Børnene skal ha lyst til os. Nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebibliotek - PDF\nBørnene skal ha lyst til os. Nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebibliotek\nDownload "Børnene skal ha lyst til os. Nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebibliotek"\n1 Børnene skal ha lyst til os Nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebibliotek 1\n2 Indholdsfortegnelse Nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebibliotek Baggrund for projektet 3 Netværk på tværs Erfaringer fra Høje-Taastrup Kommune 6 Fællesskab, hvor det giver mening Erfaringer fra Kolding Kommune 12 Samarbejde og gensidig anerkendelse Erfaringer fra Viborg Kommune 20 Samarbejdsprojekter som springbræt til fælles udviklingsplaner Erfaringer fra Ikast-Brande Kommune 24 Projektgruppens konklusion og anbefalinger 30 Udgivet med støtte fra Styrelsen for Bibliotek og Medier som led i projektet Nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebiblioteker. ISBN-nr Redigeret af journalist Monica C. Madsen (DJH), Bureauet og redaktør Gitte Frausing, Kommunernes Skolebiblioteksforening. Forsidefoto: Kåre Viemose. Bagsidefoto: Jeppe Carlsen. Tryk og layout: Tina Bligaard. Glumsø Bogtrykkeri A/S. Projektgruppe for Nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebiblioteker: Nanna Berg, Bibliotekarforbundet Kirsten Boelt, Danmarks Biblioteksforening Jørgen Kristensen, Danmarks Skolebibliotekarer Karin Gaardsted, Kommunernes Skolebiblioteksforening 2\n3 Børnene skal ha lyst til os I denne publikation kan man blive inspireret af de erfaringer med nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebiblioteker, som fire kommuner landet over har gjort sig i projektet Nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebibliotek. Af journalist (DJH) Monica C. Madsen, Bureauet Foto: Kåre Viemose. 3\n4 Nye samarbejdsformer mellem Danmarks børn og unge skal have den bedste biblioteksbetjening det er udgangspunktet for projektet. I praksis betyder det, at de skal have et bibliotekstilbud, som de har lyst til at bruge i alle sammenhænge: Børn skal møde biblioteket fra deres første færd i dagplejen, børnehaven, skolen alene og sammen med deres forældre, så de får mulighed for at udnytte bibliotekets tilbud. Til at udvikle alle deres kompetencer. Og til at styrke deres evner til at skabe, tolke og udveksle alle former for indhold i de fysiske og digitale medier, de møder i hverdagen. Tager man de kommunale briller på, er det naturligvis vigtigt at udnytte alle ressourcer optimalt. Også når det gælder biblioteksbetjeningen af børn. I den forbindelse er et tværgående, forpligtigende samarbejde et greb, som både kan være med til at sikre, at man udnytter ressourcerne bedst muligt, og at man på kommunalt plan får en koordineret og fokuseret indsats, som sikrer flest muligt børn i kommunen den bedst mulige biblioteksbetjening. De fire biblioteksforeninger Danmarks Biblioteksforening, Kommunernes Skolebiblioteksforening, Bibliotekarforbundet og Danmarks Skolebibliotekarer har allerede stor erfaring med at arbejde sammen. Foreningerne er forskellige, men netop forskellighed og nuancerede syn og udgangspunkter i forhold til biblioteksbetjeningen af børn er en stor styrke, når nye veje skal afprøves. Foreningerne har blandt andet arbejdet sammen om at udvikle fremtidens biblioteksbetjening af børn. Med projektet Det integrerede bibliotek grundlagdes et solidt og inspirerende samarbejde, som er fortsat med dette projekt, som er en opfølgning på rapporten Fremtidens Biblioteksbetjening af Børn. I udviklingsprojektet om Nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebibliotek, som artiklerne i dette hæfte fortæller om, er udgangspunktet den anbefaling i rapporten, der sætter fokus på nye samarbejdsformer mellem skoleog folkebibliotek: Skab aktiver i nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebibliotek Udvalget anbefaler, at biblioteker og skoler arbejder sammen om at sikre den bedste udnyttelse af kommunens ressourcer til biblioteksbetjening af børn. Målet er at sikre børnene det bedste bibliotekstilbud, f.eks. gennem fælles udviklingsplaner, der definerer individuelle roller og specificerer områder for samarbejde. Udvalget anbefaler, at et nyt udviklingsgrundlag for samarbejdet er et fælles mål om at styrke børns evner til at skabe, tolke og udveksle alle former for indhold i fysiske og digitale medier. Dette grundlag omfatter lærings- og dannelsesprocesser hos børn, som går på tværs af og opløser folkebibliotekets traditionelle dannelsesopgave og skolebibliotekets læringsopgave. Projektet indledtes med at invitere en lang række politikere til et møde, hvor de og styregruppen sammen kom med mange forslag til, hvordan man kan skabe et tættere samarbejde mellem skole- og folkebiblioteker. F.eks. hvordan man kan organisere samarbejdet mellem de to bibliotekstyper, hvordan man kan skabe en stor bevidsthed om og respekt for forskellighed, og hvordan man kan udvikle fælles handleplaner, mål og metoder og samarbejde om fælles projekter. Derefter fik alle landets kommuner mulighed for at komme med forslag til nye modeller for samarbejder mellem skoleog folkebibliotek. Flere kommuner tændte på idéen. I denne publikation beskriver fire kommuner de modeller, de har udviklet Høje Taastrup, Kolding, Viborg og Ikast-Brande. God læselyst! 4\n5 skole- og folkebibliotek Foto: Kåre Viemose 5\n6 HØJE-TAAS At skabe et netværk på to planer kommunalt og lokalt for alle folke- og skolebiblioteker i kommunen kan give alle elever, lærere og borgere i kommunen en bedre og lettere tilgængelig biblioteksservice, hvor kommunens ressourcer udnyttes optimalt. Det er omdrejningspunktet i Høje-Taastrups model, som blandt andet er tænkt til kommuner som Høje-Taastrup, der består af meget forskellige lokalområder. Af journalist Monica C. Madsen (DJH), Bureauet Fotos i denne artikel: Jeppe Carlsen 6\n7 TRUP Netværk på tværs Et professionelt forum for vidensdeling Baggrunden for modellen er en politisk interesse for en samstemning mellem de to biblioteksområder. De er begge meget interesseret i at supplere hinanden, men ikke i deciderede spareforslag. Formålet med modellen er derfor at skabe et netværk, der fungerer som et professionelt forum for vidensdeling: Netværkets vigtigste opgave er at være med til at generere viden og skabe samarbejde mellem folke- og skolebibliotekets to forskellige kulturer og dermed styrke deres samlede viden. Fordelene ved at etablere et netværk, der skal styrke samarbejdet, er blandt andet, at det fremmer medarbejdernes åbenhed over for nye perspektiver, det skaber øget samarbejde og vidensdeling på tværs, det støtter den uformelle organisation, og det sætter fokus på innovationsmuligheder, der kommer borgeren til gode, fordi de to bibliotekstyper er meget opmærksomme på at supplere hinanden i servicen til borgerne. Mulige fælles samarbejdsfelter Modellen er baseret på en mødestruktur, som er godkendt af forvaltningscheferne, og som giver kommunens skolebibliotekskonsulent og bibliotekschef myndighed og ressourcer til at afholde netværksmøder og sætte initiativer i gang. Initiativerne skal: Styrke samarbejdet. Udnytte kommunens ressourcer optimalt ved at give deltagerne i netværket adgang til hinandens ressourcer. Skabe synergi i form af et bedre bibliotekstilbud til alle i kommunen på tværs af kommunens meget forskellige lokalområder: Tre stationsbyer og tre landsbyer med hver sine lokale bibliotekstilbud. Stationsbyerne har 1-5 lokale skoler og forskellige sammensætninger af boligområder. I to af landsbyerne er der et stort lokalt engagement blandt borgerne. Konkret kan initiativerne f.eks. sætte fokus på: Fælles indkøbspolitik. Fælles samarbejde om emner. Fælles kompetenceudvikling/kursusvirksomhed, der skærper bevidstheden om samarbejdsflader. At samstemme årsplaner eller udarbejde fælles årsplaner for kombibiblioteker. Tættere samarbejde og tænkning på tværs af de to centre, der administrerer henholdsvis folke- og skolebiblioteket: Fritids- og kulturcentret samt Institutions- og skolecentret. Vidensmæssigt har de to bibliotekargrupper forskellige kompetencer: Hvor det brede litteraturbegreb er væsentligt for folkebiblioteket, er didaktikken meget vigtig for skolebiblioteket. Den store viden om digitale undervisningsprogrammer og nye it-muligheder, som skolen får i de kommende år, er også meget attraktiv for folkebibliotekarerne at få del i. Til gengæld kan folkebiblioteket spille ind med f.eks. litteraturformidling og alternative fagmaterialer, hvis de løbende bliver orienteret om de opgaver, eleverne arbejder med. 7\n8 Et konkret eksempel: Kombi-biblioteket i Sengeløse Sengeløse er en lille landsby med cirka indbyggere. Det lokale folkebiblioteket er et lokalt værested med 500 aktive brugere, og bibliotekarerne er meget engageret i lokalmiljøet. De har f.eks. en tæt kontakt til den lokale radio og lokalavisen, og biblioteket deltager aktivt i den årlige byfest. Siden 2003 har folkebiblioteket delt udlån og lokaler med skolebiblioteket på Sengeløse Skole, som er et pædagogisk læringscenter. Deres fælles navn er Sengeløse Biblioteks- og Mediecenter. Ledelsen er todelt, og de to biblioteker holder fælles møder en gang om måneden, hvor de orienterer hinanden og tilrettelægger fælles udstillinger, arrangementer, læsekampagner, biblioteksindretning, årsplaner, indkøb, to årlige lørdagsforestillinger for familier m.m. To gange om året deltager begge bibliotekers personale, skolelederen og bibliotekslederen i et fællesmøde, hvor de diskuterer mulige fælles indsatser. På den måde sikrer man ledelsesmæssigt opbakning til samarbejdsprojekterne. At koordinere materialeindkøbet og fælles kursusvirksomhed er oplagte samarbejdsfelter. Ved at koordinere materialeindkøbet får bibliotekarerne en større bevidsthed om, hvordan de kan supplere hinanden, og fælles kurser giver dem flere oplevelser med hinanden. Dette kan generere en fællesskabsfølelse, som kan være grobund for flere tætte samarbejder. De to biblioteker ønsker desuden at udvide elevværkstedet, der ligger i et tilstødende lokale, så det kan bruges uden for skolebibliotekets åbningstid som arbejds- og mødested for elever og andre lokale borgere. Kontaktpersoner Bibliotekschef Leon Rye, tlf , Skolebibliotekskonsulent Steen Gravgaard Eriksen, tlf , Fakta indbyggere. 5 filialbiblioteker, intet hovedbibliotek. 13 folkeskoler, 3 privatskoler. 28 skolebibliotekarer. 10 børnebibliotekarer. Det kommunale plan i netværket Omdrejningspunktet for både det kommunale og de lokale biblioteksnetværk er en fast mødestruktur. På kommunalt plan mødes bibliotekslederen og skolebibliotekskonsulenten 2-4 gange om året. Deres opgave er at styrke og udvikle nye samarbejdsformer med udgangspunkt i de to bibliotekers forskelligheder og deres berøringsflader som et fælles kommunalt væsen: Hvad kan binde folke- og skolebiblioteker bedre sammen? Hvordan kan man koordinere initiativer og tiltag? Hvilke dilemmaer er der forbundet med samarbejdet? Samtidig mødes fem børnebibliotekarer (en fra hver filial i kommunen) og fem skolebibliotekarer (som kommunens skolebibliotekarer udvælger) to gange om året til et netværksmøde, hvor man drøfter mulighederne for samarbejde og fælles indkøb og indsatser. Begge parter kan f.eks. lægge ressourcer på bordet og gøre en fælles indsats for f.eks. læseusikre eller tosprogede børn. Oplagt kan det også være at lade folkebibliotekets indsats for de 0-6 årige fortsætte ind i folkeskolen i samarbejde med skolebiblioteket og på samme måde arbejde sammen om at holde kontakten med de unge, når de forlader skolen og skolebiblioteket. At arbejde sammen om at oprette en kulturportal for alle kulturinstitutioner i kommunen er et andet muligt samarbejdsfelt, hvor både borgere og elever kan få en introduktion til de lokale kulturtilbud samt finde arrangementsoversigter og kontaktdata på portalen. Man kan også knytte en abonnementstjeneste til portalen, så alle interesserede får nyhedsbreve via om aktuelle aktiviteter. Måske målrettet forskellige grupper som børn, pensionister osv. Samtidig kan man invitere repræsentanter fra nogle af de lokale kulturelle institutioner og foreninger på besøg i skoletiden, f.eks. på skolebiblioteket. Det lokale plan i netværket På lokalt plan mødes en børnebibliotekar fra det lokale folkebibliotek og en skolebibliotekar fra den/de lokale skole/r jævnligt, f.eks. en gang om måneden. I den indledende fase orienterer de hinanden om deres opgaver og virksomhedskultur, samtidig med at de lærer hinanden at kende. Jobswop, hvor man følger hinanden på en almindelig arbejdsdag, giver også god mulighed for at få indblik i hinandens hverdag. Man kan også overveje at involvere skolens SFO i samarbejdet. 