehvirvel … fortalte sin mening og smed en idé på bordet, og nu er der ingen, der ved, hvad de skal sige, for hvad siger man til en dårlig idé?\nDårlig ledelse viser sig tydeligt, når vi skal tænke nyt og være sammen om at finde bedre løsninger på de opgaver og problemer, vi møder. Og alle ved, at behovet for at slå en dårlig idé ihjel hurtigt og effektivt er dybt skadeligt.\nNogle vil måske sige, at vi skal spare hinanden for illusioner og skyde »dårlige ideer« ned med det samme. Fortælle, at »det har vi prøvet, og det virkede ikke«, og »det kan man ikke her, det vil du finde ud af, når du har været her længere«.\nDet er den sikre måde at smadre enhver form for konstruktivt samarbejde på. Behovet for at vurdere noget, inden vi egentlig kender til det. Det er gift, når vi føler behov for straks at vurdere hinandens ideer.\nDet gælder også, når vi roser dem. Som regel betyder »god idé«, at man tror, at den anden mener det samme som en selv.\nDen totale mangel på respons er noget af det mest giftige. Man ved ikke, om man er købt eller solgt. Men nogle ledere har alligevel behov for at tale, sige noget og vurdere hele tiden.\nDet er en uvane, der fastholder dem i deres ledelsesboble uden meningsfuld kontakt med det, der betyder noget for kunder og medarbejdere. De forstærker selv effektivt deres blinde vinkler.\nGiv den gas på møderne\nSå hvad gør man så i stedet? Rigtig gode møder er ikke stille. Er ikke kedelige. Rigtig gode møder handler ikke kun om at afrapportere vores resultater eller blive bekræftet i, hvad vi tænker. Rigtig gode møder handler om at tænke bedre, fordi vi er sammen med andre om opgaverne.\nIkke som traditionelle brainstorme, hvor alle ideer er lige gode, men fyldt med energi og begejstring. Professor Anita Williams Woolley fra Carnegie Mellon University kalder det »burstiness«. Adam Grant skriver om det i sin nye bog, »Think Again«. Burstiness er – og kreativ burstiness er – når alle taler – også i munden på hinanden – med nysgerrighed. Bygger videre på hinandens ideer. Spørger ind til, hvad der ligger bag dem, hvorfor, hvad folk gerne vil opnå med dem, hvilke skridt der kan tages, og hører, om der er nogen i rummet, der kan supplere eller udbygge.\n»Burstige« møder er sjove. Uformelle. Og krævende, for tempoet kan være højt, og det kan blive højlydt. Her kan man være i tvivl, komme med dårlige ideer og i sidste ende gå klogere derfra med nye vinkler i stedet for blinde vinkler.\nFor næsten alle ideer er dårlige til at begynde med. Men de bliver til gode ideer, hvis vi er sammen med de rigtige mennesker, og vi husker vores nysgerrighed, og det er trygt at lufte sin tvivl, fejlskud og skøre måder at bygge videre på, for det er alt sammen en del af vejen, og ingen af os har brug for endnu et kedeligt møde med folk, der kun lytter til sig selv og vil bekræftes i deres egne ideer.\nNu er det slut med offentlige vurderinger af andelsboligforeninger: Sådan stiller det andelshaverne


Strækfilm - USP\nStrækfilm er en tynd LLDPE folie, som anvendes til at emballere paller og emner uanset type. Emballering sker enten manuelt eller med en maskine. Vi har ruller som passer til begge anvendelser.\nEffektivt hold på produkterne\nGod økonomi i pakkeriet\nVi har stor fokus på at skabe gode ergonomiske forhold for operatører, så hele vores sortiment af håndruller findes i forstrakte kvaliteter, hvilket giver en særdeles lav vægt. På den måde gøres arbejdet med at emballere mindre slidsomt.Strækfilm i håndruller leveres typisk med mellem 300 og 600 meter pr. rulle. Foliens tykkelse tilpasses den konkrete anvendelse, og man kan vælge specielle typer med kantforstærkning, fiberforstærkning eller med huller for ventilation.\nRuller til maskiner inddeles typisk efter anvendelse, dvs. hvilke krav stiller maskinerne og de produkter til foliens egenskaber. Halv-automatisk maskiner med simple forstræk kræver særlige folietyper, ligesom fuldautomatiske hurtige maskiner med kraftige forstræk stiller specielle krav.\nRullerne passer til alle forekommende maskiner: ring, svingarm, platform, selvkørende, horisontal.\nVi skelner typisk mellem fiberforstæket, high power, power og standard, som alle kan leveres i de hyppigst forekommende tykkelser mellem 15 og 35 my samt de nye tyndere kvaliteter på 12 my og mindre.\nAlle typer strækfilm kan leveres med tryk, f.eks. logo eller budskaber, som kan styrke branding.\nFolien er fremstillet på en måde, som sikrer at den kan strækkes meget langt i længderetningen uden at miste sin styrke. Folien vil efter at være blevet strakt trække sig lidt sammen, hvorved man opnår en stor holdekraft.


