Redegørelse Vest-Aalborg - Kommuneplan\nÆndringer i forhold til det godkendte forslag\nDe indkomne indsigelser og debatindlæg har givet anledning til mindre justeringer af indholdet i forhold til det godkendte forslag. Der er foretaget følgende principielle ændringer:\nDen tidligere dyrskueplads, som i kommuneplanforslaget indgik i erhvervsområde 3.6.H4 Hobrovej Øst i sin helhed, er nu opdelt i et område til erhvervsformål langs Dallvej og et offentligt område til idrætsaktiviteter og bydelsarrangementer for Skalborg (del af 3.6.O1 Skalborghallen m.m.). Et restareal mellem banen og boligområdet nord for dyrskuepladsen tillægges boligområdet (3.6.B4 Skalborg Øst).\nOmrådeafgrænsningen mellem 3.1.B1 Kærby og 3.1.H1 Gabriel m.m. er justeret for at muliggøre en hensigtsmæssig disponering af fremtidig bebyggelse.\nDen udlagte bufferzone mellem erhvervsområdet ved Gartnervej og de nye boliger på Thomsens Planteskoles areal er inddraget i erhvervsområdet (3.6.H4 Hobrovej Øst) så det også kan udnyttes til miljøvenlige erhvervsformål.\nEndvidere er der foretaget en række mindre præciseringer, ændringer eller tilføjelser som følge af kvalitetssikring. Ud over ændringer af redaktionel karakter har det handlet om at:\nPræcisere at Urbangrunden også kan bruges til miljøvenlige sygehusrelaterede formål.\nSikre tilstrækkelige arealer til idrætsaktiviteter i tilknytning til KFUM ved byudvikling mellem Æblevangen og Ferskenvej.\nI forhold til den gældende kommuneplan er der i forbindelse med kommuneplanrevisionen for Vest Aalborg sket en generel tilretning af kommuneplanrammerne i overensstemmelse med det digitale kommuneplankoncept. Hovedprincipperne i det nye kommuneplankoncept kan beskrives således:\nVærdibaseret planlægning med udgangspunkt i "stedet". Der er udarbejdet helhedsbeskrivelser af de enkelte byer og bydele og formuleret bestemmelser vedr. arkitektur, byrum og landskab for mange rammeområder.\nForenkling, som blandt andet kommer til udtryk i at antallet af rammeområder er reduceret fra 225 i den eksisterende kommuneplan til 119 i det fremlagte forslag for Vest Aalborg.\ni forhold til den hidtil gældende kommuneplan\nMed Hovedstruktur 2005 er der truffet politisk beslutning om de overordnede retninger for Aalborgs udvikling ? herunder fx den overordnede udpegning af arealer til byudvikling og byomdannelse.\nKommuneplanarbejdet for Vest Aalborg har handlet om at konkretisere og detaljere hovedstruktur-planlægningen gennem udarbejdelsen af nye kommuneplanrammer.\nDer skabes mulighed for en mindre udstykning af fritliggende familieboliger i grøn bund syd for Gabriel på en del af det hidtidige erhvervsområde.\nBevaringshensynet ifht. historiske bebyggelsesstrukturer beskrives.\nGenerelt er bebyggelsesprocenten for tæt-lav og etageboliger reduceret for at forbedre muligheden for at skabe stedvis åbne grønne bylandskaber med engkarakter. (Fra 55 til 35% for tæt-lav og fra 60 til 50% for etageboliger)\nRammerne for den gradvise omdannelse af Håndværkerkvarteret beskrives. Det overordnede sigte er en omdannelse til mere miljøvenlige erhvervsformål indenfor brancher, som understøtter hinanden, samt en styrkelse af de grønne træk. Der lægges op til en omdannelse af det tidligere affaldsdepot (Kjærs Møllesø) til et bynært sø- og naturområde.\nSammenhængen i den grønne struktur foreslås også styrket ved at skabe en ny stiunderføring til godsbanearealerne ved krydsningen mellem banen og Østre Allé samt ved at skabe en ny stiforbindelse over Sønderbro til Eternitgrunden.\nSønderbro foreslås styrket som et oplevelsesrigt og harmonisk grønt vejforløb med sammenhæng til Eternitgrunden. Strategien kunne være en udvikling i retning af punktbebyggelser i op til 4 etager med markant grønt imellem.\nHensynet til Hobrovej som arkitektonisk indsatsområde beskrives ved at sætte fokus på det særlige ved de stedsspecifikke vejrum og ved at styrke Hobrovej som en grøn indfaldsvej.\nDer lægges vægt på bevaringshensyn ifht. historiske bebyggelsesstrukturer og de markante grønne strukturer på kridtbakken. Det grønne har både betydning som rekreative muligheder og ifht. Aalborgs byprofil.\nHensynet til funktioner og steder af regional betydning beskrives - Sygehus Syd, Zoo, Kunstmuseet, Aalborgtårnet, med vægt på tilgængelighed og miljøhensyn ifht. den omkringliggende by.\nRammerne for en omdannelse af Rustenborg til en bred vifte af miljøvenlige byerhverv samt offentlig og privat service beskrives.\nPå den bagvedliggende ubebyggede del af Urbangrunden ved Hobrovej skabes der mulighed for at bygge boliger. Forslaget går på punktvise bebyggelser i op til 3 etager, som skaber en god bymæssig overgang.\nRammerne for en styrkelse af Skipperen som bydelscenter beskrives.\nDe overordnede rammer for en ny byudvikling mellem Æblevangen og Ferskenvej beskrives. Der lægges op til ekstensiv udnyttelse til boliger, plads til nye boldbaner for KFUM, markante rekreative strukturer og integrering af et vandelement i boligbebyggelsen. Nærheden til en fremtidig vestforbindelse håndteres med en 300 meters afstandszone og afskærmende beplantning afbrudt af lange kig.\nOmrådet mellem Hasseris Enge bebyggelsen en fremtidig vestforbindelse afgrænses som et naturområde.\nBebyggelsen omkring den nordlige del af Hasserisvej afgrænses som et blandet bolig- og erhvervsområde i overensstemmelse med de faktiske forhold. Det samme gælder Gl. Hasseris Landsby ? her er formålet at sikre landsbyens blandede karakter.\nBevaringshensynet ifht. Villabyen og Landsbyen præciseres, men de konkrete bebyggelsesregulerende og bevarende bestemmelser overlades til lokalplanlægningen.\nDe overordnede principper for en fornyelse af Vestbyens fjordnære fritidslandskab beskrives. Der lægges vægt på tilgængelighed og visuel sammenhæng til fjorden samt en klar rollefordeling mellem delområder. Friluftsbadet og tilstødende arealer skal opkvalificeres på grundlag af en helhedsplanlægning og forbeholdes vandaktiviteter, mens der langs Skydebanevej kan bygges almennyttige funktioner i grøn bund - konkret en ny naturbørnehave og en institution for sindslidende.