8\n11 På den måde kan man afdække fælles snitflader og vurdere fordele og dilemmaer ved nye samarbejdsformer på de fælles områder. Man kan også afdække og vurdere, hvordan lokale kulturelle interesser kan inddrages i samarbejdet. Måske via et lokalt brugerråd, man kan involvere ad hoc, når man har behov for det. Udfordringer Erfaringerne i Høje-Taastrup viser, at det er vigtigt at afklare, om det er realistisk at få bevilget de nødvendige ressourcer både før man går i gang og undervejs, når nye ressourcebehov dukker op. En strategi til at få medarbejderne med på ideen er at starte med at involvere folke- og skolebibliotekarer, der allerede har arbejdet sammen om f.eks. Læselyst-projekter, og bruge dem som nøglepersoner og ambassadører for ideen blandt deres kolleger. Det er også en god idé at sammensætte netværksgruppen af folk, der har en god kemi med hinanden, eller som er særligt interesseret i at arbejde sammen med andre faggrupper. Jo flere mennesker i lokalområdet, desto mere struktureret skal samarbejdet være. 11\n12 KOLDIN Af journalist Monica C. Madsen (DJH), Bureauet Fotos i denne artikel: Kåre Viemose En optimal biblioteksbetjening af børn går på to ben. Det er tanken bag Koldings model, som tager udgangspunkt i en fast fælles mødestruktur for folkeog skolebibliotekerne: Det kommer det enkelte barn til gode, hvis de to bibliotekstyper hver især sørger for at gøre det, de er bedst til, og undgår at lappe over hinanden, hvis der ikke er god grund til det. 12\n13 G Fællesskab, hvor det giver mening Nej tak til sammenlægning Baggrunden for projektet er, at kommunalpolitikerne i Kolding har bedt folke- og skolebibliotekerne opstille scenarier for, hvordan de kan arbejde tættere sammen. Den overordnede intention med modellen er derfor ikke at arbejde frem mod en sammenlægning, men at skabe rammer for fællesskab, hvor det giver mening. Modellen kan også udvides med konkrete tiltag på forskellige samarbejdsniveauer, fra at folkebiblioteket kan stille en afleveringsautomat på skolebiblioteket, til at man i en meget større skala kan bygge et nyt fælles bibliotek på en af kommunens skoler, et fællesbibliotek, som er bemandet, udrustet og indrettet til at fungere som både skole- og folkebibliotek, så udefrakommende let kan få adgang, og så det på samme tid kan lukke dørene for alle udefrakommende og sikre eleverne trygge rammer, når de færdes der. Fokus på forskelle Formålet med modellen er at sikre kommunens børn et bibliotekstilbud, hvor folke- og skolebiblioteket med hver sin profil og hver sine specifikke kompetencer giver børnene mulighed for at tilegne sig kompetencer på centrale områder som læring, demokrati og kreativitet. Hvor folkebiblioteket sætter fokus på børns uformelle læring i fritiden, er skolebibliotekets opgave at varetage den formelle, obligatoriske læring i skoletiden. Så selvom det samme materiale måske står begge steder, bliver det brugt på helt forskellige måder i opgaveøjemed på skolebiblioteket og i interesseøjemed på folkebiblioteket. Samtidig er skolebiblioteket en mulig indgang til folkebiblioteket for de børn, der kommer fra biblioteksuvante familier: På skolebiblioteket kan de stifte bekendtskab med biblioteket som institution og med de måder, de kan bruge det på. Modellen giver på hver sin måde begge bibliotekstyper mulighed for bedre kontakt med brugerne, større viden om brugergrupperne og bedre forudsætninger for at betjene dem ud fra hver sin indgangsvinkel. Centralt står også princippet om, at kendskab giver venskab: Når man kender hinanden, anerkender man også hinandens forskelligheder og bruger dem på en mere ressourcebevidst måde. Udadtil er modellen desuden med til at tydeliggøre forskellen mellem de to forskellige bibliotekstyper og vigtigheden af at have dem begge, fordi de tilsammen gør noget andet og mere end hver for sig. Mødestruktur på to niveauer Modellen tager udgangspunkt i en mødestruktur på to niveauer. På det ene niveau mødes et koordineringsudvalg en gang om året. Udvalgets opgave er den overordnede koordinering af de to bibliotekssystemer. Udvalget består af seks personer: Forvaltningschefen fra Børne- og uddannelsesforvaltningen. Forvaltningschefen fra Kultur- og fritidsforvaltningen. Skolebibliotekskonsulenten. Bibliotekschefen. De to fagligt ansvarlige for kommunens folke- og skolebibliotekssamarbejde. På det andet niveau mødes et fællesudvalg fire gange om året. Udvalget består af tre skolebibliotekarer og tre børnebibliotekarer, som orienterer hinanden om tiltag, vidensdeler, koordinerer og samarbejder om at udnytte kommunens biblioteksressourcer og tage initiativ til fælles aktiviteter, møder 13\n14 og kurser. De kan også nedsætte ad hoc-udvalg, der arbejder med aktuelle emner og problematikker. De to fagligt ansvarlige for folkeog skolebibliotekssamarbejdet er faste medlemmer. To repræsentanter fra folkebiblioteket vælges. To repræsentanter fra skolebibliotekerne/pædagogisk Center vælges. På den måde får begge bibliotekstyper et fælles forum, de dels kan bruge til at orientere sig om, hvad der sker hos hinanden, dels til at afklare deres respektive kompetencer, til at skrive fælles ansøgninger, til løbende at afstemme materialeindkøb og til at vidensdele på områder, hvor den ene bibliotekstype har særligt mange kompetencer. F.eks. kulturformidling eller hjælp til børn med særlige behov. Ingen fælles efteruddannelse I stedet for en overordnet, fælles efteruddannelse, er Koldings model baseret på, at man dygtiggør sig til det, man hver især er bedst til, samtidig med at man vidensdeler via små fælles lokale kurser og netværksmøder med fokus på hinandens materialer og via f.eks. jobswop, hvor en skolebibliotekar følger en folkebibliotekar et par timer og omvendt: Begge bibliotekargrupper har i højere grad behov for kendskab til hinanden end for en decideret fælles efteruddannelse, viser erfaringerne fra Kolding. Samarbejde om aktiviteter Koldings model lægger også op til samarbejde om konkrete aktiviteter og events som Mord på biblioteket, der involverede både læsekonsulent og folke-skolebibliotekarer, og hvor Pædagogisk Center havde indkøbt krimier til opstart ude i klasserne med kulmination en fredag aften på folkebiblioteket, hvor en forfatter havde skrevet en krimi specielt til børnene og guidede dem til at løse mordgåden. Alle elever, der kom til biblioteksorientering i månederne op til arrangementet, blev også opfordret til at deltage, så der opstod en synergieffekt. Andre samarbejdsforslag er en læsekampagne med fokus på lystlæsning, 14\n15 bogforum med bøger for børn og børnebogsfestival med fokus på lyst og leg og sjov, er andre eksempler på events, der er velegnede til at vise fælles front over for børn, forældre, styregrupper og politikere, hvor de oplever, at de to bibliotekstyper kan lave noget sammen, der skaber en helhedsfornemmelse af, at tingene hænger sammen og supplerer hinanden. Folkebiblioteket betoner dog løbende i forbindelse med biblioteksorienteringen og i kontakten med Pædagogisk Center at det ikke vil løse skolebibliotekets opgaver og undervise for meget. Den læring, der sker på folkebiblioteket, er den, børnene selv initierer. I forbindelse med samarbejdet eksperimenterer hovedbiblioteket i Kolding desuden med f.eks. at holde forældremøde med fokus på bøger og læsning. Dels i form af en bog-skattejagt for forældre og børn og dels i form af et oplæg til forældrene om, hvad det særlige er, man kan bruge børnebiblioteket til, og hvordan dette særlige afspejles i den måde, materialerne præsenteres på. Letlæsningsbøgerne står f.eks. på en anden måde, fordi skolebiblioteket har et andet sigte end folkebiblioteket, hvor fritidslæsning, uformel læring og børnenes egne interesser er i fokus. På den måde forsøger skole- og folkebibliotekerne på en og samme tid at bruge samarbejdsmodellen til både at ophæve og skærpe skellet mellem dem. Kontaktpersoner Pædagogisk konsulent Camilla Johansen, tlf , kolding.dk. Fagkoordinator for børn Bente Bruun, tlf , kolding.dk. Fakta indbyggere. 1 hovedbibliotek, 3 lokalbiblioteker og 1 biblioteksstation. 26 folkeskoler, 3 friskoler og 4 specialskoler. 56 skolebibliotekarer. 5 børnebibliotekarer. Hver sin virksomhedsplan Modellen opererer derfor med hver sin virksomhedsplan. De to bibliotekstyper har hver deres mål og kulturer og vil gerne bevare hver deres forskellighed og handlefrihed. Og da de begge har opbakning fra hver deres forvaltning, har de ikke behov for den legitimering af deres samarbejde, som en fælles virksomhedsplan kunne blåstemple. Den nye mødestruktur sikrer, at de stille og roligt vil blive involveret i hinandens hverdag, fordi de fremover clearer og koordinerer centrale beslutninger med hinanden og derefter integrerer dem i hver sin virksomhedsplan. Som et fast punkt på koordineringsudvalgets møder kan man også diskutere, om nogle emner skal indgå i begge institutioners virksomhedsplan. 15\n17 Eksempler på konkrete samarbejdsfelter, som er besluttet på møderne Fællesfaglig oprustning på ITområdet En medarbejder fra Pædagogisk Center kommer ud på folkebiblioteket og introducerer børnebibliotekarerne til de baser, skolebiblioteket råder over, så de bedre kan vejlede børnene. Man vil også undersøge mulighederne for, at folkebiblioteket kan få adgang til samme it-hjælpemidler som skolebiblioteket, f.eks. højtlæsningsprogrammer, så folkebibliotekarerne kan vejlede i dem på samme måde som skolebibliotekarerne. Folkebiblioteket taber nemlig tit den gruppe læseusikre børn på gulvet, som oplæsningsprogrammerne henvender sig til, fordi børnene ikke synes, at de kan bruge folkebibliotekets bøger til noget. En fælles bus En fælles bus står på den fælles ønskeseddel. Den kan sikre, at alle børn i kommunen får adgang til folkebiblioteket og de øvrige kulturinstitutioner i kommunen. I dag er realiteten i kommunen, at nogle lærere må takke nej, fordi der ikke er penge til at køre skolebørn og børnehavebørn fra kommunens ydreområder til og fra biblioteket. Samarbejde mellem forskellige faggrupper Når flere faggrupper samarbejder om konkrete aktiviteter, får man flere vinkler på en sag. I Kolding har man f.eks. gennemført et Mord på biblioteketarrangement. Skolebibliotekarernes fokus var, hvordan det kunne indgå i danskundervisningen, mens folkebibliotekarerne satte fokus på at bruge arrangementet til at åbne bøgerne for en bred gruppe børn ved hjælp af en festlig og overraskende aften, hvor de kunne møde en forfatter live. Mange af Koldings skolebibliotekarer og lærere er meget interesseret i at samarbejde om flere forfatterbesøg: Folkebiblioteket kan hjælpe økonomisk og lægge rammer til besøget, mens skolebiblioteket sikrer, at mange børn møder op, som ellers ikke ville være kommet af sig selv på folkebiblioteket. Pædagogisk Center indkøber også klassesæt med forfatterens romaner, så eleverne kan læse dem op til besøget. Der er desuden nedsat et lille læselystudvalg med to folkebibliotekarer, en læsekonsulent, en skolebibliotekar og to fra Pædagogisk Center. Udvalget sætter fokus på aktiviteter, der først og fremmest skal skabe læselyst, ikke læseresultater. Årligt fællesmøde Et årligt fællesmøde er en god måde at samle alle aktører på med jævne mellemrum. I Kolding har folke- og skolebibliotekarerne et årligt temamøde, der sætter fokus på fælles faglig opgradering i forhold til f.eks. fremtidens biblioteksbetjening af børn, hvor man orienterer hinanden om aktuelle tiltag og forventningsafklarer, hvordan man kan trække på hinandens ressourcer. Et år var temaet børnebøger, hvor man diskuterede indkøbspolitik i forhold til 49,95-bøger og forpligtelsen til at købe smalle bøger. På mødet blev det foreslået, at man kunne oprette 5-6 interessegrupper for alle interesserede, hvor man læser og diskuterer f.eks. billedbøger for de 6-årige, fantasybøger, fiktion for unge osv., og hvordan man kan bruge bøgerne i hvert sit system. Erfaringerne fra Kolding viser, at alene det at møde hinanden til et fælles arrangement en gang om året betyder meget, når man f.eks. senere taler i telefon sammen. At få sat ansigter på hinanden og mødes på nye