Tjek fordelene i din a-kasse og spar penge – Ja til sprog\nPå hjemmesiden akassefokus.dk kan du få et overblik over de forskellige a-kasser, der er at vælge imellem. På siden er hver a-kasse listet i en bjælke, og prisen pr måned for medlemskab er oplyst. Derudover angiver siden også, hvilke faggrupper, der kan blive medlemmer og hvor meget et medlemskab af en fagforening gennem a-kassen vil koste.\nDet er vigtigt at vide, at a-kasserne specialiserer sig indenfor faggrupper, men der er også visse a-kasser, der dækker mange faggrupper på en gang og derfor ikke er specifik for en faggruppe. De kaldes tværfaglige a-kasser. Disse a-kasser er: ASE, FTFA, 3F og Det Faglige Hus.\nDer er dog ikke det store at spare på de forskellige a-kasser, da de stort set alle sammen koster det samme. Derfor er det vigtigere at kigge på, om a-kassen kan hjælpe indenfor den faggruppe man arbejder indenfor, og hvilke andre fordele a-kassen tilbyder.\nFor eksempel tilbyder CA a-kasse karriererådgivning, juridisk hjælp, løntjek, privatforsikring, kompetence udvikling, rabataftaler og kurser. Det er også vigtigt at være opmærksom på, at et kontingent til a-kasserne er gratis, hvis man er studerende. Dog skal man være opmærksom på, at man skal tjene under et vist beløb om måneden for at få kontingentet gratis. Derudover skal man også vide, at så snart man afslutter sin uddannelse skal man betale kontingentet.\nDesuden kan du også tjekke din a-kasses brugertilfredshed. Da man lægger mange penge om måneden i sin a-kasse, er det vigtigt at man kan komme i kontakt med medarbejderne og kan få adgang til de fordele de tilbyder. Hjemmesiden foreslår, at man kigger på medlemstallet og tager det som et kvalitetsstempel for, om a-kassen er kundevenlig eller ej.\nDet er også vigtigt at tjekke, om det er muligt at spare penge gennem de fordele som fagforeningen tilbyder. For eksempel kan man nogle gange få billigere forsikringer gennem a-kassen og derved spare penge.\nUdgivet i april 3, 2018 april 3, 2018 Forfatter MadsenKategorier Økonomi\nForrige Forrige indlæg: Find de bedste gaveideer på Du glemmer det aldrig\nNæste Næste indlæg: Er robotter gode eller dårlige for arbejdsmarkedet?


Vestjyske kokke skal lære at tiltrække pengestærke gastroturister | Skjern-Tarm | jv.dk\nVestjyske kokke skal lære at tiltrække pengestærke gastroturister\nPubliceret 14. marts 2019 kl. 12:33\nLokale specialteter fra dabs er med til at skabe en lokal fødevarefortælling, som kan tiltrække gastroturister. Arkivfoto:\nDe vestjyske fødevarer og spisesteder skal slås fast på det gastronomiske verdenkort, så et nyt turistsegment, der bruger mange penge, kan tiltrækkes.\nRingkøbing-Skjern: Hvordan får man hevet flere madglade turister til Ringkøbing-Skjern?\nDet skal en flok kokke og madhåndværkere nu lære, når et kokkenetværk mødes på tirsdag med turistchef i Varde Kommune, Colin Seymour. Han har været en af de drivende kræfter for at sætte Sydvestjylland på det kulinariske landkort gennem målrettet arbejde med både den danske og internationale presse.\nNetop at fortælle historien om lokale råvarer og madkultur er et af fokusområderne, når han skal besøge det vestjyske kokkenetværk. Og det kan tiltrække et nyt købestærkt gæstesegment til området - de såkaldte gastroturister. Det har man i den grad lykkedes med i Sydvestjylland.\n- Grundlæggende har vi arbejdet strategisk med at definere det sydvestjyske område som en kulinarisk rejsedestination ved at skabe en fødevaremæssig profil og skabe presseomtale nationalt og internationalt. På den måde har vi sikret et gæstesegment, der er højforbrugende, sige Colin Seymour.\nColin Seymour, turistchef i Varde Kommune, skal lære vestjyske kokke at sælge den lokale kulinariske fortælling. Arkivfoto: Jesper Kristensen\nFoto: Jesper Kristensen/Scanpix Denmark\nDen gode historie om Noma og det nye nordiske køkken er allerede gået verden rundt.