\nDen konkrete udmøntning af friluftsbadets fornyelse vil afhænge af beslutningen om linjeføring for en ny 3. Limfjordsforbindelse. Der er tidligere truffet beslutning om at fjerne arealreservationen til Lindholmlinjen til fordel for en Egholmlinie. Men på grundlag af en afgørelse i Naturklagenævnet er det besluttet at lave et nyt regionplantillæg og en ny miljøvurdering med forventet endelig beslutning om linjeføring d. 12. december 2006.\nFor Fjordparkens Marina lægges der vægt på at afbalancere den "privatiserede" brug af området med den almene rekreative benyttelse. Blandt andet ved at begrænse mulighederne for at bygge nye bådhaller og ved at opkvalificere områdets rekreative kvaliteter.\nSlamudlægningsarealerne på fjordengene ændres fra et erhvervs- til et landbrugsområde (A), for at undgå at området opfattes som et potentielt erhvervsudviklingsområde. A-betegnelsen vurderes at være mere velegnet fordi området både omfattes af ekstensive erhvervsmæssige interesser med jordbrugskarakter og rekreative interesser.\nMølholmparken er ikke udpeget som byomdannelsesområde i Hovedstruktur 2005 og dette fastholdes. Påvirkningen fra rensningsanlægget vurderes at umuliggøre miljøfølsom anvendelse.\nDe overordnede rammer for en ny tæt-lav bebyggelse i Sofiendal Enge beskrives. Der lægges vægt på rekreativ forbindelse til engene og den nærliggende skovplantning.\nEtableringen af en ny bydelspark beskrives set i sammenhæng med en helhedsorienteret indsats ifht. Skelagergårdene.\nBevaringshensynet ifht. den historiske gårdstruktur langs Sofiendalsvej beskrives.\nDer fastlægges en rollefordeling mellem erhvervsområderne, så målet for Sofiendal Industriområde er "storskala"-erhvervsudvikling, mens de mere bolignære erhvervsarealer tilpasses hensynet til boligområderne med lavere miljøklasser og lavere udnyttelsesgrad.\nRammerne for en omdannelse af Thomsens Planteskoles areal beskrives. Der lægges op til miljøvenlige byerhverv, mindre butikker med pladskrævende varegrupper mv. mod Hobrovej. Den bagvedliggende del af grunden foreslås anvendt til boliger ? som en afrunding af Hjortevejskvarteret. Pga. miljøhensyn fastlægges en bufferzone mod erhvervsområdet ved Gartnervej, bufferzonen kan anvendes til miljøvenlige erhvervsformål. Der er igangsat en lokalplanudarbejdelse for omdannelsen sideløbende med kommuneplanprocessen.\nRammerne for en for en opkvalificering af City Syd som et moderne center for indkøb og oplevelse beskrives. De foreslåede indsatsområder er bedre intern sammenhæng for cyklister og fodgængere, klar grøn struktur og arkitektoniske fixpunkter.\nI erhvervsområderne omkring City Syd prioriteres funktioner, som understøtter det regionale center. Erhvervsområdet syd for det nuværende centerområde udpeges som perspektivområde for én butik med pladskrævende varegrupper på op til 15.000 m2 bruttoetageareal. Det tidligere industriområde nord for Nibevej lægges sammen med det øvrige erhvervsområde og den fremtidige anvendelse ændres således til mere miljøvenlige erhvervstyper.\nDen tidligere dyrskueplads er opdelt i et erhvervsområde og et offentligt område til idrætsaktiviteter og bydelsarrangementer for Skalborg. Et restareal mellem banen og boligområdet nord for dyrskuepladsen tillægges boligområdet.\nDet uudnyttede erhvervsområde i ådalen fjernes fra rammerne men fastholdes som perspektivområde.\nDrastrup forslås afrundet mod syd med sikring af det grønne friareal og mulighed for at bygge 8 nye åben-lav boliger.\nDer afgrænses et blandet bolig- og erhvervsområde langs en del af Hobrovej i overensstemmelse med eksisterende anvendelse.\nDer lægges op til at publikumsorienterede funktioner koncentreres omkring Dallvej, som skal fungere som byens rygrad.\nDer lægges op til at nytænke den oprindelige bybygningsvision for derved at fremtidssikre Dall Villaby som en moderne forstadsbebyggelse.\nGrænsen mellem kommuneplanområderne Vest Aalborg og Sydvest-området er defineret som den planlagte vestforbindelse. Som en konsekvens af ændringer af linjeføringen til en vest-forbindelse i Hovedstruktur 2005 er grænsen mellem kommuneplanområderne justeret i forbindelse med kommuneplanrevisionen for Vest Aalborg.\nDe berørte kommuneplanrammer i Sydvest-området er 6.6.A2, 6.6.N3, 6.6.N4, 6.6.N6 og 6.6.N7. Disse rammer har derfor været fremlagt på ny sammen med kommuneplanforslaget for Vest Aalborg. Det planlægningsmæssige indhold af rammebestemmelserne for de pågældende områder er ikke ændret.\nPlangrundlaget for Vest-Aalborg har ikke været genstand for en samlet behandling siden midten af 1980'erne. Samtidig har kommuneplanlægningen som helhed udviklet sig til et uoverskueligt system af kataloger og tillæg. Der har derfor været behov for en generel fornyelse af planlægningen.\nDer var fordebat om kommuneplanrevisionen fra d. 25. maj - 30. juni 2005. Byrådet offentliggjorde i den forbindelse et debathæfte (pdf - 4 mb), og der blev afholdt et debatmøde på Skipper Clement Seminariet den 15. juni 2005. Mødet havde form som et caféarrangement med delmøder om fire forskellige temaer. Referat fra cafémøder:\n3. Natur og landskab\n4. Oplevelse og bymiljø\nTeknisk Forvaltning modtog i alt 11 skriftlige indlæg i debatperioden. De fremførte synspunkter blev drøftet af Teknisk Udvalg den 8. september 2005.\nTU's beslutning, om de overordnede retningslinier for det planarbejdet fremgår af dagsordensteksten.\nPlanforslaget for Vest Aalborg var offentliggjort fra d. 3. juni til den 9. august 2006. Det blev præsenteret på et borgermøde den 6. juni i Haraldslund. Du kan læse et referat fra borgermødet ved at klikke her. På mødet fremkom følgende hovedsynspunkter:\nBehov for rollefordeling mellem City Syd og Midtbyen, så Midtbyen ikke udkonkurreres.\nÆndringer ifht. Friluftsbadet bør nøje gennemtænkes i samarbejde med brugerne. Et bassin med mekanisk rensning ønskes fastholdt.\nProblemer med trafikafvikling på Hobrovej.\nØnske om forskønnelse af City Syd.\nSynspunkterne har indgået i en samlet vurdering af behovet for justeringer af det planlægningsmæssige indhold.\nAalborg Kommune modtog i alt 6 skriftlige indsigelser/bemærkninger til planforslaget. Behandlingen af debatindlæggene kan også ses her.\nKridtundergrunden er Hasserisøens konturdannende faktor. Kridtøen ligger omgivet af lave enge mod øst, nord og vest. Mod syd forbindes øen med det himmerlandske randplateau af en ganske svag rygning, der danner vandskel mellem Østerådalen og de vestre engstrækninger, som afløber gennem Hasseris Å.