måder, som overskrider de vante grænser, skaber mulighed for kendskab, som giver venskab. Backoffice-samarbejde Erfaringerne fra Kolding viser, at der er gevinst ved at bruge samarbejdet til at koordinere, hvilke databaser, man hver især abonnerer på, og at det f.eks. måske bedre kan betale sig for folkebiblioteket at nøjes med at betale pr. gang, en låner bruger Faktalink, da alle skoleelever i forvejen har adgang til den via skolens SkoDa-abonnement. Derfor koordinerer de to ansvarlige for databaserne på henholdsvis skole- og folkebiblioteket nu deres abonnementer, så kommunens ressourcer udnyttes bedst muligt, og så de hver især kan rådgive børnene bedst muligt i forhold til, hvad de kan finde information om hvor. På samme måde kan man formidle hinandens bøger til børnene, fordi man nu via nettet naturligt har fået adgang til at tjekke hinandens materialer, når et barn efterspørger et emne. Hvis ressourcerne er rigelige, vil deltagelse i hinandens materialevalgsmøder 1-2 gange om måneden give et godt opdateret materialekendskab, så man kan betjene børnene bedst muligt. Indkøb og klargøring kan være et samarbejdsfelt i modellen, men i Kolding er skole- og folkebiblioteket allerede med i hvert sit indkøbssystem, som har gode indkøbsaftaler. I modellens mødestruktur koordinerer og skærper man desuden hver sin indkøbsprofil. Biblioteksorientering Biblioteksorienteringen i Kolding er blevet udvidet og ændret. Alle 4. klasser og tyve 8. klasser får tilbuddet. Skolebiblioteket står for koordineringen, og folkebiblioteket lægger i højere og 17\n18 højere grad undervisningen i søgeteknik ud på skolerne, så det kan give eleverne mere lystbetonede oplevelser, når de kommer på besøg. Arrangementer, udstillinger, projektarbejde Forskellige aktiviteter kan styrke kendskabet til hinanden blandt alle skole- og folkebibliotekarer i kommunen. I Kolding tog folkebiblioteket f.eks. initiativ til en projektuge sammen med kommunens 7.-8.klasser i forbindelse med klimatopmødet, hvor eleverne både arbejdede ude i klasserne og på hovedbiblioteket, hvor der var officiel åbning og lukning af ugen. Pædagogisk Center rådgav folkebiblioteket undervejs i processen. Partnerskaber om fælles events som den landsdækkende Læselyst-quiz Klar Parat Svar kan også tænkes ind i modellen. Photostory I arbejdet med at bevidstgøre politikerne og offentligheden om nødvendigheden af de to bibliotekstyper, har projektgruppen i Kolding valgt at lave en photostory og fremlægge den for politikerne. Formålet med photostoryen er at vise forskelle og ligheder på folke- og skolebiblioteket via konkrete nedslag i de to bibliotekers tilbud og virke. Photostoryen er en formidlingsform, der også kan udstilles på bibliotekerne og lægges på nettet som et led i arbejdet med at profilere de særlige kompetencer hos hver af de to bibliotekstyper. At kontakte lokalpressen, når man gennemfører samarbejdsprojekter er en anden strategi til at profilere hver sine kompetencer udadtil. 18\n19 Fem forudsætninger for et godt samarbejde: Fælles grundlæggende opgaveopfattelse: Man skal kunne italesætte forskelle, ligheder og krav til samarbejdet for at kunne formulere den fælles opgave. Fælles virkelighedsopfattelse i forhold til ressourcer og forventninger: Det er vigtigt at være ærlig omkring og kunne stille spørgsmål til hinandens måde at gøre tingene på. Det kræver også benarbejde at få afstemt interne uoverensstemmelser i hvert sit bagland i forhold til funktionsbeskrivelserne og realiteterne. Klar organisation: En fast mødestruktur. Klar rollefordeling: Man repræsenterer sit bagland via baglandsmøder, hvor man sikrer, at baglandet kan stå inde for de beslutninger, man træffer. Kender og accepterer spillereglerne: Fokus på fællesskab, hvor det giver mening. Man indgår ikke i samarbejdet som konkurrenter, men som supplement til hinandens biblioteksvirksomhed. 19\n20 I Viborg har man ikke udarbejdet en egentlig model, men afdækket nogle grundlæggende principper for samarbejde mellem folkebibliotekarer, skolebibliotekarer og andre aktører på børne- og ungeområdet. Kun på meget få områder har man i den kommunale verden i dag taget stilling til: Vigtigheden af at kende hinanden, finde sin placering og sine roller i den kommunale verden, få disse roller formaliseret og anerkendt og arbejde på fælles tiltag, hvor det er muligt og frugtbart. VIBORG Af journalist Monica C. Madsen (DHJ), Bureauet Fotos i denne artikel: Kåre Viemose 20\n21 Samarbejde og gensidig anerkendelse Et afgrænset projekt I stedet for at tage udgangspunkt i det samlede arbejde omkring biblioteksbetjeningen af børn og unge har arbejdsgruppen valgt at fokusere på et enkelt område. Principperne er derfor eksemplificeret i et afgrænset projekt: De 0-8 årige og mere specifikt deres sprogindlæring. Både fordi der her er en oplagt mulighed for et samarbejde de to institutioner imellem, fordi det er et område der pt. lokalt nytænkes og nyorganiseres, og ikke mindst fordi man fra folkebibliotekssiden er meget interesseret i at få fastlagt sin rolle her. Processen Trin 1: Fællesmøder og høringsrunder Gruppen har holdt en række møder, hvor folke- og skolebibliotekarerne dels har introduceret hinanden til deres arbejdsopgaver, dels afholdt en fælles høringsrunde, hvor relevante ressourcepersoner i kommunen har berettet om, hvordan de arbejder med feltet, hvilke ønsker og behov de har, hvilke perspektiver de ser i et fælles samarbejde osv. Man tror ofte, at man ved, hvad hinanden går og laver, men man skal tæt på for at opdage mangfoldigheden i hinandens arbejde og finde frem til, hvordan man bedst koordinerer, støtter og supplerer hinanden, viser erfaringerne fra Viborg. Da gruppen valgte at fokusere på sprogindlæring og aldersgruppen 0-8 år, har man haft besøg af/høringsrunde med den ledende tale-høre-pædagog (førskolebørn), en læsekonsulent (skolebørn), lederen af daginstitutionsområdet og en daginstitutionsleder. Det har været en god oplevelse for både skole- og folkebibliotekarerne, fordi høringerne har sat fokus på behov, som ikke er dækket ind i dag, hvor bibliotekerne kan iværksætte nye tilbud, og internt har det skabt en fælles vidensplatform. Folke- og skolebibliotekarerne drøfter de forskellige samarbejdsmuligheder, definerer aktørernes forskellige roller og koordinerer dem i en sammenhængende, fælles strategiplan for, hvordan man kan udnytte de to bibliotekssystemers forskellige kompetencer i et samspil med fagpersoner fra alle felter, som arbejder mod de samme mål. Trin 2: Strategiplaner Anden del af processen har handlet om at omsætte den erhvervede viden til konkrete planer og tiltag. Hvilken opgave skal/kan bibliotekerne løse? Hvem er det naturligt at arbejde sammen med? Er det en opgave for folkeeller skolebibliotekerne, eller er det en opgave, man bedst løfter i fællesskab? Planerne beskriver og samordner de forskellige aktørers indsats, fastlægger samarbejdsformer og sætter nye initiativer i gang. Det centrale omdrejningspunkt i planerne er aftaler: Når forskellige instanser i forskellige forvaltninger og afdelinger skal arbejde sammen i en travl verden, er det vigtigt at lægge samarbejdet i rammer og ikke mindst fastlægge en mødestruktur, hvor relevante samarbejdsparter jævnligt mødes og bliver orienteret om andre aktørers aktuelle arbejde. Hvis ikke, bliver de gode hensigter snart glemt igen. Gruppens valg af de 0-8 åriges sprogudvikling som fokusområde har defineret en række samarbejdspartnere: Daginstitutionspersonale, sprogkonsulenter, læsekonsulenter, tale-hørekonsulenter m.m. Sprogvejlederne holder f.eks. 4-5 fællesmøder om året, hvor det er oplagt fast at lægge et af møderne på børnebiblioteket, så konsulenter og bibliotekarer kan informere hinanden gensidigt om det igangværende arbejde. På samme måde bør en repræsentant fra alle daginstitutioner fast deltage i et årligt møde med biblioteket, så børnebibliotekarerne er orienteret om, hvad der rører sig i børnehavernes hverdag, samtidig med at de informerer pædagogerne om materialer og bakker pædagogernes arbejde op med f.eks. læsestrategier, indretning af læsemiljøer, ny viden om motorik, rim og stavning osv. Gruppen har også set på uddannelsen på det lokale pædagogseminarium og på lærerseminarierne og forholdt sig til behovet for faste aftaler om, hvordan de studerende møder folke- og skolebibliotekerne i deres studier. Trin 3: Blåstempling af strategiplaner På så mange områder som muligt bør de faste aftaler indgå i de respektive aktørers handleplaner/kvalitetsudviklingsplaner, daginstitutionernes læreplaner, skolernes planer for indskolingen, bibliotekernes målsætning osv. En blåstempling, som skal sikre biblioteksområdet, der tit bliver glemt i planlægningen sammen med større samarbejdspartnere. I forhold til de 0-8 åriges sprogudvikling er det f.eks. oplagt, at samarbejdet med børnebibliotekerne indskrives i de enkelte institutioners lærerplaner. En mulighed kan også være at indskrive brobygning i forhold til skolestarten, så det ikke er op til den enkelte institutions tilfældige valg. Jo mere man får skrevet ned, desto mere binder det. Mens det, der ikke skrives ned, er tilbøjeligt til at forsvinde i mængden af alt det andet arbejde. Det er erfaringen i Viborg. 21\n22 Hvad er der kommet ud af processen? Høringsrunderne har været gode. Hele gruppen af skole- og folkebibliotekarer har fået det samme input i en åben og afsøgende form. Det, at der ikke har været en nøje afgrænset problematik, som skulle løses, men et område, som skulle undersøges, har sat ideerne i gang. Selvom gruppen ikke har levet op til projektets intention om at udarbejde en egentlig samarbejdsmodel, har den valgte arbejdsproces vist sig at være meget inspirerende og givet ideer til mange nye tiltag. Både sammen med andre kommunale instanser og i samarbejde med hinanden. Konkret i forhold til de 0-8 åriges sprogudvikling blev der fokuseret en del på de to sprogvurderinger ved begyndelsen af børnehaven og ved begyndelsen af skolealderen. Hvad undersøges der her? Hvordan følges resultaterne op i institution/skole og hvordan i forhold til forældrene? Kan skole- og folkebibliotekerne have en (større) rolle her. Ved den første sprogvurdering bliver børnene opdelt. Nogle har ingen problemer, en mindre gruppe har så svære problemer, at de skal have professionel hjælp, og endelig skal en gruppe på 5-15 % have ekstra sproglig opmærksomhed, både i deres institution og fra deres forældre. Her er børnebiblioteket en vigtig samarbejdspartner, fordi de har egnede materialer (bøger, pc-programmer, pædagogisk legetøj m.m.) til at følge op på vurderingen og kvalificere personale både over for institutioner og forældre. Derfor har man nu ansøgt Styrelsen for Bibliotek og Medier om penge til et 22\n23 mangesidet samarbejdsprojekt, hvor børnebiblioteket, ledende tale-hørekonsulent og leder af dagtilbuddet følger op på sprogscreeningen i børnehaven. Sprogvurderingen i begyndelsen af skolealderen er pt. under udvikling i Viborg, og skolebibliotekerne har valgt at gå aktivt ind i samarbejdet. Blandt andet ved at få læsekonsulenterne på skolerne knyttet til det enkelte skolebibliotek for at fremme samarbejdet og vidensudvekslingen. Man har altså i første omgang valgt at definere områder, som man hver i sær tager sig af, men man har også intentioner om fortsat samarbejde. Fakta indbyggere. Et hovedbibliotek, 10 lokalbiblioteker heraf 4 fællesbiblioteker. 26 skoler, 2 specialskoler og 9 friskoler. 54 skolebibliotekarer. 7 børnebibliotekarer. 