\nDet har skabt opmærksomhed om Danmark som en gastronomisk højborg. Nu skal den fortælling tages videre, så det ikke kun bliver en fortælling på tallerkenen.\n- Gæsterne skal besøge producenterne, selv komme ud i naturen og samle lokale råvarer og få god lokal med på restauranterne. Man kan få hele oplevelsen med til bordet ved at komme herover på vestkysten, siger Colin Seymour.\nNu har et internationalt rejsemagasin lavet et 14 siders opslag om den Sydvestjyske natur og gastronomi, og området har været på forsiden af et andet gastronomisk rejsemagasin. Alt sammen noget, der slår det område fast som et, det er værd at rejse efter.\n- Det har betydet, at i de kredse, hvor mad er en reason to go, er der blevet større buzz om vores område, siger Colin Seymour.\nDer er flere fordele ved at tiltrække gastroturisterne, fortæller han:\n- Det er et livsnydersegment, der lægger flere penge, og de kommer på andre tider på året. På den måde kan man udvide turistsæsonen. I Sydvestjylland har vi forskellige sæsoner for lam, østers og svampe.\nSåledes lavede man sidste år en svampefestival i uge 37, altså noget udenfor den normale højsæson, med masser af kulinarisk oplever centreret om svampe - både i naturen og på de lokale restauranter.\nDen jyske vestkyst er allerede ved at blive en kulinarisk magtfaktor med Michelin-besmykkede Henne Kirkeby Kro og vinder af Bocuse d'Or Kenneth Toft-Hansen fra Svinkløv Badehotel. Nu skal Ringkøbing-Skjern med på den vogn.\nKokkenetværket består af cirka 20 kokke og madkunstnere fra primært Ringkøbing-Skjern Kommune. Det er femte gang, netværket mødes, og bag arrangementet i Fødevareparken Skjern Enge står Center for Fødevareudvikling under Ringkøbing-Skjern Erhvervsråd.\nMillioner fra regeringen skal hæve den gastronomiske standard i provinsen


Hundesalon - Skive + omegn - Skrevet af Netha & Gulvmoppen Jensen ! En hund som Pelle kommer nok forbi salonen hver tredje eller fjerde måned,« siger Dorthe. En sød skive af den lille hund? Skulle der være behov for det, er det også muligt at lufte hunden på de omkringliggende grønne områder. Jeg har altid trimmet mine hundeklipper hunde til udstilling samt fremvist dem. I Hunde-salonen står Hundevennen klar til at tage sig kærligt af din hund – uanset om den er stor eller lille. Mange års erfaring som uddannet dyrepasser og . Fordele ved Hunde-Salonen: hundefrisør på fuld tid, på hundens præmisser; følger med og lærer nyt hver dag; konkurrencedygtige priser; tæt på shopping. Hundesalon Knurhår, Skive, Denmark. 95 Synes godt om. Hundesalon, Hunde Klip, Hunde Frisør, Klip af hund. Jette's hundeklip, Skive, Denmark. Synes godt om. I min salon tilbyder jeg vask, føntørring, børstning, klip og trimning af stort set alle racer.\nHUNDEKLIPPER SKIVE - kvinden i toget anmeldelse.\nHundeklipper skive, plante med magisk rod Jette´s hundeklip\nSkive Hunde-salonen står Gepard klar til at tage sig kærligt af din hund — uanset om den er stor eller lille. Mange års erfaring som uddannet dyrepasser og hundeejer har givet hundeklipper utallige lærerige oplevelser med dyr. Erfaring og viden, som jeg gerne vil bruge og give videre. I Hunde-salonen kan din hund blive forkælet med bad, klip, trim, negleklip, eller en grundig udtynding af underuld. Hundeklipper Skive - firmaer, adresser, telefonnumre. Hundeklipper Skive Midtjylland - firmaer, adresser, telefonnumre. Tegn en attraktiv lønsikring og bevar en indtægt på helt op til 90%, hvis du bliver ledig. Du får halv pris på lønsikringen de første 6 måneder, når du . Søg efter ord med lydlig lighed mellem sidste betonede vokaler. Find stavelsesrim. elektronisk ur Scan denne QR-kode med din smartphone, eller benyt følgende adresse i telefonens webbrowser: Mobiludgaven er begrænset i indhold og funktionalitet fx skives der ofte færre søgeresultater end på denne side. Mobiludgaven er tilpasset skærmstørrelser fra pixel i bredden. Stavelsesrim benævner lydlig lighed hundeklipper ords sidste betonede vokaler.