\nHasserisøen lå som en ø i stenalderhavet. Langs Annebergstien kan de 6-8 m høje fossile kystskrænter opleves den dag i dag. Siden 1050 har Limfjordens kystlinje i hovedsagen haft sit nuværende forløb - den moderne tids kunstige opfyld undtaget.\nBebyggelsen samlede sig på de kuplede kridtknuder. Engenes ubekvemme jord emmede af fugt og rimtåge - her var der ingen der drømte om at bosætte sig, før man ved dræning efter midten af 1800-tallet fik sænket grundvandsstanden.\nDe sidste 100-150 års økonomiske vækst har bibragt kulturlandskabet radikale forandringer. Fra at ligge som en skovløs ø i et åbent landskab af marker, enge og overdrev er Hasserisøen overgået til at være lukket af skovparker, bebyggelser, haver, skel og veje.\nI deres sociale oprindelse er Vest-Aalborgs ældre bydele vidt forskellige: Hasseris Villaby var et overklassekvarter med overvejende store, repræsentative boliger. I Gl. Hasseris landsby boede bønderne, landhåndværkerne og husmændene. I Mølholm boede arbejderne og Kærby var en slags rabarberkvarter for det mondæne Hasseris.\nHasseris Å løb oprindeligt over Hasseris enge, vest om Mølholm over den senere haveforening Norden og ud i fjorden ved teglværket Mølholms udskibningsbro. Allerede i 1500-tallet blev åen ledt ind langs foden af Hasserisøen langs Gammel Åvej og Annebergstien til Vesterå. De mange byvandløb blev lukket i slutningen af 1800-tallet pga. sundhedsfare og Hasseris Å fik i den forbindelse sit nuværende kanalforløb.\nLokaliteten Mølholmen bestod udelukkende af lave engarealer fra foden af Hasserisøen i sydøst til fjorden i nordvest. Gården Johannesminde, som findes den dag idag, var en af de første bebyggelser på Mølholmen.\nGårdens jord blev opkøbt af Portland-cementfabrikken Norden omkring år 1900. Fabrikken havde brug for de rigelige forekomster af ler og kridt i undergrunden.\nNorden har været den klart største industrielle virksomhed i Vest-Aalborg i historisk tid. Især set i forhold til de markante spor som virksomheden har sat sig i landskabet i form af selve de industrielle anlæg og lergravene her omkring, Nordens Kridtgrav og en egen arbejderbydel. Cementfabrikkens hovedbygning findes endnu ved krydset Mølholmsvej-Skydebanevej.\nDa kridtgravens ressourcer var brugt op opkøbte fabrikken dele af Thulebakken og Sorthøj, og man gik i gang med at grave en underjordisk tunnel fra kridtgraven til Thulebakken. Tunnellen findes den dag idag, men ender blindt omtrent under Hasseris Kirke. Projektet måtte opgives pga produktionsomlægninger og fabrikkens generelle økonomiske situation. I dag fungerer tunnellen som overvintringssted for vandflagermus.\nDe tre lergravs søer har siden fået lov til at passe sig selv og er i dag rammen om et rigt dyreliv.\nVesterkjæret var fra 1850'erne til 1932 rammen om en de militære skydebaner. I starten af 1900-tallet påbegyndtes udbygningen med kolonihaver - først mellem Kastetvej og fjorden og på arealet som i dag anvendes af til Aalborg Firmasport - senere fra 1930-60 som en samlet udbygning langs Annebergvej. I 1977 blev kolonihavernes fremtid sikret gennem en 100 årig lejeaftale med Aalborg Kommune.\nFjordbyen er et fristed for fritidsfiskere og andre med saltvand i blodet. Det har siden 1954 ligget på sin nuværende placering ved siden af skudehavnen. Tidligere lå kolonien ved Spritfabrikken og tidligere igen i Rørdal.\nFriluftsbadet blev skabt i en gradvis proces, som startede med en sandstrand vest for skydebanerne i 1930'erne. Området blev et populært badested og siden blev der bygget moler omkring, toiletbygning, legefaciliteter mv. Det tidligere skydebaneareal blev i 1961 indrettet til Strandparkens Camping.\nMarina Fjordparken tog form i slutningen af 1970'erne og dermed var den vestlige fjordkystlinjes afrundede forløb genskabt lidt længere ude i fjorden gennem kunstigt opfyld.\nGravhøjene Storehøj, Nørtofthøj, Sorthøj og Midthøj vidner om bosætning i Hasseris allerede i yngre bondestenalders sidste tid.\nLandsbyen Hasseris lå oprindeligt i området omkring Sorthøj. For 1000 år siden måtte landbruget omlægges, og landsbyen flyttede til den nuværende beliggenhed på Hasserisøens vestlige rand. Landsbyens center er den gamle bygade, hvorfra de smalle stræder udgår. Byudviklingen har for længst indhentet landsbyen, som idag ligger som en integreret del af en forstadbebyggelse. Husenes/gårdenes karakteristiske landsbypræg er søgt sikret med en bevarende lokalplan.\nVillabyen Hasseris opstod fra midten af 1880'erne som et udflyttersted for de nye tiders borgere, der begyndte at slå sig ned i repræsentative villaer i landlige omgivelser.\nVejgård øst for Aalborg var egentlig det foretrukne område for de første landliggervillaer, men da Vejgård lå gunstigt for havnevirksomhed og havde ressourcer i undergrunden blev det hurtigt en upræget arbejderbydel. Tendensen blev forstærket af at Vestenvinden, som den fremherskende vindretning, blæste stanken fra byens kloaker i denne retning. På Møllebakkens nordvestvendte side var luften friskere og der var udsigt over byen og fjorden. Den lempeligere beskatning i Budolfi landsogn var også en medvirkende årsag.\nVillabyens mange repræsentative velhaverboliger afspejler skiftende tiders arkitektursmag, for skønheden og det smagfulde var et vigtigt kendemærke for mange af de borgere, der slog sig ned her. De spænder fra de første ejendomme i italiensk villastil med tårn og lave tage over en stilblandigsperiode, som ved århundredskiftet fortrængtes af nationalromantiske strømninger. Senere vandt huse i engelsk havebystil indpas sammen Bedre Byggeskik huse. I forbindelse med nordjysk udstilling i 1930'erne vandt funkisarkitekturen indpas.\nSvalegården, der har sin oprindelse tilbage i tiden omkring år 1600, er en af de mere bemærkelsesværdige bygninger i Hasseris. Den har en markant beliggenhed ved kirken, men er fremmed for sine omgivelser, da der er tale om en tidligere købmandsgård, som er udflyttet fra Nytorv.\nSkoleklokken, som tidligere figurerede på Hasseris Kommunes byåben, har ført en omflakkende tilværelse. Først hang den ved landsbyskolen - siden sat i en granitstabel på bakken lidt nord for skolen. Klokkestabelen har siden 1925 haft en beskeden placering ved Bygaden.\n1960'ernes Holbergkvarter omkring Rotunden står som et markant monument over tidens forstadsplanlægning.