76 børnehaver. Skolebibliotekerne og folkebibliotekerne har samtidig valgt at oprette en fast samarbejdsgruppe, som i første omgang vil følge op på høringerne og sætte fokus på den periode, hvor børnene har et halvt år tilbage i børnehaven og går det første halve år i skole. De arbejder pt. med en ansøgning til et projekt, hvor der fokuseres på forældrenes rolle antagelig i form af en omfattende oplæsningskampagne med kåring af de bedste bøger, gratis bog til alle forældre, forfatterkampagner osv. Kontaktpersoner Skolebibliotekar Agnes Nielsen, Møllehøjskolen, tlf , Skolebibliotekar Dorte Brinch Vester, Houlkærskolen, tlf , Børnebibliotekar Erik Kierkegaard, Viborg Bibliotekerne, tlf , Områdeleder Børn Anne-Mette Myrhøj, Viborg Bibliotekerne, tlf , Skolebibliotekskonsulent Lene S. Bovbjerg, tlf , 23\n24 IKAST-BRA Ikast-Brandes model er beregnet på kommuner, hvor politikerne ønsker et administrativt samarbejde mellem folke- og skolebiblioteket. Formålet med modellen er at formulere fælles udviklingsplaner for, hvordan skolebiblioteket og folkebiblioteket fremover skal arbejde sammen om biblioteksbetjeningen af kommunens børn og unge. Af journalist Monica C. Madsen (DJH), Bureauet. Fotos i denne artikel: Kåre Viemose 24\n25 NDE Samarbejdsprojekter som springbræt til fælles udviklingsplaner Tre samarbejdsprojekter Kommunens skolebibliotekskonsulent og børnebibliotekskoordinator har i fællesskab formuleret tre samarbejdsprojekter, de vil bruge som springbræt til at formulere fælles udviklingsplaner på tre områder, som de indstiller til Skole- og Kulturforvaltningen. Områderne er læseindsats, brobygning mellem folke- og skolebibliotek og kulturformidling. Bibliotekarernes rolle På hvert af områderne vil de skabe overblik over kommunens ressourcer og udvikle samarbejdet mellem folkeog skolebibliotekarer. Dels skal det give alle førskolebørn og skolebørn i kommunen en bedre biblioteksbetjening, der støtter deres lærings- og dannelsesprocesser og styrker deres evner til at skabe, tolke og udveksle alle former for indhold i fysiske og digitale medier. Dels skal kommunens lærere, pædagoger og bibliotekarer opleve et kvalitetsmæssigt løft i deres arbejde med børnene. På et overordnet plan tager samarbejdet afsæt i en sammentænkning af folkebibliotekets traditionelle dannelsesopgave og skolebibliotekets læringsopgave: Det nye fælles bibliotekstilbud skal fremstå som et samlet tilbud med mange fælles områder, men hvor skole- og folkebibliotekarerne har hver sine kompetencer, som kan supplere hinanden. For selvom de to bibliotekstyper traditionelt tilhører hver sin verden, oplever de et stigende sammenfald af arbejdsfelter: Folkebiblioteket inddrager i højere og højere grad læringsaspektet, og dannelsesaspektet spiller en større rolle i det nye læringsbegreb i skolen. Derfor åbner et samarbejde for mange opkvalificerende muligheder både på kommunalt plan og i den enkelte skole. Den kulturelle dimension ved folkebiblioteket er f.eks. meget interessant for skolen: Den enkelte skolebibliotekar har så meget fokus på læringsdimensionen, at han eller hun ikke har ressourcer til at løfte den kulturelle dimension på egen hånd. Derfor kan skolebibliotekarerne have stor gavn af at samarbejde med folkebiblioteket, som har en rigtig god kontakt til lokalsamfundet og et meget stort overblik over, hvad der rører sig på de forskellige kulturinstitutioner og på det kulturpolitiske felt. Folkebiblioteket kan også tilbyde eleverne mulighed for at komme bredere ud med de medie- og kulturprodukter, de fremstiller i skolen. Elevfremlæggelser kan f.eks. flyttes ned på folkebiblioteket og komme med i folkebibliotekets arrangementskalender, så de bliver mere åbne for alle og ikke foregår isoleret på skolen. Pensionister, børnehaver osv. vil f.eks. meget gerne se skolebørnenes teaterforestillinger. På samme måde kan børnehaver, ungdomsklubber, foreninger osv. inviteres til at deltage med aktiviteter på biblioteket. Til gengæld har skolebiblioteket kontakt til alle børn, mens folkebiblioteket kun har kontakt til de børn, der kommer frivilligt i fritiden. Derfor er børnebiblioteket meget interesseret i at bringe sine tilbud ud til mange flere børn via skolebiblioteket og dermed udnytte børnebibliotekets ressourcer bedre. Skolebibliotekarerne har generelt også langt bedre mediekompetencer, som det vil være værdifuldt for folkebibliotekarerne at trække på, mens folkebiblioteket kan hjælpe skolebiblioteket med at brede mediekompetencerne ud til forældre og bedsteforældre. Processen Trin 1: Brainstorm og høringer Selvom tanken er at involvere mange forskellige aktører i projektet, har styregruppen valgt, at den kun skal bestå af to faste personer, skolebibliotekskonsulenten og børnebibliotekskoordinatoren, som ad hoc inddrager andre aktører efter behov. De to har arbejdet sammen i mange år, og en struktur med kun få faste medlemmer gør styregruppen mere manøvredygtig. Til gengæld er det vigtigt, at de begge holder sig grundigt orienteret om, hvad der rører sig rundt omkring i kommunen blandt alle relevante aktører og inddrage dem i arbejdet med at udvikle fælles strategier. 25\n26 Styregruppen indledte projektet med et brainstorm-møde sammen med kommunens bibliotekschef, som mundede ud i en strategi, hvor man ville udvikle samarbejdsstrategier på tre konkrete indsatsområder frem for at formulere en overordnet hensigtserklæring. Derefter holdt gruppen en del møder, hvor de dels afdækkede de to bibliotekargruppers ønsker og behov i forhold til at kunne trække på hinandens kompetencer, og dels afdækkede behov hos andre aktører, der bruger skolebibliotekets ressourcer. F.eks. læsevejledere, it-vejledere og specialundervisningen. Samtidig var formålet med møderækken også at projektmodne ideen hos de to bibliotekargrupper. Trin 2: Seminar giver alle bibliotekarer ejerskab Kort før sommerferien fremlagde styregruppen de tre projekter for bibliotekslederen og børne- og skolebibliotekarerne. Børnebibliotekarerne var fra starten med på ideen, mens skolebibliotekarerne var skeptiske, fordi projektet var så topstyret. Derfor valgte styregruppen at bruge tid på at involvere skolebibliotekarerne som med-idéudviklere. Og da skolebibliotekarerne forstod, at topstyringen blot satte en ramme, hvis indhold de selv kunne præge, og som ville blive en god hjælp for lærerne i dagligdagen, vendte stemningen. Det skete på et dagseminar efter ferien for alle kommunens skole- og folkebibliotekarer, som skolebibliotekskonsulenten planlagde i samarbejde med en gruppe skolebibliotekarer. På seminaret holdt udviklingschefen i Fredericia Kommune oplæg om de gode resultater og fordele, bibliotekarerne i Fredericia har opnået i et lignende projekt. Selvom det også var topstyret, kunne skolebibliotekarerne spejle sig i det. Derefter arbejdede de i workshops med at udvikle ideer til konkret samarbejde i hverdagen ud fra diskussionsoplæg, som skolebibliotekskonsulenten havde formuleret. På seminariet fik folke- og skolebibliotekarer også mulighed for at møde hinanden for begge parter var det motiverende at få sat ansigt på hinanden, lød tilbagemeldingerne. På den måde fik dagsseminaret skolebibliotekarerne tændt på ideen, og der var en meget positiv stemning, da dagen sluttede. Alle forslag fra workshoppen er nu blevet skrevet ind i styregruppens endelige indstilling til forvaltningen som afsæt til et idékatalog. Både folke- og skolebibliotekarer bliver desuden løbende orienteret om, hvad der videre skal ske. Trin 3: Bibliotekarer i nye roller Skolebibliotekskonsulenten har siden kommunesammenlægningen arbejdet med en ny intern struktur, hvor hvert skolebiblioteksteam har fået en teamkoordinator. Planen er, at teamkoordinatoren skal holde kollegerne til ilden med henblik på at flytte fokus fra materialevalg til samarbejdsrelationer med blandt andre it-vejledere, læsevejledere, fagvejledere, specialundervisningscenteret, forældrene og folkebiblioteket. Folkebibliotekarerne får også en ny rolle: Hvert skolebibliotek bliver fast tilknyttet en bestemt børnebibliotekar, og i takt med at børnebibliotekarerne får et tættere samarbejde med skolebibliotekarerne, skal de være mere udfarende i det daglige og bringe tilpasse forstyrrelser ind i skolen. F.eks. ved løbende 26\n27 at henvende sig til skolebibliotekaren med nye tilbud eller ved uopfordret at henvende sig til lærerne med relevante tilbud via SkoleKom, som børnebibliotekarerne har fået adgang til som gæster. I de tilfælde, hvor en lærer f.eks. vælger at takke nej til tilbuddet om biblioteksorientering, kan børnebibliotekaren eller børnebibliotekarerne invitere sig selv ud at lave andre aktiviteter på skolebiblioteket i de timer, der ellers var øremærket til orienteringen. Fra foråret 2010 vil børnebibliotekarernes årlige invitationer til biblioteksintroduktioner for 4. klasse og 7. klasse desuden tage afsæt i de nye fælles måls krav til elevernes bibliotekskendskab: Lærerne gøres opmærksomme på, at de er ansvarlige for elevernes bibliotekskendskab, og at de ved at deltage i de årlige biblioteksorienteringer for 4. og 8. klasse på folkebiblioteket kan opfylde målene. Trin 4: Fælles temadage og efteruddannelse De behov og ønsker, som kom på bordet ved dagsseminariet, skal også i et omfang indarbejdes i kommunens kurser for bibliotekarerne. Fælles temadage og efteruddannelse kan f.eks. kvalificere samarbejdet. I Ikast-Brande har begge grupper et stort ønske om at få indblik i og forståelse for hinandens arbejdsområde. Hvad laver man hver især? Hvilke kompetencer og ansvarsområder har man? Hvilke værdier arbejder man ud fra? Hvordan kan man støtte hinanden, samtidig med at man bevarer hver sin faglighed? Indsigt i det vil give et optimalt fundament for at skabe samarbejde, som man ikke kan opnå alene ved at holde møder og tale sammen jævnligt. Samtidig kan efteruddannelse være med til at opkvalificere de ældre skolebibliotekarers mediekompetencer i forhold til nye fokusområder som læring og pædagogik. Udfordringer Erfaringerne fra Ikast-Brande viser, at man skal være opmærksom på praktiske detaljer, der kan spænde ben. Samarbejde om kørselsordninger kan f.eks. være afgørende for, om kommunens børn får mulighed for at bruge de lokale kulturtilbud. Og lærerne kan opleve det som uoverskueligt at rykke teaterstykker og fremlæggelser ud i bibliotekets rammer, medmindre folkebibliotekarerne hjælper med det praktiske, når der skal stilles f.eks. kulisser og stole op. Ud over skolebibliotekarernes utilfredshed med topstyring er det også en central udfordring at motivere alle i en stor gruppe skolebibliotekarer til at deltage i projektet: Der er kun 3 1/2 børnebibliotekarer i kommunen, mens der er 25 skolebibliotekarer. Det betyder, at børnebibliotekarerne lettere kan finde frem til løsninger, der giver plads til alles behov, mens det er mere krævende at få alle skolebibliotekarer med på de nye ideer. Arbejdstidsmæssigt kan skolebibliotekarerne desuden komme i klemme i forhold til deres arbejdstidsaftaler. Hvor børnebibliotekarerne let kan afspadsere eventuelle overarbejdstimer på andre områder, kan skolebibliotekarerne have behov for større råderum til at kunne deltage i fælles aktiviteter i projektet. Samtidig er skolerne altid 1-2 år fremme i deres planlægning, så de har sjældent mulighed for at indarbejde nye tilbud, der pludseligt opstår. Derfor skal børnebibliotekarerne være indstillet på at langtidsplanlægge og tænke meget langt fremad. Fordele ved modellen, der allerede har vist sig: Kendskab giver venskab! Det betyder utrolig meget, at folke- og skolebibliotekarer kender hinanden. Målet i Ikast-Brandes model er, at hver skole skal knyttes fast til en bestemt børnebibliotekar, så man får gode vilkår for en løbende, uformel og hyggelig dialog med muligheder for at skabe tilpasse forstyrrelser i hinandens hverdag. Skolebibliotekaren bliver ambassadør for den fælles indsats. Folkebibliotekaren kan kommunikere sine tilbud til lærere og elever via skolebibliotekaren, og alle skoler har nu lånekort til folkebiblioteket, så de kan gå på nettet og bestille materialer, der kommer ud med kørslen. Skolebibliotekets teamkoordinator er en central ambassadør i indsatsen for at motivere lærerne til at deltage i bibliotekets aktiviteter. Det er en stor fordel, at skolebibliotekskonsulenten og børnebibliotekskoordinatoren i Ikast-Brande i forvejen har en årelang tradition for et godt backoffice -samarbejde. Det har givet begge parter et godt afsæt til at kaste sig ud i projektet uden betænkeligheder. 