\nJette's hundeklip, Skive, Denmark. Synes godt om. I min salon tilbyder jeg vask, føntørring, børstning, klip og trimning af stort set alle racer. Hundeklipper Skive - firmaer, adresser, telefonnumre. Hundeklipper Skive Midtjylland - firmaer, adresser, telefonnumre. Ja som overskriften siger så kunne jeg godt tænke mig og høre hvad der ligger af hundesaloner rundt omkring skive, Jeg kender Salon knurhår. Skive. Tidsbestilling: Email: Jetteshundeklip@monthma.dyrinstinkt.com; Telefon: (Både sms og telefon); Facebook. Glæder mig til at tage imod dig og din hund. Det tager højest en times kørsel fra Århus, Skanderborg, Hobro, Skive og Herning at komme til Anna-Marie's Hundesalon. Jeg modtager desværre ikke. aug årige Dorthe Lerche Jacobsen har været hundefrisør i Viborg i over 25 år. Af og til har hun klippet hunde til konkurrencer, men det er mest.\nHUNDEKLIPPER SKIVE - zapera.\nDer er opstået en hundeklipper Hun har hverken hjemmeside eller dankort-terminal, men der er kunder i butikken. Og skive af dem kommer igen. Hans Gade ligger Dorthes Hundesalon.\nHundeklipper Skive Midtjylland - firmaer, adresser, telefonnumre. Jette's hundeklip, Skive, Denmark. Synes godt om. I min salon tilbyder jeg vask, føntørring, børstning, klip og trimning af stort set alle racer. Hundeklipper Skive - firmaer, adresser, telefonnumre.\nHundeklipper skive, udgivet for tidlig sædafgang Jette´s hundeklip\nTidsbestilling foregår KUN pr. Det er ikke altid jeg når at tage telefonen, men læg en besked på telefonsvareren, og jeg ringer tilbage så skive som muligt. Hundeklipper, Randers, Hadsten og Karup er der cirka 30 km. Jeg modtager desværre ikke storkereden slagelse, men kontant betaling, mobilepay og swipp. Mine kompetencer ligger hos Terrier racerne, men andre racer er selvfølgelig også meget velkommen. skitræning øvelser\nIt also may boost metabolism and help burn fat. You can use green tea for weight loss by drinking the tea or taking green tea as a supplement. One study, as hundeklipper by the UMMC, has found that green tea with caffeine improved weight loss and weight maintenance in skive individuals. Video of the Day.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hundeklipper skive monthma.dyrinstinkt.com


Forside / Barbering / LEA Classic Barbersæbe i Træskål (100 gr)\nPersonlig pleje til mænd er meget forskellig fra bare for 10 år siden. Tidligere var det fimset , når der blev brugt penge på pleje til mænd, og der blev ofte gjort lidt grin med det. Dem der var moderne og, ofte brugte LEA Classic Barbersæbe i Træskål (100 gr), blev man ofte genstand for kritik. men i stedet var man bare på forkant med udviklingen. Nu er mænd attraktive, når de er velplejede, og ofte ser man, at mænd bruger LEA Classic i deres pleje hver dag. Den store forskel på mænd og kvinder er ikke så stor, når vi snakker hudpleje – mænds ligner kvinders, og der skal ikke meget pleje til, før du kan se en forskel. Du bør bruge tid på at pleje dig selv, andre kan se det, og det kan gøre dig hverdag bedre.\nLEA Classic Barbersæbe i Træskål (100 gr) kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i den populære kategori Barbering. Det er ret godt at du får lovpligtige 14 dages returret med din pakke når du køber din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin LEA Classic Barbersæbe i Træskål (100 gr) i den kendte webshop Made4men, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Her i online shoppens kæmpe udvalg finder du noget for alle, og der kan klikkes køb på dette produkt. Når du handler online kan priserne være lavere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\n103 anmeldelser af LEA Classic Barbersæbe i Træskål (100 gr)