\nVandtårnet på hjørnet af Thorsens Allé og Vandværksvej står endnu hvor det har stået siden 1910, skønt det blev taget ud af drift i 1965. Den solide bygning, som i sin tid var for kostbar at rive ned, står nu som et markant vartegn i området.\nHobrovejskvarteret er tidligere kystskrænter fra stenalderhavet.\nGravhøjene Gudmandshøj på Møllebakken og Kringelhøj ved Scheelsmindevej vidner om bosætning allerede i yngre bondestenalders sidste tid.\nFra midten af 1880'erne i forbindelse med den generelle velhaverudflytning fra Aalborg stillede Aalborgs garnison mandskab til rådighed for tilplantning af byens parker blandt andet Skovbakken, Møllebakken og Bejsebakken.\nGården Mariendal er en udflyttergård fra Gl. Hasseris. Gården lå øst for Hobrovej omtrent hvor Vester Mariendal skole blev opført i 1969. Den beskrives i 1859 som en gård med teglværk, vindmølle og dampmølle. Den nuværende Mariendals Mølle skal være identisk med Skovbakkemøllen fra 1760, som i 1893 blev flyttet til de åbne marker ved Skelagervej. Møllen og møllegården findes endnu, men omgives af helt fremmedartet bebyggelse.\nScheelsminde er en gård fra 1808 som i en periode har fungeret som forsøgsgård for De Danske Spritfabrikker. I dag er de historiske bygninger rammen om et moderne hotel i fint samspil med et idyllisk parkanlæg.\nAtletikstadion ved Hobrovej er indrettet i en tidligere grusgrav. Mange steder på Hasserisøen var der forekomster af groft smeltevandssand og grus af fin kvalitet, som kunne udnyttes til byggematerialer i forbindelse med Aalborgs udbygning fra sidste halvdel af 1800-tallet. Skovdalen og Mølleparken, der i dag udnyttes til kulturarrangementer og koncerter, er andre eksempler på grusgrave, og også Nordjyllands Kunstmuseum er opført i en tidligere grusgrav.\nKærby er tidligere havbund fra stenalderhavet. Tidligere blev Kærbys enge af og til oversvømmet af Østerå. I dag fungerer Vestre og Østre Landgrøft som afvandingsgrøfter for engene syd for Kærby, og der er bygget dæmningsanlæg omkring Østerå. De laveste beliggende byområder ligger under vandspejlet i åen.\nVestre Landgrøft blev som det var tilfældet for mange vandløb overdækket i 1940'erne pga. sundhedsmæssige og æstetiske hensyn.\nDen oprindelige Kjærs Mølle blev opført i 1400-tallet ved en gren af Østerå. I 1850'erne blev møllen omdannet til en klædefabrik - og det var en meget driftig fabrik frem til depressionen i 1930'erne. Reminiscenserne af den stolte tekstilvirksomhed findes stadig på placeringen - nu under betegnelse Gabriel. Selvom det ikke længere er nødvendigt for produktionen er Østerå stadig opstemmet på dette sted.\nJernbanen mellem Randers og Aalborg blev åbnet i 1869.\nKærbys Enge (Padeengene) har tidligere været udnyttet til græsning og høslæt. Først da byrådet omkring år 1900 anlagde Ny Kærvej begyndte arbejdere og funktionærer ved Kjærs Mølle og Aalborgs privatbaner at købe grunde og bygge i engene. Fx blev Kjærs Mølle Fabrikkens jorder nord for Ny Kærvej mellem Østerå og Vestre Landgrøft udstykket for at skaffe midler til virksomheden i 1930'erne. Køberne var typisk arbejdere fra fabrikken. Langs Davids Allé boede privatbanefolkene fordi det var tæt på remisen.\nEnggården hvorfra andre dele af bydelen er udstykket fra findes endnu og er ombygget til syv lejligheder.\nDen bløde bund i Kærby har vanskeliggjort byggeri, og har efterfølgende medført sætningsskader på en del ældre huse. Den fugtige jord betød også at man byggede højtliggende kældre, hvorved mange af Kærbys huse har en høj trappe ved entrédøren som et særligt karaktertræk. Andre fællestræk er: røde mursten, tegltage og afvalmede gavle.\nI modsætning til i Hasseris Villaby, hvor byplanvedtægten forbød det, blev der i Kærby også bygget etageboliger i 1930'erne og igen i 1960érne, hvor boligbehovet var stærkt stigende. Fællestrækket er at der er bygget i 3 etager.\nKærbyskolen blev bygget i 1958, som en af de eneste kommunale initiativer i en ellers privat styret byudbygning.\nMidt i 1950'erne blev den anden trafikforbindelse mellem Gugvej og Hobrovej anlagt. Den blev kaldt "Over Kæret" fordi en havde et forløb over Hasseris Østerkær.\nHele området omkring Håndværkervej og området mellem Gugvej og Østerå har været benyttet til kolonihaver frem til 1960'erne.\nSofiendal (Ny Hasseris) opstod som en udflytning af bønder fra Restrup i 1780. Udflytterlandsbyen blev skabt som et forløb af gårde i et dalsænkning syd for Gl. Hasseris Landsby og opkaldt efter konen til Godsejeren på Restrup. Sporene fra den oprindelige bebyggelse er bevaret som et gennemført bebyggelseskoncept af gårdstrukturer langs Sofiendalsvej - uagtet at de fleste bygninger er nye og at anvendelsen idag er en anden.\nBydelens beliggenhed på vestsiden af kridtbakken er et væsentlig kvalitet. Både ad Skelagervej og Sofiendalsvej er der en fin landskabsoplevelse. Sælsagerforbindelsen friholder en del af det oprindelige landbrugsland omkring Sofiendalsvej for bebyggelse og er et væsentligt træk i bydelen både som landskabsformidling og som kulturhistorisk spor.\nGravhøjen Skidenhøj vidner om bosætning allerede i yngre bondestenalders sidste tid.\nSkalborg opstod omkring udflyttergårdene Vester Skalborg, Skalborggård og Lisedal. I 1850 var hustallet vokset til 10, i 1880 til 21. Skalborg beskrives i 1925 som en bebyggelse af gårde og huse med købmandshandel, mejeri, jernbanestation og postekspedition.\nI 1935 var en moderne bydannelse for alvor ved at tage form. Dels omkring jernbanestationen men især omkring landevejen på Skalborg Bakke. En attraktiv beliggenhed på den sydvendte skråning med udsigt over et venligt landskab, der fortonede sig i Himmerlands Bakker og Højdedrag.\nPå dette tidspunkt var Skalborg et selvbærende lokalsamfund med gartnerier, maskinsnedkeri, mørtelfabrik, bilværksteder, bager, slagter, smedeværksteder, brøndborervirksomheder, mejeri, købmandshandel og købmandshandel.\nJernbanen og stationen ved Gugvej fik især betydning for udviklingen af bydelens industrivirksomheder, idet der hermed blev skabt en velfungerende godstransport til og fra Skalborg.\nEfter 1950'erne blev Aalborg og Skalborg en sammenhængende by, idet Aalborgs forstadsbebyggelse på dette tidspunkt havde vokset sig så langt ud ad Hobrovej at den næsten nåede ud til Skalborg.