27\n28 Samarbejdsprojekt 1: Brobygning mellem folkebibliotek og skolebibliotek Formålet er at skabe en rød tråd i børns brug af biblioteket gennem hele deres barndom og ungdom. En af folkebibliotekets vigtige målgrupper er førskolebørnene, og det er katastrofalt, hvis de mister kontakten med børnene, når de begynder i skole. Derfor er folkebiblioteket interesseret i et samarbejde med skolebiblioteket, så de bevarer kontakten til børnene. Samtidig får barnet et godt fundament for livslang læring, hvis man støtter det at skabe et godt og tæt forhold mellem det enkelte barn og det samlede kommunale biblioteksvæsen. Hensigten med brobygnings-modellen er derfor at afbureaukratisere samarbejdet mellem de to biblioteksverdener, så børn, lærere og forældre får lettere fysisk og elektronisk adgang til en fælleskommunal biblioteksservice f.eks. ved at børn kan låne folkebibliotekets materialer via skolebiblioteket fremover og skolebibliotekets materialer via folkebiblioteket. Det skal ske via et tættere samarbejde mellem de to bibliotekstyper med bedre mulighed for sparring, vidensdeling, kompetenceudvikling, nytænkning og en tilpas grad af forstyrrelser. Andre ressourcepersoner i forhold til børns læringsprocesser skal også inddrages i samarbejdet. En klar og entydig kommunikationsstrategi skal understøtte samarbejdet, så skole- og folkebibliotekarer kan kommunikere direkte med hinanden. Folkebibliotekarerne er allerede kommet et markant skridt på vej mod en ny og tættere kommunikation med lærerne de har fået adgang til lærernes virtuelle arbejdsrum, SkoleKom, hvor de nu kan sende mails direkte til alle lærere i Ikast-Brande, når de har nye relevante tilbud eller materialer, som de før kun kunne kommunikere gennem skolebibliotekskonsulenten. Samarbejdsprojekt 2: Fælles bibliotekstilbud til læseusikre børn og unge I fællesskab skal folke- og skolebiblioteket skabe en målrettet, innovativ indsats over for alle læseusikre og læseurutinerede børn og unge i kommunen, blandt andet tosprogede og unge uddannelsessøgende. De to bibliotekstyper tager udgangspunkt i hver sine kompetencer og stiller i samarbejde med hinanden fysiske og elektroniske fritidslæsningsressourcer og undervisningsressourcer til rådighed for alle læse-urutinerede børn og unge i kommunen via hjemmesider, markedsføring, udstillinger osv. På den måde koordineres den viden, skole- og folkebibliotekarer har om de samlede læringsressourcer, så man kan understøtte den enkelte elevs læring optimalt. I førskolealderen tager folkebiblioteket initiativ til at understøtte daginstitutionernes læringsindsats. Blandt andet ved at stille oplæsnings- og oplevel- 28\nBørnene skal ha lyst til os Nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebibliotek 1 Indholdsfortegnelse Nye samarbejdsformer mellem skole- og folkebibliotek Baggrund for projektet 3 Netværk på tværs Erfaringer\nALLE BØRNS LÆRING. hvordan kan jeg som politiker løfte opgaven?? og Svar\nALLE BØRNS LÆRING hvordan kan jeg som politiker løfte opgaven?? og Svar Kommunernes Skolebiblioteksforening 2005 2005 Kære nyvalgte politikere Med denne udgivelse ønsker Kommunernes Skolebiblioteksforening\nBØRNEKULTUR OG LÆRING\nBØRNEKULTUR OG LÆRING hvordan kan børns møde med kultur styrke læring?? og Svar Kommunernes Skolebiblioteksforening 2005 2006 Forord Med denne udgivelse ønsker Kommunernes Skolebiblioteksforening at give\n21. januar 2015 Interviews med Bogstart-medarbejdere: Hvilke faglige gevinster og udfordringer giver Bogstart dig?\nInterviews med Bogstart-medarbejdere: Hvilke faglige gevinster og udfordringer giver Bogstart dig? I forbindelse med Bogstart-seminaret 2014 har Bogstart interviewet fire Bogstartformidlere om de faglige\nOm folkebiblioteker og læringscentre på skolerne: Forskelle, ligheder og samarbejde Styreforms- og strukturudvalget. Kopi til.\nEmne Til Kopi til Om folkebiblioteker og læringscentre på skolerne: Forskelle, ligheder og samarbejde Styreforms- og strukturudvalget Den 21. januar 2013 Aarhus Kommune Børn og Unge For at tegne et klart\nDagplejen Næstved Kommune Dagplejens I samarbejde med forældrene er Dagplejens hovedopgave at skabe et lærings- og udviklingsmiljø for 0-3 års børn i hjemlige omgivelser baseret på tryghed, nærvær, anerkendelse


Hvis virksomhedens regnskabsperiode sluttede den 31. december 2016, skal man indsende årsrapport til Erhvervsstyrelsen senest den 31. maj 2017. Årsrapporten skal indberettes via Erhvervsstyrelsens digitale indberetningsløsninger på Erhvervsstyrelsens hjemmeside.\nErhvervsstyrelsen opfordrer virksomhederne til at indberette årsrapporten i god tid for at lette indberetningen.\nHvis virksomheden ikke overholder indberetningsfristen, vil Erhvervsstyrelsen sende en rykker til virksomhedens digitale postkasse. Den digitale post læses på Mit Virk.\nSpørg din revisor til råds, hvis du har brug for hjælp til indberetning.


Identiske tvillinger vil have identiske børn med den samme mand - MX.dk\nAf Lars Dinesen - 15/03-16 15:17; Opdateret: 15/03-16 15:59\nSidste år blev Anna og Lucy kåret til at være verdens mest identiske tvillinger, men det stopper ikke der\nAnna og Lucy DeCinque ses til højre eller til venstre :-)\nVerdens mest identiske tvillinger fortæller i et nyt tv-program, at de også vil have blive gravide sammen - og så med den samme mand.\nDe australske tvillinger blev sidste år udnævnt til at være at verdens mest identiske kærester efter at have optrådt i et japansk quizprogram, hvor deres matchende ydre narrede en computer, der var fyldt med teknik til ansigtsgenkendelse.\nI et tv-programmet Insight, der løber over de australske tv-skærme på kanalen SBS tirsdag aften lokal tid, blev de matchet med andre identiske tvillinger. De kunne dog komme med en overraskende udmelding, når de 30-årige søstre skal have børn, så skal det være med samme mand og på samme tid.\n- Hvis jeg blev gravid, så ville Lucy helt sikkert også blive gravid med det samme, vores kroppe bliver nødt til at være de samme, siger Anna DeCinque til australske News og forsætter:\n- Vi regner klart med at få det til at ske. Vi forsøger ikke lige nu, men vi ellers begge børn, og de elsker os, men det er ikke tiden til det lige nu.\nDe to vil gå så vidt i deres jagt på at få synkrone graviditeter, at de vil gennemgå et fertilitetsforløb sammen.\nAnna og Lucy har flere gange taget en tur rundt på de internationale netmedier, hvor fokus ofte har været på deres samliv med den 32-årige fælleskæreste Ben, der i øvrigt også selv er tvilling, dog ikke enægget.\n- Vi har haft separate kærester før, men de forstod ikke, hvor tæt vi er på hinanden. Ben forstår, at vi gerne vil være sammen hele tiden, fortæller de.\nEt andet fokuspunkt, som mange har interesseret sig for, er de godt 250.000 australske dollar, eller godt 1,25 danske kroner, som tvillingesøstrene har brugt på at komme til at ligne hinanden. Det lyder som en massiv omgang ombygning hos plastikkirurgen, men så galt er det faktisk ikke.\n- Den eneste operation, vi har fået, er vores brystimplantater. Vi har fået fylde i læberne, tatoveret øjenbryn, skin peels, men det eneste kirurgiske indgreb er brysterne, fortæller de.\nSøstrene har været sammen med kæresten Ben i fire år, og bor i øvrigt også sammen med deres mor. Anna og Lucy besluttede sig for alvor for at begynde at ligne hinanden for seks år siden, hvor deres far gik bort.\nUngt forældrepar i chok over tvillingers udseende - kan du se hvorfor?\nBaggrunden for tv-programmet er at sætte fokus på, hvor meget man kan få ud af de såkaldte tvillingestudier indenfor videnskaben. Ved at se på, hvordan den ene tvilling udvikler sig under bestemte betingelser i forhold til den anden kan man bestemme meget ud fra deres forskellige opvækst og miljø. Både biologisk og psykologisk.\nDe identiske tvillinger er bange for at melde sig til et tvillingeforsøg. De er ikke så vilde med tanken om, at de ikke vil bryde sig om resultatet\n- Vi vil veje det samme, vi vil have vores krop på samme måde. Hvis vi var med i et tvillingestudie, og der var forskel på os, ville vi blive kede af det, siger de.\nEngle for evigt: - Sådan har vi det, når folk griner af os\nEt billede slået op af AnnaLucy DeCinque (@annalucydecinque) den 14. Mar 2016 kl. 9:42 PDT\nDet er ikke helt let at høre forskel på tvillingesøstrene - hør selv i klippet nedenfor.\nLÆS OGSÅ: Triste tvillinger efter indbrud: Har mistet dyrebare minder


geomat.dk : Opdagelser & navigation : Instrumenter : Hildebrands lille rejse-teodolit - anvendelse af libelleskalaerne\nHildebrands lille rejse-teodolit - anvendelse af libelleskalaerne\nFølgende beskrivelse af, hvordan libelleskalaerne har været anvendt, støtter sig på J.P. Koch: Survey of Northeast Greenland. Meddelelser om Grønland XLVI, 1917.\nJ.P. Koch skriver p.204: The divisions on the level of the vertical circle were nearly 20’’, on the level of the axis nearly 30’’. Vi vil her kun interessere os for libellen for den lodrette kreds, da det er den der benyttes I forbindelse med måling af zenitdistancer.\nDen første kilde er en tabel på p.206 og 207, hvor Koch angiver målinger af horisontale vinkler fra station V på Lille Koldewey til forskellige andre stationer. Disse målinger ledsages desuden af målinger af de pågældende stationers zenitdistancer, set fra station V.\nVi fremdrager målingerne af vinklerne til station VIII:\nDet er målinger til højre for den kraftige lodrette linje, der angiver zenitdistancerne. Der måles i to omgange: levelling 1 og levelling 2.\nLibelle ved obs\nLibelle ved obj\n360° - 271° 26’.4 – 5\n88° 33’.6 – 8\n360° - 271°26’.4 – 5\nKoch skriver på p. 205: Attention is drawn to the fact that the four upper readings of the level correspond to the first leveling, the four lower ones to the second leveling. Det er derfor vi ved at libelletallene hører sammen med målingerne som vist i ovenstående tabel.\n0 er ved observator,\n15 er ved objektivet.\nKikkert til højre.\nVi ser først på levelling 1:\nI tabellen angiver tallene ved ”obs” og ”obj” udstrækningen af libelleboblen. Med kikkerten til højre strækker den sig fra 4.4 ved observator til 12.7 ved objektivet.\nBoblens midte befinder sig derfor ved\nMed kikkerten til venstre strækker den sig fra 11.2 ved observator til 2.3 ved objektivet. Boblens midte befinder sig derfor ved\nHvis libellen var indstillet helt vandret, skulle de to boblemidter stemme overens. Afstanden mellem dem er 8.55 – 6.75, så boblemidten er forskudt\nfra hvor den burde være til objektivsiden.\nDet formodet vandrette niveau er derfor for højt i objektivsiden, og zenitdistancen derfor for stor. Aflæsningen af zenitdistancen skal derfor formindskes med 0.9 libellestreger; idet Koch regner med 20’’.5 for hver libellestreg, betyder det en formindskelse med 18’’.5.\nSå ser vi på levelling 2:\nMed kikkerten til højre strækker den sig fra 5.0 ved observator til 14.2 ved objektivet. Boblens midte befinder sig derfor ved\nMed kikkerten til venstre strækker den sig fra 10.6 ved observator til 1.4 ved objektivet. Boblens midte befinder sig derfor ved\nHvis libellen var indstillet helt vandret, skulle de to boblemidter stemme overens. Afstanden mellem dem er 9.6 – 6, så boblemidten er forskudt\nDet formodet vandrette niveau er derfor for højt i objektivsiden, og zenitdistancen derfor for stor. Aflæsningen af zenitdistancen skal derfor formindskes med 1.8 libellestreger; idet Koch regner med 20’’.5 for hver libellestreg, betyder det en formindskelse med 36’’.9.\nHvis vi kigger på de to levellings under ét, giver de altså anledning til en gennemsnitlig formindskelse af zenitdistancen på (18’’.5 + 36’’.9)/2 = 27’’.7. Hvis vi afrunder til 28’’ er det præcis hvad Koch regner ud i tabellen:\nHvorfor er det nu det samme? Jo, for vi har udregnet for levelling 1:\nsom boblemidtens forskydning fra hvor den burde være.\nOg for levelling 2:\nGennemsnittet af de to forskydninger er\nNetop som angivet hos Koch.\nHvordan kan vi nu vide, om vi skal korrigere zenitdistancen opad eller nedad?\n36.3 er summen af libelletallene for kikkert til højre og 25.5 er summen af libelletallene for kikkert til venstre. Hvis differensen mellem disse to summer er positiv, må den gennemsnitlige forskydning, når vi går fra kikkert til højre til kikkert til venstre gå i retning væk fra objektivet (se figur nedenfor). Og hvis boblemidten forskyder sig væk fra objektivet, må det betyde at kikkerten sigter for lavt. Så bliver den målte zenitdistance for stor, og vi må trække libellekorrektionen fra. Og det er netop hvad Koch gør i det viste eksempel.\nTilsvarende gælder, at hvis differensen er negativ, skal vi lægge libellekorrektionen til.\nMan kan vise, at dette kan udvides til en generel regel:\nHvis vi i n antal målinger af zenitdistancen noterer libelletallene for såvel kikkert til højre (kth) som kikkert til venstre (ktv) kan vi korrigere zenitdistancen således:\nHvis summen af libelletallene for kth Sh er større end summen af libelletallene for ktv Sv:\nZenitdistancen skal formindskes med\n.Hvis Sh er mindre end Sv:\nZenitdistancen skal forøges med\nSe på den ovenfor citerede tabel fra 6. maj 1907 (Koch p. 265). Bestem ved hjælp af ovenstående regel den korrektion på zenitdistancen som libelletallene giver anledning til. Skal zenitdistancen forøges eller formindskes?