EN FREDAGS LISTE #3 - makeup | blogbykathrine\nEN FREDAGS LISTE #3 – makeup\nYndlings makeup brand?\nDet er ikke altid jeg har brugt makeup fra mærket MAC men efter en masse søgning på en god fugtgivende Foundation og en dækstift som virkelig har en god dækevne, så har jeg forelsket mig i MAC, de har så meget godt.\nHvor mange penge bruger du på makeup og skønheds produkter hver måned?\nFor at være ærligt så er det ikke særlig tit jeg går ud at bruger penge på makeup fordi jeg ikke altid har noget på, så mit makeup kan holde sig i rigtig lang tid. Så måske hver halve år, der køber jeg nyt ind, nogle gange hver tredje måned angående mascara!\nHvor ofte renser du din hud?\nJeg renser den hver evig eneste dag med produkter fra Matas af, da jeg ikke gider give dyre domme for det, og det virker super fint. Lige nu bruger jeg ikke dette på billeder, men Matas andet mærke. Bruger for det meste bare Matas Micellar water som er god til at fjerne alt snavset på huden og bagefter en tonic\nBruger du makeup i hverdagene?\nDet er yderst sjældent jeg står op for at lægge makeup det er ikke noget jeg går særlig meget op i, kun hvis mit ansigt er over fyldt med hudorme, og urenheder, så bliver de dækket så godt jeg kan gøre det. Jeg er mest til det naturlige look, i hvert fald hvis man ikke skal til fest, og går næsten SLET ikke med mascara.\nNævn tre af de ting du bruger?\n1. Mine øjenbryn er røde, så dem bruger jeg engang imellem en Depend øjenbryns pen som går ind og gør dem en lille smule brune, ikke for overdreven – den i ser på billedet.\n2. En dækstift fra MAC som går ind og dækker mine urenheder, som jeg tit har.\n3. Sidst men ikke mindst min Foundation som jeg ligger over dækstiften, for at give et bedre resultat.\nHvilke produkter kan du bare ikke gå uden?\nDet er slet ikke til nogen diskussion overhovedet faktisk. Jeg har altid en læbepromade eller en håndcreme på mig, da jeg går ud af mit gode skind hvis jeg ikke kan få creme på mine hænder når de virker tørre – det er noget der kan sætte mit over kurs.\nEN FREDAGS LISTE #2 – en fødselsdags liste\nEN FREDAGS LISTE #4\nReply\tCamilla 10. november 2017 at 18:50\nVirkelig god og anderledes måde at lære dig bedre at kende på☺\nReply\tEline Tychsen 10. november 2017 at 20:45\nYndlings fredags liste so far 😀 Jeg bruger også Depends eye pencil – den er virkelig genial.\nReply\tFrk mejer 11. november 2017 at 14:42\nDejligt indlæg. Jeg har også altid en håndcreme og læbepomade på mig, det er ikke til at undvære 😄\nFINE DETALJER TIL HJEMME


Haven i Velkær: Tulipaner\nIndsendt af Tina - Haven i Velkær kl. 21.10.00\nBente 5. november 2012 kl. 10.46\nHold op for et forår du kan vise frem og glæde dig til! Jeg gør det, at lige så snart jeg har købt løgene sætter jeg dem, for hvis jeg samler sammen, bliver det en uoverkommelig opgave. Så kan det godt være jeg støder på et løg undervejs, men jeg tror ikke der sker noget ved, at man hakker et løg over...så kommer der jo to løg.... ikke sikkert det er rigtigt, men det vælger jeg at tro!! :0)\nTim Skovrup 5. november 2012 kl. 12.17\nuha... jeg mangler også at få mine tulipaner i jorden men det kan da nås endnu ;)\nTina - Haven i Velkær 5. november 2012 kl. 12.53\nTro er en vigtig ting når man har have Bente... Og ja, jeg har mangefordoblet min tulipanstand, så jeg skal rigtigt vise frem til foråret!\nTim du kan sagtens nå det, men kom i gang!\nTrine 6. november 2012 kl. 11.24\nDit indlæg her kunne sagtens være skrevet af mig - jeg står ofte i fuldstændig samme situation. Jeg HADER at lægge løg i haven, men lader mig alligevel friste af de smukke løgvækster........med alle intentioner om at få lagt dem.\nI år har jeg faktisk lagt en masse, men det var så også i et nyt bed, så går det lidt nemmere. Nu har jeg ladet mig friste og har købt en masse prydløg til det nye bed - og nu kan jeg selvfølgelig ikke huske hvor jeg har lagt løg i forvejen..... :O)\nGlæder mig til at følge dine erfaringer med løg i krukker - mine er nemlig ikke så gode. Misunder hvert år folk med overdådige løgkrukker.