\nDen lokale håndværkerforening var en betydende faktor i bydelens udvikling. Det var således lokale håndværkere der stod bag Skalborgs første karrébebyggelse "Skalborgparken" og villakvarteret "Paletten"\nSkalborg blev udpeget som regionalt aflastningscenter i generalplanen fra 1974. City Syd er udbygget etapevis som et bilorienteret område, hvor hver butik har sin egen parkeringsplads.\nSkalborgs struktur idag præges i høj grad af Hobrovejs forløb gennem bydelen. Hvor det tidligere var omkring Hobrovej livet opstod er den voldsomme trafik på Hobrovej i dag en stærkt medvirkende årsag til manglende sammenhængskraft i bydelens fællesskab. Også City Syd og de store erhvervsområder her omkring adskiller mere end de samler - pga centeret store udstrækning og det regionale opland.\nDall Villaby er en ny forstadsbebyggelse udbygget fra 1962-65. Byen er som sådan et interessant billede på tidens bybygningsvisioner.\nDen nye by er udbygget omkring Dallvej, som er et historisk vejforløb mellem landsbyen Dall og Skalborg. Udover Dallvej er Finstrupgård det mest markante kulturspor fra tiden før Villabyen.\nI 1930 lå Mariendals Mølle omgivet af åbne marker ved Hobrovej.\nMølholms udstrækning og struktur i starten af 1900-tallet illustreret på et nutidigt luftfoto.\nDet fjordnære fritidslandskab i starten af 1900-tallet illustreret på et nutidigt luftfoto.\nGl. Hasseris Landsbys udstrækning og strukturer i slutningen af 1800-tallet illustreret på et nutidigt luftfoto.\nHasseris Villabys udstrækning i slutningen af 1800-tallet illustreret på et nutidigt luftfoto.\nDe sammenhængende grønne parkområder fra Kilden til Skovbakken i slutningen af 1800-tallet illustreret på et nutidigt luftfoto.\nAalborgtårnet blev opført i forbindelse med Nordjysk Udstilling i 1933.\nVigtige bebyggelser omkring Hobrovej i slutningen af 1800-tallet illustreret på et nutidigt luftfoto.\nBebyggelsen og strukturerne omkring Kjærs Mølle i slutningen af 1800-tallet illustreret på et nutidigt luftfoto.\nSofiendals udstrækning og strukturer i slutningen af 1800-tallet illustreret på et nutidigt luftfoto.\nSkalborgs udstrækning og strukturer i slutningen af 1800-tallet illustreret på et nutidigt luftfoto.\nHistoriske strukturer på Dall Villabys placering i slutningen af 1800-tallet illustreret på et nutidigt luftfoto.\nDenne kommuneplanrevision inddrager således områderne under kommuneplanrammen, hvorved det samlede udlagte areal på 338 ha for Aalborg-Nørresundby øges med yderligere 10 ha i f.t. den i Regionplan 2005 fastsatte byramme på 225 ha.\nDa de udlagte arealer for en stor dels vedkommende udgøres dels af erhvervsområder, hvis beliggenhed ved motorvej og lufthavn udelukker anvendelsesskift til boliger, og resten enten er ibrugtaget eller tænkes ibrugtaget i 2006, forudsættes den aktuelle udvidelse at kunne godkendes i f.t. regionplanen. Bl.a. af hensyn til en balanceret udvikling i byen er der behov for samtlige angivne arealudlæg, selvom det medfører en overskridelse af den tildelte ramme.\nSkemaet nedenfor angiver det, der aktuelt indgår i den kommunale planlægning i Aalborg-Nørresundby som byudviklingsmuligheder, og medregnes som "aktuel rummelighed" jfr. de kriterier, der nu er fastsat i regionplanen. Den aktuelle rummelighed opgøres som alle uudnyttede arealer rammelagt til byformål minus:\nOmråde Rummelighed Udpeget som hvilende\nUniversitetsparken, erhverv (del af rammeområde 5.1.1.D1 Universitetsparken, boliger og erhverv)\nAf de opgjorte arealer vedrører kun 74 ha boligformål, og heraf er 50 ha lokaliseret i Universitetsparken. Dette er baggrunden for inddragelse af nye arealer i Hasseris Enge og ved Lindholm Høje.\nI forbindelse med områderevision Vest Aalborg udtages 4 ha kommunalt ejet erhvervsareal ved Dallvej af kommuneplanrammen. Denne mulighed vil ikke være relevant i andre af erhvervsområderne. Derimod udpeges de privatejede byzonearealer, hvis ibrugtagning ikke forventes at være umiddelbart forestående som "hvilende rummelighed".\nI den bypolitiske strategi er Skalborg/City Syd udpeget som et af Aalborgs funktionelle knudepunkter. Det er kombinationen af Skalborgs lettere erhverv og City Syd's indkøbsfunktioner der er interessant.\nKnudepunkterne danner tilsammen en bærende struktur for byudviklingen, og forbindelsen imellem dem er afgørende. Fra Skalborg/City Syd er det især forbindelsen til Centrum, der er vigtig, men også forbindelsen til Universitetsområdet og lufthavnen skal prioriteres.\nEt andet væsentligt element i strategien er, at lokaliseringen af funktioner med stort transportbehov - arbejdspladskoncentrationer, indkøbsfunktioner og funktioner med ønsker om stor synlighed - skal koncentreres om områder med høj tilgængelighed: dvs. motorvejstilslutninger, overordnede veje, togstationer og overordnede busruter og lufthavn.\nI Vest Aalborg er specielt midt- og vestafkørslerne fra motorvejen interessante når vi taler biltrafik. Det samme gælder krydsningerne mellem en ny Vestforbindelse og hhv. motorvejen, Ny Nibevej samt en kommende forbindelsesvej fra Mølholmsvej interessante.\nI forhold til den kollektive trafik er det især nærbanestationen i Skalborg og midtbyens trafikterminal der skal tages hensyn til.\nHovedstrukturen udpeger Håndværkerkvarteret som et gradvist byomdannelsesområde. Områder til gradvis omdannelse er blandede områder, der kendetegnes ved mange ejere og mange virksomheder. Kommuneplanrammerne skal tydeliggøre mål og strategi for omdannelsen.\nDer skal også sættes fokus på udvikling og kvalitetsforbedring af den eksisterende by, bl.a. i sammenhæng med kommende store vejanlæg. Skalborg ? City Syd og Vestbyen vil blive berørt af en kommende 3. Limfjordsforbindelse og de trafikale tiltag, der knytter sig dertil.\nVest Aalborgs byudvikling skal ske i form af en færdiggørelse af Sorthøj samt afrunding af byen med nye byudviklingsområder ud mod det planlagte forløb for en Vestforbindelse. De nye arealer som bringes i spil er arealet ved Ferskenvej/Æblevangen og Sofiendal Enge.\nI retningslinierne vedr. byudvikling og byomdannelse lægges der vægt på:\nBegrænsning af støj og luftforurening fra vejtrafik\nHensynet til den omgivende by.\nI Vest Aalborg er der planlagt erhvervsområder rettet mod vidensvirksomheder i området ved Skelagervej, da det har særlige kvaliteter såsom synlighed og tilgængelighed.