Portugisisk medie: Benfica vil hente Santander – Ekstra Bladet\n30. jun. 2017 kl. 22:34\nPortugisisk medie: Benfica vil hente Santander\nA Bola kan via skjulte kilder afsløre, at Benfica allerede har ført sonderende samtaler om bomberen med FC København\nDer har været masser af bejlere til FCK, når det handler om at fri til klubbens store angriber Federico Santander. De har alle fået en kurv med besked om, at der efter dansk transferstandard skal en gigantsum på bordet, før københavnerne lader sig lokke til et utidigt salg.\nDen 26-årige angriber har kontrakt til sommeren 2020 og skal efter planen tidligst fyres af næste sommer – og slet ikke nu, da FCK har skibet Andreas Cornelius af til italienske Atalanta.\nMen den portugisiske sportsavis A Bola, der normalt plejer at have godt styr på kilderne i de lokale storklubber, melder fredag aften, at interessen for Santander er glohed i Benfica. Porto har tidligere været meldt som en mulighed, men nu er det rivalerne i hovedstaden, der vil forstærke sig i angrebet.\n’A Bola ved, at der har været sonderende samtaler mellem Benfica og FC København for at afklare de betingelser, der skal opfyldes for at sikre den 26-årige spiller,’ skriver sportsavisen.\nBenfica kan godt bruge et stort, stærkt brød fra Paraguay, der både kan sparke, heade og screene. Klubber som Lyon, Everton og flere andre har tidligere været bragt på tale som fremtidige arbejdsgivere for spilleren, der kostede FCK ca. 20 mio. kroner at hente i 2015.\nStåle Solbakken har ved flere lejligheder sagt, at der skal et astronomisk beløb på bordet, før FCK overhovedet vil overveje at diskutere en handel.\nSpørgsmålet er så, hvad Benfica har forestillet sig – og hvor langt klubben i givet fald er klar til at gå.


Senioranklager om genoptagelsen af randzonesager: Det får ikke skærpede konsekvenser - Bæredygtigt Landbrug\nSenioranklager om genoptagelsen af randzonesager: Det får ikke skærpede konsekvenser\nAf ekstern skribent | 20. juni 2014\nRandzonesagerne genoptages efter vedtagelsen af ny randzonelov. Men hvor stiller det de landmænd, der er tiltalt for at bryde den tidligere randzonelov? I hvert tilfælde ikke ringere, siger anklager Anders Raagaard. Bæredygtigt Landbrug har taget en snak med senioranklageren fra Statsadvokaturen, der netop har bedt politikredsene om at genoptage randzonesagerne\nFørste august træder den netop vedtagne nye randzonelov i kraft. Og det gør det ikke mindre uigennemskueligt for de landmænd, tiltalt for overtrædelse af randzoneloven, at gennemskue, hvilken retsstilling, der gælder for de straffesager, der nu genoptages.\nBæredygtigt Landbrug har talt med senioranklager Anders Raagaard fra statsanklageren i Viborg, der her til morgen, torsdag den 19. juni, netop har bedt politikredsene om at genoptage randzonesagerne.\n– Nu har man så en ny randzonelov, hvordan gør det sagen anderledes? Landmændene skal vel stadig prøves i forhold til den første udgave af randzoneloven?\nDen ændring, der er lavet i loven, og som kan få betydning for straffesagerne, er navnlig i § 1, stk. 1, hvor man fastlægger, i hvilke områder, der skal være randzoner. I den nye lov kommer det således til at være områder, som i øvrigt er beskyttet efter andre lovregler f.eks. Naturbeskyttelsesloven eller Vandløbsloven, hvor der nu skal være randzoner. Vi har ikke ved statsadvokaturen været inde og kigge på, om det så ændrer noget i de konkrete sager, der er anmeldt. Det lader vi være op til politikredsene at vurdere.\n– Kan det ikke betyde en hel anden udmåling, altså en helt anden konsekvens? Der er jo landmænd, der har fået flere randzoner – i en helt konkret sag, er der en landmand, der har fået dobbelt så mange randzoner i og med, der er en ny lov, der er trådt i kraft.\nDet fremgår af loven, at den træder i kraft den 1. august 2014, og i bemærkninger til loven fremgår det, at ændringen af området for randzoner godt kan føre til, at enkelte landmænd kommer ud for at få flere randzoner end efter den gamle lov. Det vil dog ikke få betydning for de allerede anmeldte sager, idet en landmand ikke vil kunne straffes for tidligere at have dyrket i et område, som først efter den nye lov bliver udlagt som randzone.\n– Det kan det dog ikke?\nDet følger af straffelovens § 3, at hvis lovgivningen, når en sag skal afgøres, er strengere end da overtrædelsen blev begået, så skal overtrædelsen bedømmes efter de tidligere og altså mildere regler. Det vil f.eks. sige, at hvis en landmand før lovændringen har dyrket i et område, hvor der efter de dagældende regler ikke var krav om randzone, så vil han ikke senere kunne straffes for denne tidligere dyrkning, selvom der efter den 1. august 2014 bliver krav om randzone i området. Omvendt følger det også af § 3, at hvis en regel derimod er blevet formildet eller ophævet, så vil handlingen skulle bedømmes efter de nu gældende regler. Det vil f.eks. sige, at hvis en landmand forud for lovændringen har dyrket i et område, hvor der efter de dagældende regler var krav om randzone, men hvor der efter den 1. august 2014 ikke er det, så vil han som udgangspunkt ikke kunne straffes for denne overtrædelse, når først loven er trådt i kraft.\n– Så man skal altså ikke frygte, at man kan få en hårdere konsekvens?\nNej, det er helt grundlæggende, at man ikke kan gøre et strafbart forhold værre ved efterfølgende at vedtage en strengere lov. Dette var også begrundelsen for, at vi satte sagerne i bero, netop fordi der med lovforslaget blev lagt op til, at loven i et eller andet omfang kunne blive lempet. Vi ønskede ikke at stå i den situation, at der så kunne være landmænd, der hen over sommeren blev dømt for forhold, som måske kort tid efter kunne blive gjort lovlige. Det ville ikke have været et rimeligt resultat, når nu lovgiver allerede i maj havde tilkendegivet, at der kunne være en lempelse på vej. Det, der så skal ske nu, er, at politikredsene vil se på de allerede anmeldte sager og vurdere dem i lyset af den nye lovgivning.\nLæs også adm. direktør og jurist i Bæredygtigt Landbrug Bjarnes Nigaards kommentar til genoptagelsen af randzonesagerne


Borgmester J. Elkær-Hansen sidste nytårssnak med journalisten Arne Post kan læses her.\nDer er noget karakteristisk ved, at borgmester J. Elkær-Hansen, Tårnby kommunes førstemand gennem 11 år - har et Elfeldt-foto af afdøde statsminister H.C. Hansen stående på reolen bag sit skrivebord. For når føromtalte borgmesters blik falder på billedet under en udredning af kommunens forhold før, nu og i fremtiden, er der bag stemmen en tone af H.C, en fornemmelse af samhørighed i opfattelse af, hvad der kan nytte og ikke kan nytte. H.C.Hansen var en stor statsmand ...\nFra 2,2 til 89,9 mill. kr. De takker af med at forelægge borgerne et af de smukkeste regnskaber i kommunens historie. Er det med velberådet hu?\nDet er et smukt regnskab, og der er al mulig grund til at være tilfreds med, at det harmoniserer med budgettet, for det er simpelthen det, vi tilstræber. Vanskeligheden ligger jo i at forudsige et budget halvandet år ud i fremtiden, men skatterne gav mere end beregnet, ligesom andre ting spillede ind til fordel for os. Overskuddet kommer borgerne til gode, idet pengene rimeligvis kan dække visse investeringer, der ellers skulle dækkes ind på anden vis.\n26 års gerning i kommunalbestyrelsen, og budgettet er doblet godt 44 gange.\nUdviklingen fortæller - på den talmæssige side - om det, der er sket i kommunen siden jeg kom ind i 1943/44. Da var budgettet på 2,2 mil kr. I 1958, da jeg blev borgmester, var budgettet oppe på 14,9 mill. kr. - nu nærmer vi os de 90 mill. kr. Det siger ikke så lidt om kommunens vækst, og herunder befolkningstilvæksten samt den kommunale administrations stigende omfang.\nSer man kommunens investeringer i forhold til andre omegnskommuner, er der allerede nået meget, men der ligger endnu større opgaver foran?\nHeldigvis, ja! Tårnby står over for store opgaver, der ganske enkelt kræver sin løsning inden for de kommende år. Den første og største er vel kloakeringen af Vestamager...\nRigtigt, men sagen skal gennem mange instanser - det er nu en gang ikke blot at sætte noget i gang. Alt tager sin tid!\nI det kommende år kommer der en mere detailleret plan for hele Ugandavej-området. Den udarbejdes ud fra de indsamlede prognoser, der nu skal forelægges kommunalbestyrelsen til debat og bearbejdelse, så der for er det for tidligt at sige noget nærmere om disse planer.\nPå længere sigt...?\n...kommer planerne for det inddæmmede område op til alvorlig overvejelse. Der er intet eksakt gjort ved dem endnu, men der har været adskillige henvendelser fra interesserede, her bl.a. Bella-Centret og Kjøbenhavns Universitet - der er jo her tale om det område, der kaldes Kalvebod-Kilen. Jeg mener, at det egnsplanmæssigt er rigtigt at placere bl.a. førnævnte institutioner i dette område.\nIfølge den befolknings-prognose, der nu arbejdes efter, kan jeg ikke se, at man kan forvente, at den befolkningstilvækst, man forventer i det storkøbenhavnske område, placeres på Amager på trods af arealmulighederne, men jeg mener, at vi her på vejen fra Norden til Centraleuropa må skabe muligheder for både erhverv og uddannelse - set i internationalt format. På baggrund af dette tror jeg, kommunen går en stor fremtid i møde.\nDer hviskes rundt om i krogene, at De er lige så konservativ som Stauning var?\nJovist, jovist, ja, se dette siges om en række socialdemokratiske borgmestre, at de er konservative, og i ordets bedste betydning er det vel sådan, at når man ser nogen af de idealer, man har arbejdet på og ud fra i sit virke, bliver opfyldt, vil man være på vagt overor, at de opnåede goder ikke bliver slået i stykker. Det er vel nok en vis form for konservatisme, uden at det er samfundspolitisk konservatisme.\nDer var lidt H.C. Hansen'sk over dette?\nMin politiske samtidige og meget nære ven H.C. Hansen og jeg så helt ens på mange ting, og vi var vel i kredsen omkring Hedtoft/H.C noget "årgangsprægede". Men dette hindrer ikke forståelse for nye tanker og ideer - kun synes vi, at vi skulle bygge videre og ikke rive ned, hvad der var lavet af godt.\nJeg vil endda gå så vidt og påstå, at vi vel var mere fremskridtsvenlige end mange rebeller. Vi ville blot have fremskridtet ordentlig underbygget.\nEn hentydning til ungdomsoprøret?\nJeg glæder mig over, når ungdommen er interesseret, og særlig når den er positivt interesseret. Så er der udelukkende tale om et sundhedstegn, men ungdommen må forstå at bruge rigtige virkemidler og ikke fortabe sig i negative revolter. De unge må kunne se, a den slags tryk kun avler modtryk og derfor er en styrkelse af alle reaktionære bagstræbs-kræfter.\nJeg TROR på ungdommen. 90 procent af den er flittig og bliver dermed også positivt indstillet overfor problemerne - man lader alt for ofte de resterende 10 procent "tegne firmaet" og det er ikke retfærdigt.