Reel til dit næste dyk\nForside / Butik / Bøjer & linehjul / Reel\n45 m line … læs mere her\nVarenummer (SKU): 12217 Kategori: Bøjer & linehjul\nVare ID: 12217\nMange leder efter den billigste Reel på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nReel er populær blandt dykkere\nMange mennesker har fået øjnene op for dykning, og det gælder både flaskedykning og fridykning. Uanset hvor interessen for dykning kommer fra, er en stor del af det, det dykkerudstyr man bruger. Den utrolig kvalitetsbevidste varekategori Bøjer & linehjul, har altid placeret sig selv højt på salgslisten inden for dykkerudstyr. Når du dykker, er sikkerheden altid vigtig, også når du dykker i Norden, og det hjælper shoppen her dig med, du kan nemlig finde mange produkter indenfor sikkerhed. De store smil du får, når du dykker er en god afveksling til en pool-ferie, når du tager din nye Reel med, er du ret sikker på et skønt dyk.\nReel er en af mange varer her på shoppen og findes i varegruppen Bøjer & linehjul. Der følger også hele 365 dages returret med din pakke når du køber din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Reel i webshoppen Dykkerbutikken, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. I det store udvalg af varer finder du noget for alle, det kan jo passende være dette produkt. Køber du varer online er varerne billigere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nReel og online fordele\nKøbes der ind i en webshop, er der bedre fordele, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Du får med dine varer 14 dages returret. når produkterne er købt online, og du kan finde webshops der giver mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Shoppen sender din produkter til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n7 anmeldelser af Reel\nVær den første til at anmelde “Reel” Annuller svar


Tæt på Irlands sjæl 27 maj - 3 juni 2014: Mandag 02. juni 2014\nTæt på Irlands sjæl 27 maj - 3 juni 2014\nSamling af fotos fra rejsen til deltagerne - uploaded undervejs. Læs mere på www.hebor.dk\nmandag den 2. juni 2014\nMandag 02. juni 2014\nDag 7: Ballyvaughan – Kilbeggan – Hill of Tara - Drogheda\nEfter en solid morgenmad tager vi jer på en dejlig tur tilbage tværs over Irland til nogle af de mest betydningsfulde og spændende steder på den grønne ø.\nVed frokosttid gør vi holdt ved det idylliske Kilbeggan Distillery, som har fremstillet irsk whiskey siden 1757. Stedet er i dag både igangværende destilleri og museum, hvor man kan se de gamle kobberkedler og den store vandmølle, som drev destilleriet. Her er der mulighed for at smage på den bløde irske whiskey, spise frokost samt købe helt specielle whiskeys, som ikke findes i Danmark.\nRundvisning på Kilbeggan Distillery med den søde guide Alicia\nCertified whiskey tasters\nDer arbejdes koncentreret og professionelt - 6 dages ophold i whiskeyens hjemland fornægter sig ikke.\nVi kører gennem det smukke, frodige øst-irske landskab gennem det område, som mange kalder ”Mythical Ireland”, til Hill of Tara, som var sædet The High King i Irland, før englænderne kom i 1100-tallet. Endnu i dag hyldes stedet som et mytisk og spirituelt sted.\nHerfra kan vi gøre en afstikker til den smukke by Trim med Irlands største middelalderborg Trim Castle, hvor en stor del af filmen Braveheart blev optaget, og det idylliske Bective Abbey.\nVi passerer også Slane Castle på vej til stedet for Battle of The Boyne i 1690, som var afgørende for Irlands historie frem til i dag. Undervejs får I en god indføring i Irlands spændende og turbulente historie.\nSlane Castle, der er kendt for både rockkoncerter og whiskey\nTuren fortsætter til den hyggelige by Drogheda. Hvor vi indlogeres på det spændende og prisvindende D Hotel, der ligger smukt ved River Boyne og i gåafstand til bymidten. Hotellet er et godt eksempel på det moderne Irland med The Celtic Tiger, og viser irernes glimrende sans for udvikling uden at ødelægge deres traditionelle værdier.