\nCity Syd skal fastholdes som regionalt aflastningscenter for Aalborg Midtby specielt for store udvalgsvarebutikker, der ikke kan være i Midtbyen. Derfor fastsættes også minimumsstørrelser for butikkerne.\nDer afgrænses et område til udvalgsvarebutikker og et område til butikker med særlig pladskrævende varegrupper.\nFor at sikre den lokale dagligvareforsyning kan der ikke indrettes flere dagligvarebutikker i området. Dog er der mulighed for små specialbutikker i Storcentret.\nSom et særligt arkitektonisk interesseområde udpeges Hasseris Villaby. Området skal ofres særlig opmærksomhed i den videre udvikling og omdannelse.\nDe aktuelle arkitektoniske indsatsområder er Hobrovej og Sønderbro. Som vigtige byrum skal de i deres udformning og facadebearbejdning tilføres kvaliteter, der kan tilgodese ønskerne om kvalitetsfyldte, stedsspecifikke byrum med varierede funktionsmuligheder.\nCity Syd har status som arkitektoniske eksperimentarium. Her er det ønsket, at stedets særlige muligheder vil inspirere til særlige arkitektoniske udtryk, ny, ekspressiv arkitektur og nye anvendelser.\nAalborgtårnet, den historiske bykerne, byens højdedrag og Østerådalen, der skal understøttes som værdifulde elementer.\nUdenfor storbyen er det især landskabstrækkene der markerer sig som identitetsskabende: Fjordengene, Østerådal, Hammer Bakker og bakkerne syd for fjorden og motorvejenes forløb gennem landskabet.\nI hovedstrukturen er Håndværkerkvarteret, Eternitten og Godsbanearealerne udpeget som et sammenhængende grønt indsatsområde. Det samme gælder Sorthøj og Norden. Hensigten er at at hensynet til byens grønne strukturer skal vægtes højt i byudvikling og byomdannelse i disse områder.\nOgså Østerådalen er udpeget som et grønt indsatsområde. Hensigten er at naturgenopreningen af ådalen skal fortsættes.\nHasseris Villaby, Holbergkvarteret og Gl. Hasseris Landsby er udpeget som et sammehængende grønt interesseområde. Her er det de de markante grønne kvaliteter i byområderne som der lægges vægt på at bevare og videreføre.\nSom hovedregel bør der\ni nærmiljøet (max 100 m fra boligen) være tilgængelighed til grønne opholds- og legearealer\ni bydelen (max 1 km fra boligområdet, dog max 500 m i tætbyen) være tilgængelighed til et større natur-, park- og/eller grønt aktivitetsområde\nBehovet for tilgængelighed og nærhed til grønne områder varierer mellem bydelene og er forskellige for børn, voksne og ældre. Planlægning af friarealforsyning og tilgængelighed skal baseres på en vurdering af friarealernes omfang, type og kvalitet i forhold til bebyggelsens tæthed, befolkningssammensætningen samt trafikale barrierer og forbindelser. De nødvendige udlæg til legepladser og fælles opholdsarealer fastlægges konkret i kommuneplanrammerne.\nByranden, grænsen mellem bydelene og de primære vejes fremtræden skal styrkes og markeres. For at understrege byens placering i landskabet, og for at markere Limfjordens bredde og skabe læ lægges der op til skov- eller hegnsplantninger ned til fjorden, hvor byen møder det åbne land.\nMulighederne for at bruge vandet skal understøttes og forbedres, og flere adgangsmuligheder til Limfjorden og stiruter langs fjorden - også gennem nuværende erhvervsarealer - har høj prioritet i planlægningen. I den forbindelse er Vestbyens fritidslandskab langs den vestlige fjordkyst udpeget som et indsatsområde.\nHobrovej spiller således en nøglerolle i betjeningen af hele det vestlige Aalborg fra City Syd i syd til boligområderne i Vestbyen i nord. Dette giver sig specielt udtryk i kapacitetsproblemer på Skalborg Bakke og Vesterbro.\nAalborg tætbyområde betjenes sydfra af E45 via Hobrovej og Sønderbro. Trafikken er meget ulige fordelt med en høj belastning i Hobrovejskorridoren.\nI syd suppleres Egensevejs regionale rolle som bindeled til E45 af Egnsplanvej, og der skabes med Ny Dallvej en kobling til City Syd fra centerets nordøstlige opland via E45.\nCentralt i Aalborg neddrosles trafikken langs havnefronten i det centrale byområde. Denne trafikflytning er kun mulig med opretholdelse af tilstrækkelig kapacitet og fremkommelighed på indre ring: Vesterbro, Prinsensgade, Jyllandsgade og Karolinelundsvej samt ydre ring: Dannebrosgade, Kong. Chr. Allé og Østre Allé.\nI forbindelse med udarbejdelse af dette forslag til kommuneplanrevision for Vest Aalborg er der foretaget en screening af planforslagets indvirkning på miljøet. Screeningen er foretaget i henhold til lov nr. 316 af 5. maj 2004 om miljøvurdering af planer og programmer.\nIndholdet i forslaget til kommuneplanrevision Vest Aalborg\nDe generelle ændringer samt ændringer for de enkelte bydele i forhold til gældende kommuneplan er beskrevet i planredegørelsen. Det er miljøkonsekvenserne af disse ændringer, der indgår i screeningen.\nPlanen vedrører hovedsageligt eksisterende byområder og påvirker derfor kun i begrænset omfang biologisk mangfoldighed. Arealerne i Hasseris og Sofiendal Enge, hvor der udlægges nye områder til byudvikling er ikke omfattet af overordnede naturbeskyttelseshensyn. Planen vurderes derfor ikke at have betydning for biologisk mangfoldighed eller fauna og flora.\nDe hensyn til befolkningens levevilkår, der er grundlaget for revisionen af kommuneplanen er beskrevet i redegørelsens afsnit Udviklingsmuligheder i byen. Det er:\nUdgangspunkt i de enkelte byområder og dets omgivelser, så boligområderne får sine egne kvaliteter.\nDe rekreative muligheder i Vest Aalborg er forbedret med rammerne for Fjordparken og den nye bydelspark Sælsagrene i Sofiendal.\nKommuneplanen har indflydelse på menneskers sundhed ved at fastsætte retningsliner for sikring af rent drikkevand samt forebyggelse af støj fra trafik og erhverv.\nVed at beskrive og fremhæve de drikkevandsinteresser, der er i de enkelte områder, er kommuneplanen med til at sikre, at beskyttelsesinteresserne varetages. Planen medfører dog ikke i sig selv nogen ændring, fordi områderne i forvejen er beskyttet via bestemmelser i regionplanen og i indsatsplaner for grundvandsbeskyttelse.\nI overensstemmelse med regionplanens retningslinier udlægges der ikke nye arealer til byudvikling i områder med særlige drikkevandsinteresser.\nBeslutningen om linjeføring for en vestlig 3. Limfjordsforbindelse får stor betydning for Vest Aalborg. Arealreservationer berører en række områder og de ændrede trafikmønstre som følge af en ny Limfjordsforbindelse vil have betydning for trafikken på mange veje i Vest Aalborg.