Hjemmesikkerhed i Buffalo - ✔ - Smart Home Making | Udgave: 2020\nHvis du bor i Buffalo, er du ikke fremmed for vinterstormene. Hvilket betyder at du sandsynligvis heller ikke er fremmed for frosne rør, lækker og kommer hjem til et koldt hjem. Men vidste du, at et hjem sikkerhedssystem kan forhindre alle disse problemer? Forestil dig at få en advarsel om, at dine rør er farligt kølige, og at de automatisk kan varme dem fra din telefon. Eller lære at du har sprunget en lækage og slukker vandet med et tryk på en knap. Du kan endda automatisere din termostat for at gøre dit hjem varmt og hyggeligt, før du går i døren.\nBoligets sikkerhed er udviklet. Det er mere end bare døralarmer og kulilte detektorer. Der er en række funktioner, som du kan bruge til at løse hverdagsproblemer, reducere stress og have ro i sindet, der følger med at holde dit hjem og din familie sikker.\nDer er så meget at lære om hjemme sikkerhed, og hundredvis af muligheder at vælge imellem. Men vær ikke overvældet - vi har brugt timer på at gøre forskningen for dig, og brudt det ned i en vejledning, du kan læse om blot et par minutter. I denne artikel diskuterer vi, hvordan sikkerhedssystemerne fungerer, hvad du har brug for, hvad du ikke gør, og hvor du kan komme i gang. Vi har undersøgt snesevis af nationale hjemmesikkerhedsvirksomheder såvel som udbydere i Buffalo og indsnævret vores liste ned til nogle få anbefalinger, som vil hjælpe dig med at træffe en velinformeret beslutning, der ikke tager hele dagen.\nDit hjemssikkerhedssystem består af en række sensorer, som kommunikerer med hinanden og forbinder til et kontrolpanel, enten via Bluetooth, WiFi eller ledninger. Afhængigt af hvilken type sikkerhed du har brug for, vil sensorerne overvåge en række ændringer. Gik et vindue pause? Er din luftkvalitet kompromitteret? Har der været en temperaturændring? Disse sensorer vil blive indstillet til at kommunikere med dig på forskellige måder. Ikke-nødsensorer kan kun sende dig en telefonmeddelelse, men hvis dit system registrerer en potentielt farlig situation, vil din alarm ringe.\nHvad der sker, afhænger af, om du har en DIY-opsætning eller et professionelt overvåget system. Hvis du vælger at gå DIY, er du ansvarlig for at håndtere situationen, når din alarm ringer. Det er op til dig at ringe til politiet eller brandvæsenet, hvis det er nødvendigt, og få dig og din familie til sikkerhed.\nHvis du vælger en professionelt overvåget opsætning, får du et opkald, så snart din alarm ringer, og nødtjenester vil blive sendt til dit hjem.\nProfessionelt overvåget hjemmesikkerhed giver et ekstra sikkerhedslag, men DIY er rigtigt under visse omstændigheder. Med DIY betaler du generelt en højere upfront-pris (starter omkring $ 200), men du vil ikke skylde et månedligt gebyr. Med professionel overvågning har du sandsynligvis en lav startpris, men du skal underskrive en månedlig kontrakt. Månedlige betalinger spænder fra $ 15- $ 60.\nSikkerhedssystemer sælges på to forskellige måder: Bundtet eller specialbygget. Mange virksomheder tilbyder begge muligheder, og ofte ser du bundne pakker, som du kan tilpasse til dine specifikke behov. Hvis du leder efter at få købsprocessen over, og har dit system installeret med det samme, er bunden vejen at gå. Prissætningen er på forhånd, og der er normalt en række pakker, der passer til dine præferencer. Hvis dine behov er mere specifikke, eller hvis du ønsker sikkerhed, der er skræddersyet, så foreslår vi brugerdefinerede. Til brugerdefineret skal du have en samtale med din sikkerhedsudbyder, enten over telefonen eller personligt.\nLad dig ikke narre til at betale mere for det samme udstyr. De fleste virksomheder bruger de samme sensorer og kontrolpaneler, som er tilpasset deres mærke. Så en dyr dør sensor vil ikke fungere bedre end en billig. Hvis din dør åbner, vil din sensor registrere det, uanset prisen.\nTænk på din livsstil, dit hjem og dine fremtidige planer. Tænker du på at flytte hurtigt, eller leje en lejlighed? Et bærbart DIY system kunne være din bedste indsats. Ved du, at du vil være i dit nuværende hjem i mange år fremover? Udnyt en langsigtet kontrakt med en lavere månedlig betaling.\nHar du specielle varer, som du ønsker specifik beskyttelse på? Der er sensorer, der kan overvåge når din smykkeskrin åbnes, eller kameraer du kan pege på værdifulde kunstværker. Har du børn? Du kan indstille dit sikkerhedssystem til at underrette dig, når de kommer hjem fra skolen eller begrænser de timer, de kan se på tv.\nHvis udsigten til masser af hjemme sikkerhedsfunktioner allerede gør dig mindre stresset, så tilføj så mange som du vil. Men hvis du begynder at føle sig paranoid, så spring over ekstramaterialet og gå til en basispakke. Det bedste sikkerhedssystem er det, der giver dig mest ro i sindet.\nFreshome's Top Picks for det bedste Home Security System i Buffalo\nFor at starte vores søgning efter de bedste hjemme sikkerhed udbydere i Buffalo, dykker vi dybt ind i forskning på otte forskellige lokalt ejede virksomheder. Vi tog hensyn til snesevis af kriterier i fire hovedkategorier: Kundeservice, Udstyr, Reputability og Cost.Vi scorede hver enkelt virksomhed i hver enkelt kategori, derefter talte vores resultater og valgte de to højeste scoringsfirmaer at anbefale.\nVi har også registreret et antal af de store navne mærker, og vi anbefaler generelt, at du vælger en af dem. Du kan hurtigere komme i gang med sikkerhed, og du vil drage fordel af deres store forbrugsbase ved at spare penge på din månedlige betaling. Vi står dog også bag de lokale virksomheder, vi har valgt, og det er en god ide at få et par citater, inden du træffer din endelige beslutning.\nBuffalo's Best Local Home Security Virksomheder\nDoyle Security SystemsDoyle Security Systems er sandsynligvis et af de ældste lokale sikkerhedsfirmaer i Buffalo. Siden 1919 har beboere og lokalbefolkningen stolet på Doyle Security Systems for at beskytte aktiver. Dette firma tilbyder en bred vifte af muligheder, herunder hjemmeautomatisering og sikkerhedskameraer, alt efter dine behov. Med nul ned, kan du begynde at sikre dit hjem eller forretning for så lidt som $ 25 om måneden. Det omfatter to dørkontakter, en bevægelsesføler og en live tovejs stemme.\nDu kan også finde ud af, hvad dit budget kan få dig med en professionel fri sikkerhedskonsultation. Hvis du foretrækker at læse kundeanmeldelser, inden du forpligter dig, skal du se casestudiet og rosende ord fra kunder her. Tilfredse beboere og virksomhedsejere fra Erie, Rochester, Albany og mere gav 10 ud af 10 stjerner på grund af imponerende kundeservice tilbydes gennem Doyle Security Systems.\nHvis sikkerhed ikke er din bekymring, men du er bekymret for et ældres elskede, har Doyle Security Systems også dækket dig der. Med arbejdere direkte med andre sundhedsorganisationer kan teknikere med Doyle oprette et tovejs medicinsk alarmsystem, der sætter din elskede direkte i kontakt med beredskabsfagfolk. Med et tryk på en knap vil din elskede have hjælp undervejs, og nøglekontakter vil blive underrettet straks afhængigt af situationens sværhedsgrad.\nEastern States Sentinel Alarm ServicesDenne Bedre Business Bureau-akkrediterede virksomhed er fokuseret på at få kunderne til deres ideelle sikkerhedssystem, uanset om det er et hjem eller en virksomhed. For bedst at tilpasse dine behov vil teknikere tjekke din ejendom, stille spørgsmål om dine foretrukne sikkerhedskrav og lave de bedste anbefalinger til beskyttelse af din familie, hjem og ejendom.\nFå oprettet med et hjemmeovervågningssystem, som kan omfatte indbrudstykker og brandalarmer, alle vedligeholdt via et servicecenter, der tilbyder 24/7-overvågningsdækning. En mulighed for hjemme sikkerhed omfatter en iVision Door Monitor. Hvis du ikke er sikker på hvem der er ved hoveddøren, lad iVision gøre arbejdet for dig. Svar døren gennem skærmen for at tale med gæsten. Enheden tager også billeder og tager video, så du kan se hvem der besøger uden at skulle svare døren med det samme.\nHar du en forretning, du skal sikre? Eastern States Sentinel Alarm Services tilbyder kommercielle og forretningssikkerhedssystemer af alle typer. Overvej adgangskontrollen, så du ved præcist, hvilke medarbejdere der kommer og går. Begræns eller giv adgang til vigtig opgørelse afhængigt af dine ønsker. Vil du have beskyttelse mod ting, du ikke kan kontrollere? Hold ødelæggelsen af en tyveri eller brand væk ved at oprette et state-of-the-art alarmsystem. Din beskyttelse starter det øjeblik, din systeminstallation er færdig.\nAnmod om information om et hvilket som helst antal tjenester eller produkter ved at kontakte en repræsentant.\nFrontPoint: FrontPoint har tre opgraderbare pakker, så det er let at komme i gang med sikkerhed. Du kan styre dit system via en gratis smartphone app, og sensorer er nemme at installere. FrontPoint kræver en 36 måneders kontrakt for professionel overvågning, og du skal ringe for at finde ud af, hvor meget service der er i dit område.\nBeskyt Amerika: Peel and stick installation og $ 0 i upfront udstyrsomkostninger gør Protect America til et attraktivt valg. Deres professionelt overvågede tjenester kræver en 36 måneders kontrakt, og du kan vælge mellem fem tilpassede pakker. Ring efter et brugerdefineret tilbud.\nSimpliSafe: SimpiSafe er en fantastisk billig DIY / professionelt overvåget hybrid. Du kan købe et sikkerhedssæt fra $ 200, og du behøver ikke at låse ind i callcenterovervågningen. Hvis du senere beslutter at have et professionelt overvåget system, kan du holde dit udstyr og tilføje et månedligt gebyr, der starter med kun $ 15 om måneden.\nLowes Iris: Lowes Iris handler om at omdanne dit hus til et smart hjem. De giver opsætninger, der holder styr på alt, der foregår i dit hjem - fra en anmeldelse, når din hund slutter middag til en ping, når en pakke er leveret. Deres første generation sensorer er tilgængelige fra $ 15, selv om en fuld opsætning vil koste dig tættere på $ 200.\nPiper NV: Hvis et simpelt alt-i-et-system appellerer til dig, kunne Piper NV være en god pasform. Det er et selvstændigt tårn, der huser alle sensorer og kontroller, du har brug for. Den er kompakt og bærbar, perfekt til en leje eller lille lejlighed. Systemer starter omkring $ 200.\nSeks af de lokalt betjente virksomheder, vi undersøgte, gjorde ikke klippet. En række faktorer har påvirket vores beslutning, som dårlige kundeanmeldelser, kontrakter, der var mindre end gennemsigtige, og lange forsinkelser i at imødekomme vores anmodninger om et citat. Her er hjemme sikkerhed udbydere i Buffalo, at vi undersøgte, men anbefalede ikke:\nFalske alarmer er et problem i Buffalo af et par grunde. For det første er vigtige byressourcer spildt og går til alarmer, der græder ulv. Politiet eller brandvæsenet i Buffalo skal være opmærksom på en udløst alarm, selvom du fortæller dit sikkerhedsselskab, gik det ut ved et uheld, så falske alarmer tager op tid og penge, der kunne komme andre steder. For det andet udvider udbredelsen af falske alarmer betydningen af alarmsystemer og kan påvirke, hvordan de reageres.\n"Vi bruger meget tid på at komme til de samme boliger igen og igen. Der kommer en tid, hvor vi ønsker, at vi har en ekstra officer, og han har travlt med at foretage et alarmopkald på et sted, hvor vi har været 22 gange i løbet af et år, og fyren får aldrig sin alarm fast. "- Lt . James Daugherty, Buffalo Police Department\nDu bliver ikke bødet for op til tre falske alarmer om året. Herefter ligger billetter fra $ 25- $ 50 pr. Hændelse. Det er vigtigt at holde dit alarmsystem opdateret og i funktionsdygtig stand for at forhindre falske alarmer. Ulykker sker, men der er ingen grund til, at din alarm skal græde ulv regelmæssigt. Tjek vores handy guide for at holde din alarm i skak:\nSkal jeg registrere min alarm i Buffalo?\nMens Buffalo kræver, at alle alarmsystemer skal registreres, indsendes papirarbejdet og arkiveringsafgiften automatisk af dit hjem sikkerhedsselskab. Så der er ingen grund til at bekymre sig om arkivering af nogen formularer med byen.\nDer er så mange billige boligløsninger til rådighed i disse dage, det er svært at forestille sig, at den ekstra ro i sindet et alarmsystem bringer ikke ville være værd at koste. Næsten 80% af boligejere vurderer deres alarmer effektivt til at beskytte deres hjem, ifølge Consumer Reports. Og et sikkerhedssystem vil typisk sænke det beløb, du betaler i forsikring. Plus, du kunne være berettiget til en lille skatteafgang.\nFor at sige det bare, ja.\nFastnettelefoner er sårbare overfor strømbrud og trådskæring, men din mobilforbindelse er ikke så let at forstyrre. I en ideel situation ville du have en fastnetforbindelse med en celle backup, men hvis det ikke er muligt, er det bare at vælge et cellulært system.\nHvis du bor i et område med dårlig celle service, kan en fastnet være din bedste mulighed, men hvis det overhovedet er muligt, skal du gå til en mobilforbindelse.\nHvis du er bekymret for at bore ind i væggene i din lejlighed eller bare er usikker på, hvor længe du bliver i din nuværende position, kan et DIY-system være en god mulighed. De fleste er nemme at transportere, hvilket betyder at du kan tage dem sammen til dit næste hjem, når tiden kommer. De er også nemme at installere, og mange kræver ikke at hente et enkelt værktøj. Plus, du bliver ikke låst i en kontrakt, så du kan frit ændre mængden af sikkerhed du har til enhver tid.\nDer er så meget information, der flyder rundt om hjemme sikkerhed, men det er virkelig ikke så kompliceret. Når du har lavet et par valg og indsnævrer det til et par anbefalede virksomheder, er det bare et opkald eller et klik for at komme i gang med at beskytte og vedligeholde dit hjem. Forhåbentlig har denne vejledning besvaret dine spørgsmål og bemyndiget dig til at begynde at handle. Som en påmindelse, her er vores bedste valg til hjemme sikkerhed i Buffalo:\nBedste Lokale:Doyle Security Systems,Eastern States Sentinel Alarm Services\nHammock Swing fra Kiosk