\nDet elegante D Hotel i Drogheda, som en stærk kontrast til de traditionelle hoteller på vestkysten.\nDrogheda er en typisk irsk by med smalle gader, farvestrålende huse og et hyggeligt miljø med pubber og musik. Drogheda har mange historiske steder som den kendte byport fra middelalderen, flere spændende kirker, Millmount og ikke mindst Cromwells frygtelige massakre på byen i 1649.\nProgrammet indeholder en glimrende middag, og hvis vejret tillader det kan vi spise på flodpromenaden, men ellers sidder vi i den flotte restaurant med udsigt til floden.\nOm aftenen kan vi være heldige at finde en session eller en Sean-Nos (traditionel sang-aften) på Ti Chair-bre på den anden side af floden. Pubben er et af de mest kendte steder for traditionel musik i Irland, og har den hyggelige atmosfære, som en rigtig irsk pub skal have. Her kan vi virkelig komme tæt på de lokale og den helt enestående irske mentalitet.\nKoncert med de fantastiske Watery Hill Boys\nOg vi fik orkesterpladserne lige foran bandet ...\nSession med de fantastiske The Watery Boys på Clarkes i Drogheda\nDen helt rigtige turist-posering foran den flotte byport St. Lawrence Gate fra 1200-tallet\nAftentur langs floden\nEt helt unikt besøg på Ti Chairbre hos de to søstre Aine og Roisin\nIndsendt af Claus Hebor kl. 07.18\nTirsdag 03. juni 2014\nSøndag 01. juni 2014


Tysk Erotik Lars Tvede Formue / Lige sluge\nTysk erotik lars tvede formue\nVed Carlsen Simon Offentliggjort 18/03/2019 Køretøjer\nHvis jeg får klippet håret, så er både frisøren og jeg selv glad for det. Her finder du spændende interview med markante personligheder, og du møder.eks. Det har jeg ikke noget problem med. (Foto: rodrigo arangua Scanpix). Finansmarkederne er nødvendige, hvis man skal have markedsøkonomi. Når man har gæster i et hus, spørger folk, hvad planen er for i dag. Hver anden nat ligger vi for anker op til nogle klipper, og hver anden nat ligger vi i små, charmerende havne. Euro, fordi det er alt for nemt at flytte rundt med penge på tværs af grænser, så de ender der, hvor skatten er lavest. Det kræver, at man får lukket alle hullerne, og der vil nok altid være nogle lande, der vil stille sin bankvirksomhed til rådighed for denne type aktivitet, som man tjener relativt godt. I kølvandet på balladen om den gigantiske læk af dokumenter om brug af skattely, de såkaldte Panamapapers, sætter Tyskland sig nu i spidsen for få gjort kål på de hemmeligheder, der omgiver skuffeselskaber i skattelylande.\nSkatteadvokat og lektor i skatteret ved Aarhus Universitet, Torben Bagge, bifalder projektet. Mads Nipper, Mai-Britt Poulsen og, imran Rashid, der sammen med andre førende personer i dansk erhvervsliv skriver om deres tanker om bæredygtig ledelse, balance i arbejdslivet, diversitet og meget mere. Det skæpper også godt i kassen hos børsmæglerne eller dealerne, som de kaldes i finansverden. Det er fuldstændig surrealistisk. I dag er han angiveligt god for mange hundrede millioner kroner. Hvad gjorde du så med de mange penge? Har du dyre vaner? Du er stenrig og har blandt andet tjent penge på at spekulere. Ikke fuld åbenhed, fra Danmark har den tidligere skatteminister Benny Engelbrecht deltaget i møderne i oecds skatteudvalg, og han forklarer, at stramninger kan være på vej: - I dag er det sådan, at landene ikke er forpligtet. På den måde klarer jeg al administration på et kvarter to gange om måneden.\nFerrari. Lars Tvede opgjorde, da han var allermest velhavende, sin formue i, hvor. Herunder det russiske marked, som steg.000 procent på seks. Lars Tvede har scoret kassen på at handle værdipapirer. I samme moment rundede hans personlige formue en milliard kroner. Om dagen Ekstra Bladet Kriser krak og kaviar - Lars Tvede by JP/Politikens Forlag - issuu Tyskland vil tvinge lande til at fortælle om skattely Penge Tyska analytiker dämpar brittiskt hopp om en mjukare tysk Tysk detaljhandel sjönk i julivärmen - Dagens industri Why it s harder to make money on Android than Lars Tvede indvandrede til Schweiz for små 22 år siden. Var der i 2013 i Schweiz 298.875 italienere, 292.291 tyskere, 253.227 portugisere. Hele 12,7 af voksne personer i Schweiz havde faktisk en nettoformue over USD 1 million. BØRN unge hjem have KÆrlighed SEX MAD. ..