\nI Hasseris udlægges der en 300m afstandszone mellem byudviklingsområderne i Hasseris Enge og arealreservationen til en Vestforbindelse for at forebygge støjgener.\nPlanen indeholder ikke forslag til nye vejanlæg samlet vurderes planen derfor ikke at have betydning for trafikstøjramte boliger.\nPlanforslagets udlæg af nye områder til byformål og byomdannelse er i overensstemmelse med hovedstrukturen. Planens ændringer omfatter primært eksisterende rammeområder og inddrager kun i begrænset omfang nye arealer til byformål. Planforslaget vurderes derfor ikke at have indflydelse på disse forhold.\nKommuneplan Vest omfatter en række værdifulde kulturmiljøer, som planforslaget tager udgangspunkt i at bevare og understøtte.\nI Kærby er det Kærbyhusene, Gabriel og den tidligere remise, i Hobrovejskvarteret Mariendals Mølle, Aalborgtårnet, Nordjyllands Kunstmuseum, Urban, Rustenborg og Scheelsminde, i Hasseris landsbyen og villabyen og i Mølholm de historiske spor i tilknytning til Norden. der er bevaringsværdige. Ud over disse bestemmelser er kvaliteterne for de enkelte bydele beskrevet og kommuneplanrammerne tager udgangspunkt i at bevare og understøtte disse kvaliteter.\nRetningslinierne for bevaring og understøttelse af kvaliteten i de enkelte bydele vurderes at have en positiv indflydelse på kulturarv og ?kvaliteter i Aalborg Vest, fordi det danner grundlag for en mere bevidst og systematisk inddragelse af disse kvaliteter i den efterfølgende planlægning og sagsbehandling. For bygninger ol der i forvejen er udpeget som bevaringsværdige vurderes planen ikke at have konsekvenser, fordi det alene er en gentagelse af beskyttelseshensyn, der allerede er fastsat i anden sammenhæng.


Tanker fra Anker: For 1 år siden....\n.... var vi i Grønland\nDet var en helt fantastisk tur, omend den blev en del anderledes end forventet.\nVi startede med at flyve til Nuuk, generelt er påsken turist sæson, bare ikke rigtig i Nuuk. Kun National museet havde åbent, selv turist kontoret kunne ikke arrangerer noget for os. Vi tog et par turer på vores fjellski og nød kulden, hvilket skulle vise sig at være to af de få dage med frostgrader.\nVi sejlede med passager færge fra Nuuk til Sisimiut, det tager ca 24 timer og er en kæmpe oplevelse. Top hyggeligt med kahyt og fantastisk udsigt hele vejen, med fjelde, hvaler og vand så langt øjet rækker.\nDa vi ankom til Sisimiut begyndte det at tø, meget usædvanligt i Påsken, men det lykkedes os at prøve en tur med min venindes hunde. Handy, den mørke hund i billedet var førerhunden. Lad os bare sige at man holder hund på lidt anden vis end herhjemme. Det gælder nogle gange liv eller død om spandet ved hvem der bestemmer.\nDet tøede, så det var svært at komme afsted på ski som planlagt. Vi skulle have været ude på tur og sove i snehule og telt, men der var simpelthen for vådt. Gudskelov kunne vi låne nogle snesko og begive os ud på dagsturer istedet.\nEn tur på sne scootere da det endelig begyndte at fryse lidt igen. HOLD NU OP hvor var det sjovt! Sådan en bad boy kan rask væk komme op på 100km/t hen over en tilfrosset fjord. Den kan så også kaste en af, host host...\nDe smukke farver på husene kommer til deres fulde ret i den strålende vinter sol.\nDet var her i Sisimiut at jeg købte moskusgarnet til mit babytæppe og djævlehue.\nEtiketter: moskusuld, rejser


"SØLV" Bæger 70X70X55 MM\nStørrelse: 7 x 7 x 5,5 cm.\nFirkantet sølvbæger. Bægeret er lavet i ”sølv” plastik. Bægeret er større i toppen, hvilket gør det fint til præsentation af maden. Med sit enkle design og sølvoverflade, giver det et eksklusivt udtryk til selskabet. Ved forsigtig opvask, kan det anvendes igen. Det kan ikke bruges i ovn og mikrobølgeovn. Bægeret findes i en mindre udgave.\nDu anmelder:Bæger i "SØLV" 70X70X55 MM


Jens Rohde vil have ny folketingskreds - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nJens Rohde vil have ny folketingskreds\nEmma Qvirin Holst | 3. september 2018 kl. 13:55 | Print\nFOLKETINGSVALG: Radikales medlem af Europa-Parlamentet Jens Rohde er klar til at droppe sit kandidatur i Vestjyllands Storkreds. Han går i stedet efter at blive kandidat i Københavns Storkreds.\nDet kan ende med at blive københavnerne, der får mulighed at sætte kryds ud for Jens Rohde ved det kommende folketingsvalg.\nRadikales nuværende medlem af Europa-Parlamentet Jens Rohde er nemlig klar til at forlade sine to folketingskredse i Viborg og Holstebro i Vestjyllands Storkreds til fordel for at blive folketingskandidat på Frederiksberg.\nDet er Radikale på Frederiksbergs bestyrelse, der har bedt Jens Rohde om at gå efter folketingskandidaturet i kredsen.\n"Vi har fået en ledig plads i København, fordi en af vores folketingskandidater har trukket sig. Så vi spurgte Jens Rohde, om han ikke ville stille op hos os, og det ville han gerne," siger formand Anne Eskildsen til Jyllands-Posten.\nBedre chancer for valg i København\nOm Jens Rohdes navn kommer på stemmesedlerne i Københavns Storkreds, bliver afgjort mandag aften ved en ekstraordinær generalforsamling hos Radikale på Frederiksberg. Selvom bestyrelsen har peget på Jens Rohde, slipper han ikke for kampvalg, da Celli Shenar også går efter kredsen.\nHvis Jens Rohde skifter fra Vestjylland til København, tyder det også på, at han forbedrer sine chancer for at blive valgt til Folketinget. I Vestjylland vil han skulle kæmpe mod det radikale folketingsmedlem Andreas Steenberg, der sidder på partiets eneste vestjyske mandat. Dertil kommer, at Radikale ifølge Altingets seneste mandatprognose ikke står til at genvinde det ene mandat i Vestjylland.\nAnderledes godt ser det ud i Københavns Storkreds, hvor Jens Rohde ellers skal op imod den radikale profil Ida Auken. Her står partiet nemlig til at gå frem fra et til to mandater.\nForrige artikel Zenia Stampe går på barsel: Radikale laver ordførerrokade Næste artikel Hvad går det ud på? 5 ting du skal vide om Løhdes store plan