Nyhedsbrev juli - Pintrip.eu\naf Henriette Rask | aug 5, 2019 | Nyhedsbrev\nTusind tak for alle de flotte billeder og fortællinger i Facebook gruppen Pintrippers. Det er en fornøjelse at læse, hvordan I glæder jer over de steder I besøger.\nVi er usædvanlig stolte af, at vi har noget for enhver smag i Pintrip Guide. Fælles for alle vores værter er, at de brænder for det de laver. Fra den lille bitte gårdbutik med måske kun nogle få produkter at sælge – til den større vingård, som har opnået international anerkendelse, og sælger deres produkter langt ud over Danmarks grænser.\nVi har personligt besøgt alle vores værter, så nær som et par stykker, og netop vores værters forskellighed synes vi er helt unik. Man får som gæst virkelig “et kig bag facaden” og ser det autentiske Danmark. Det kan vi ret godt selv lide, og det er netop det, vi har sat pris på, når vi har rejst i både Frankrig med France Passion og i Tyskland med Landvergnuegen.\nSom Pintrip-vært har man tilbudt 1-3 gratis holdepladser, fordi man gerne vil byde fremmede indenfor og vise, hvad man går og laver. Vi har f.eks. garanteret alle vores værter, at når man rejser med Pintrip, så har man i princippet alt med sig, og er ikke afhængig af, at man f.eks. kan få bad, benytte toilet og komme af med affald de steder man parkerer med Pintrip. Nogle steder er der faciliteter (vist i Pintrip-guide), og der afregner man naturligvis med værten. Standarden er svingende, men altså et helt frivilligt tilbud.\nTak fordi du husker at orientere dig i Pintrip-guiden, inden du besøger en vært, så du ved, hvad du kan forvente + at melde din ankomst, hvor det kræves. Det er med til at give alle en positiv og god oplevelse.\nVær med i konkurrencen om en lækker taske fra Fjällräven og udfyld et lille spørgeskema her.\nVinder af juli måneds fotokonkurrence\nTak for alle flotte bidrag til fotokonkurrencen, vi har trukket en heldig vinder, som denne måned er Hans-Jürgen Heldt fra Tyskland. Hans-Jürgen skriver om sit billede: I juni 2019 besøgte og overnattede vi hos Pintrip nr. 135. Vi synes rigtig godt om stedet. Vi kunne godt lide det, for her var ro og stedet indbød til at slappe af i de smukke omgivelser. De dejlige værter, et ældre ægtepar, var meget gæstfrie og gjorde alt for at vi havde et skønt ophold.\nPintrip på TV og i radio\nSom flere af jer måske har set og hørt, har vi de seneste uger været på både TV og i radioen. I den forbindelse vil vi sige tak til de frivillige, der tilfældigt har været hos de Pintrip-værter, hvor der er blevet filmet.\nHar du ikke set indslagene, kan du se dem lige her:\nDR Syd- og Sønderjylland, artikel


Læderjakker Mænd | Bæredygtige læderjakker til mænd og kvinder | BWF\nHar du et godt øje til design og er du træt af at møde andre i det samme tøj som dig?\nVores kollektion af kvalitets, designer læderjakker til mænd, giver dig mulighed for at vælge din egen helt unikke stil. En stil der passer til lige netop din smag og præferencer. Alle vores bæredygtige læderjakker til mænd, er ”One of a kind” læderjakker, produceret udelukkende af genbrugslæder.\nVælg den jakke som passer dig bedst. Ud over en lækker unik læderjakke får du samtidig den gode følelse af at gøre noget for miljøet.\nAlexander (Retro biker) 2,900.00DKK\nTilføj til kurv Peter (Street) 2,900.00DKK\nTilføj til kurv Thomas (Vintage biker) 2,900.00DKK\nTilføj til kurv Manden bag navnet\nHar du lyst til at vide mere om personerne bag navnene på jakkerne\nså klik på nedenstående knapper og få flere oplysninger.\nBæredygtigt og reworked\nLæderjakker til mænd er et ”must have” i enhver garderobe.\nEn læderjakke har et råt men samtidig stilrent look og er man ikke til f.eks. blazere, er en den et godt alternativ.\nMed en læderjakke fra Better World Fashion sender du et klart statement;\nDu har styr på mode og samtidig overskud til, at tænke\npå andre end dig selv!\nEn jakke til enhver lejlighed Læderjakker er utroligt praktiske og kan kombineres på kryds og tværs med din nuværende gaderobe. BWF har en jakke til en hver lejlighed og når du ønsker at udskifte din jakke, så vælger du bare en ny i vores webshop og sender den gamle retur.\nPå den måde bliver miljøet sparet for den negative påvirkning som skindproduktion resulterer i. Du giver således verden en hjælpende hånd, hver gange du iklæder dig en herre læderjakke fra BWF.\nDen gamle jakke sender vi så videre til en ny bruger og på den måde vinder alle, når du vælger produkter fra Better World Fashion.\nReworked skind og unikaprodukter\nMed en skindjakke fra Better World Fashion,\nskaber du dit eget, helt unikke look.\nJakkerne er reworked, hvilket betyder at de konstrueres af genbrugte skindjakker, som tidligere har været brugt og elsket. Vores skræddere udvælger nøje hvert enkelt stykke skind og sammensætter således hver enkelte nye jakke. Vores jakker er derfor ikke en metervare som er syet på fabrik, men i højere grad kunst, som sætter store krav til den individuelle skrædder.\nDe har alle unikke syninger eller er kombinationer af forskellige typer af skind. Der findes altså andre jakker i samme model, men kun én, med præcist din jakkes design og udformning.\nAlle jakker er derfor unikaprodukter. Se også vores alle vores læderjakker til kvinder\nBetter World Fashion har skabt unikke fortolkninger af klassiske designs.\nDen klassiske biker jakke er en tidsløs og relevant klassiker i modeverdenen. Hvert år fortolker de største modehuse biker jakken og giver deres bud på hvordan den skal se ud.\nBetter World Fashion naturligvis også vores helt egen version af den populære læderjakke. Som alle vores jakker, er den skabt af 100% genbrugs skind.\nBæredygtige materialer Er du ikke til biker jakker kan vi tilbyde mange andre modeller, alt sammen til den samme pris. Det bliver altså ikke dyrere at vælge et andet design, når du vil bytte din jakke.\nBetter World Fashion er mode uden begrænsninger og da vores jakker samtidig er produceret af både moderigtige og bæredygtige materialer, behøver du ikke at bekymre dig for miljøet.\nVi tror nemlig ikke på at bæredygtighed behøver at være hverken svært eller dyrt.\nHos os behøver du ikke at gå på kompromis, når du vil gøre noget godt for vores verden.\nBetter World Fashion har skabt unikke skind- og læderjakker til mænd der bryder grænser og som ikke vil begrænses af deres tøjvalg.\n“Et spændende projekt”\nAlexander er 29 år gammel, tvilling og oprindeligt fra Rusland. Han bor i Aalborg med sin kæreste Emilie. Alexander lever og ånder for CrossFit. Han har dyrket sporten i 5 år og er level-1 instruktør.\nAlexander har været en stor hjælp for BWF og vi er meget taknemlige for den. Om hans medvirken fortæller han: ”Da jeg hørte om BWF og blev spurgt om jeg ville hjælpe, sagde jeg selvfølgelig JA! Jeg syntes BFW er et spændende projekt, som jeg gerne vil støtte.” Derfor har vi valgt, at dedikere en af vores første jakker til Alexander.\n”Man er nødt til at starte med sig selv”\nPeter er 46, bor i Aalborg og arbejder til daglig som skrædder, stylist og makeup artist. Han syr eventyrligt smukke kjoler og kostumer – både til private og teatre. Besøg http://www.peterbonnen.com/, og bliv inspireret. Peter beskriver sig selv som et rigtigt hyggemonster, med en kreativ sjæl. Han elsker at gå i teateret og lave god mad til sine venner.\nPeter har været så venlig at dele ud af sin erfaring, og hjulpet BWF med styling af vores modeller. Hans hjælp har været uvurderlig og derfor har vi naturligvis dedikeret ”Street” jakken til ham. Om sin medvirken udtaler han selv: ”Jeg alene kan ikke gøre noget – men hvis vi alle har den holdning kommer vi aldrig nogle vegne. Derfor er man nødt til at starte med sig selv og så håbe på, at det breder sig som ringe i vandet”.\n”Jeg støtter op omkring alt grønt”\nThomas er 49, alenefar til to drenge og selvstændigt erhvervsdrivende i tekstilbranchen. Han er lidt af en verdensmand og elsker at rejse. Derfor har han også boet flere steder, både i Østen og Europa. Thomas elsker at bruge tid med sine børn og venner. Han går til fitness og nyder naturen på rulleskøjter. Fritiden bruger han på at fotografere og photoshoppe billeder.\n”Jeg støtter op omkring alt grønt, og når jeg ser et projekt med et godt formål, gør jeg mit bedste for at deltage i størst muligt omfang. ”Derfor er vi også meget glade for, at han har bugt tid som model for BWF og derfor har vi dedikeret netop denne jakke til Thomas.


Alt du skal vide om et børnetestamente - MET · TES · Z · ABO\n19. maj 2021 by Mette Szabo\nHvad er et børnetestamente og hvordan får man det?\nHer er alt, du bør vide om børnetestamentet. Det nemlig en en erklæring, hvor du som forældre tilkendegiver, hvem der skal have forældremyndigheden over jeres mindre børn, hvis du går f.eks går bort. Et børnetestamente udgør dermed tryghed for børnene, hvis det værste skulle ske og er derfor jeres sikkerhed til at føle jer trygge. Et Børnetestamente bliver vurderet af Familieretshuset (tidligere Statsforvaltningen), som tager stilling til spørgsmålet om, hvem der skal have forældremyndigheden over børnene hvis der skulle ske et dødsfald. Med testamentet kan man ikke forpligte Familieretshuset til at følge dine ønsker, da det blot er en erklæring, hvor du som forælder tilkendegiver dine fremtidige ønsker.\nI kan hos Legal Doc få hjælp til at lave et børnetestamente. Når du har oprettet dit børnetestamente hos Legal Doc, skal dokumentet blot dateres og underskrives. Børnetestamentet vil herefter være juridisk gyldigt oprettet. Du slipper for at skulle tænke på andet, for det skal hverken stemples, tinglyses, underskrives eller andet for at være gyldigt oprettet. Når du har oprettet testamentet, har du to muligheder for at sikre sig, at Familieretshuset får kendskab til dine ønsker, hvis uheldet skulle være ude.\nNedenstående to løsninger er et bud på, hvordan testementet kan overddrages.\nDen ene løsning er, at i overdrager børnetestamentet til den person, som skal overtage forældremyndigheden. På den måde kan i sikre jer at den rette person har børnetestamentet i sin varetægt og kan rette henvendelse til Familieretshuset, hvis du/I dør.\nDen anden løsning er at i underskrive børnetestamentet hos en notar i den lokale byret. Familieretshuset får herved automatisk kendskab til jeres ønske, da Børnetestamentet bliver opbevaret i Centralregistret for Testamenter.\nHos Legal doc anbefaler man at du tager en dialog med de personer, der skal påtage sig forældremyndigheden, således at du sikrer dig, at personen er indforstået med opgavens omfang. For det kan være en stor opgave at tage. Derudover anbefaler legal doc at du underskriver børnetestamentet hos en notar, efter du har oprettet dokumentet, selvom dette ikke er et gyldighedskrav. Således undgår du, at der på et senere tidspunkt opstår spørgsmål om dokumentets gyldighed. Desuden vil du også være sikker på, at Familieretshuset får kendskab til dine ønsker ved behandling af sagen om forældremyndighed.\nDu kan få meget mere vejledning og hjælp hos Legal doc, de er uddannede jurister og har arbejdet og kendskab til hele området omkring børnetestementer.