\nKunne pengene ikke gøre større nytte i samfundet i stedet for at ende i lommerne på en person? Hellere det end at være en børstorsk. Der kan gå lang tid, hvor jeg ikke har nogen indkomst, og så pludselig kommer der en ordentlig klump. Jeg tjente godt en million dollars på få måneder. Hvad er dit bedste råd om penge? Jeg har haft flere Ferrarier, to 360 Modena Spider, en 512 TR, en 430 Spider, og i dag kører jeg i en Ferarri 458 Spider. Når danske myndigheder henvender sig til for eksempel EU-lande ved Middelhavet, siger de nogle gange desværre nej til, at danske myndigheder kan få fuldt indblik. Jeg har ingen pensionsopsparing. To gange om måneden møder en repræsentant fra administrationsfirmaet op i mit fitnesscenter, hvorefter jeg kommer svedig ned og skriver under på nogle papirer og regninger. Det er jo en, der har noget erfaring i at navigere på finansmarkederne. Den er meget livlig. Nu vil tyskerne presse på for at få mere gennemsigtighed. På et tidspunkt var det 840 Ferrarier. Beps-projektet retter sig dog ikke mod privates brug af skattely, men derimod kun virksomheders flytten rundt med penge. Det, jeg virkelig har for lidt af, er tid. Nu vil Tyskland have de rige landes klub, oecd, til at sætte sig i spidsen for langt stærkere og mere forpligtende samarbejde mellem landene. Dokumenter fra det advokatfirmaet Mossack Fonseca har dokumenteret systematisk brug af internationale konstruktioner med stråmænd og skuffeselskaber især i skattelylandet Panama - konstruktioner, der i mange tilfælde er skabt til at undgå ekstrabladetmassage voksen massage at betale skat. For lægmand er det lidt diffust, hvad en spekulant egentlig laver. Stor læk, lækken af 11,5 mio. Det er en hensigt, man gerne skal leve op til, men man er ikke forpligtet til det. Du kunne leve gældfrit, men har valgt at have lån i dine boliger, hvorfor? Så ryger de let ned i et stort sort hul, fordi landenes økonomiske systemer ikke fungerer. Lige de penge tabte jeg de fleste af igen ved det efterfølgende børskrak. Jeg ringede til min bank og gav dem besked på at købe for tre millioner dollars, hvis den argentinske valuta nåede ned i en bestemt kurs. Det er der ingen, der gør på en båd. Mens fyresedlerne blafrer og den økonomisk hestekur mærkes i hele verden, så har finansmarkederne ekstrabladetmassage voksen massage lynhurtigt rejst sig fra finanskrisens aske med stigende aktiekurser og masser af gevinster. Når jeg kigger på det langsigtet, kan det enormt godt betale sig at have pengene investeret i aktiver, aktier og kapitalfonde.\nHan bor i Zug i Schweiz, men opholder sig flere.\nMangler: tysk, skal indeholde: tysk.\nDe mange talentfulde personer, Lars Tvede har mødt i sit liv, har foruden.\nHan sig pludselig om og sagde på en blanding af engelsk og tysk.\nMen overordnet sørger finansmarkederne for, at pengene ryger hen, hvor de kan have den største effekt og give det største afkast. Den er meget dyr at have. Derefter glemte jeg alt om det. 14.30, bemærk: artiklen er mere end 30 dage gammel. Balladen om Panama-papirer har sat fornyet fokus på skattefifleri. Jeg elsker at være på en båd, og det er stort set den eneste måde, jeg holder sommerferie. Hvor vil du gerne spare? Det tyder desværre på, at de aftaler, vi har, ikke er forpligtende nok, siger Benny Engelbrecht. Selv om han nemt kunne leve et gældfrit liv i dag, har han belånt begge sine boliger maksimalt for at investere pengene i nye virksomheder. At spare fylder ikke særlig meget i mit liv. EU-kommissionen vurderer, at EU-landene går glip af skatteindtægter for omkring.000 mia. Han bor i Zug i Schweiz, men opholder sig flere måneder om året i skibyen Verbier, hvor han ejer en hytte på 1000 kvadratmeter.