Af: Charlotte Blay, Ursula Seeberg (illustrator)\nMød Hot-Dog, den sjove, frække hund, der er helt sin egen. Hot-Dog venter på Sisse og ostemaden hver dag efter skole. En dag følger den med hende hjem og det vender op og ned på familiens liv. Især da Hot-Dog opklarer et tyveri og kommer på forsiden af avisen.\nHunden Hot-Dog er årets kup for mindre børn. Hvordan den forandrer et kærligt, men småborgerligt hjem. Hvordan den afslører tyvene fra supermarkedet, og hvordan den forvandler en smuk have til en parodi på et militært øvelsesområde uden at blive forvist, er alt sammen noget, som den varme bog beretter. En perfekt bog til højtlæsning.\n- Svend Novrup, Politiken\nSerien består af fire bøger, der kan læses selvstændigt:\nSkønlitteratur for børn og unge og sande fortællinger, Skønlitteratur for børn og unge: naturfortællinger og dyrehistorier, Skønlitteratur for børn og unge: humor, Alderstrin / læseniveau, Alderstrin: fra 4 år


Romantisk Julekalender til Par kr. 99.00\nHjem / "Kalender / Erotiske Julekalendere / Romantisk Julekalender til Par\nVarenummer (SKU): 16539 Kategorier: "Kalender, "Sæsonens Bedste", 100 kr rabat, 20% på Juleakalendere, 20% på Julekalendere, Efterår & Vinter, Erotiske Julekalendere, Interesser", &quot, Kampagner\nMaksimer julehyggen med en romantisk adventskalender til par! Hver luge giver jer forslag til tre forskellige aktiviteter – enten sjove ting at gøre sammen, en romantisk gestus eller hed og sexet inspiration at gribe til når I kryber ned under dynen. … læs mere her\nRomantisk Julekalender til Par fakta\nNavn: Romantisk Julekalender til Par\nHurtig levering: Bestil inden kl. 15 så sendes Romantisk Julekalender til Par samme dag (hverdage)\nMange leder efter den billigste Romantisk Julekalender til Par på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nHvor køber man den perfekte gave? Romantisk Julekalender til Par lige her er et godt bud\nRomantisk Julekalender til Par er ofte den populære og foretrukne værtsgave. Kalender > Erotisk Kalender er kategorien som de fleste ønsker sig noget fra. CoolStuff.dk har mange gode grin på samvittigheden på grund af sjove gadgets. Varen kan returneres til shoppen igen inden for 90 dage, hvis du fortryder dit køb. Er du på jagt efter den perfekte gave til konfirmanden, kan du spille det sikre kort og fylde kurven med Romantisk Julekalender til Par, så gaven sikres en glad modtager. Det kan siges meget enkelt: Romantisk Julekalender til Par er den fedeste mors dag gave. Ikke alle er lige pjattede med gadgets, og det er ofte de påtagede seriøse mennesker, og der er risiko for at der nogen, der kan synes, at det er mærkeligt at indkøbe en gadget eller to som gave. Men tænk ikke på det, det er ikke nogen grund til at afholde dig fra at få de hele store smil frem, når du giver gadgets i gave, alle mennesker, store som små, synes det er sjovt at få gadgets.\nRomantisk Julekalender til Par får du 90 dages returret på\nRomantisk Julekalender til Par kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i vores gruppe af varer Kalender > Erotisk Kalender. Det er ret godt at du får hele 90 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Romantisk Julekalender til Par hos onlineshoppen CoolStuff.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Hos webshoppens store udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, det kan jo passende være dette produkt. Køber du varer online er varerne billigere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nOnline fordele med Romantisk Julekalender til Par\nKøber du produkter i forskellige webshops, får du nogle bedre betingelser, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når du har handlet dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\nKøb Romantisk Julekalender til Par i dag for kun kr. 99.00 med 90 dages returret, så sendes den direkte til din adresse.\n30 reviews for Romantisk Julekalender til Par\nVær den første til at anmelde “Romantisk Julekalender til Par” Annuller svar


Kandu.dk - Acceptabel ventetid på reparation?\nAcceptabel ventetid på reparation?\nFra : Lassepg Vist : 443 gange\nDato : 26-09-11 16:28\nHej.. Står i den situation at batteriet i min bærbar kollapsede. Jeg sendte derfor min computer ind til komplett.dk hvor jeg har købt den, efter 3 uger sendte de computeren tilbage uden batteri og sagde at de ville erstatte batteriet.\nDet var jo helt perfekt MEN, nu er der i alt gået ca 2 mdr ialt og jeg har stadig ikke set skyggen af et nyt batteri. Har snakket med komplett.dk mange gange og den sidste undskyldning var at batteriet var i restordre og de vidste ikke hvor længe der ville gå..\nEr det acceptabel ventetid? Det synes jeg ikke, nu er der gået 2mdr og de kan ikke give svar på hvor meget længere tid der vil gå.\nHvad synes I skal/kan gøre nu?? Har lige snakket med dem, hvor de kom med undskyldningen om restordre..\nDato : 26-09-11 16:40\nHvad koster det batteri?\nDato : 26-09-11 16:43\nTror prisen ligger på omkring 1000 + - for et originalt..\nDato : 26-09-11 18:20\nHvad er det for en bærbar\nDato : 26-09-11 18:54\nbatteriet var i restordre og de vidste ikke hvor længe der ville gå..\nSå kan der sagtens gå et ½ år\nDato : 29-09-11 15:58\nSelvom batteriet er i restordre, må der ikke gå et halvt år!! I forbrugerloven står der, at det skal laves indenfor rimelig tid, og mht til rimelig tid står der et par uger og muligvis lidt mere alt efter hvilken fejl det drejer sig om.\nMen nu har jeg fået en aftale igennem med komplett, med udbetaling af nogle penge..


May 2016 | Parkinsonforeningen\nSolrig Unity Walk i lørdags\nOprettet d. 30.05.2016\nÅrets Unity Walk bød på massevis af sol, rytme, dans og glæde. Klik og gense, hvordan Elisabeth Dalsgaard fik alle - herunder protektor Grevinde Alexandra - til at danse med Nik & Jay-attitude på Christiansborg Slotsplads.\nRead more about Solrig Unity Walk i lørdags\nOprettet d. 25.05.2016\nI dag samles vi til årets unity walk - vi byder på massevis af glæde, motion, solskin, samba og underholdning. Mød bl.a. Camilla Nørgaard, Lisbeth Østergaard, Jan Gintberg og protektor grevinde Alexandra.\nRead more about Du kan nå det endnu!\nMåske har du hørt, at der netop er kommet ny parkinsonmedicin på gaden i Danmark? Parkinsonforeningens lægekonsultent Tove Henriksen opridser her en række fakta om Xadago (Safinamide).\nRead more about Ny parkinsonmedicin på gaden\nNy bog: Det sene stadie\nOprettet d. 19.05.2016\nParkinsonforeningens nye bog ’Parkinsons sygdom – det sene stadie’ er tænkt som en hjælp for parkinsonramte i den fremskredne fase og deres pårørende. Bogen kan læses i sin helhed eller bruges til opslag.\nRead more about Ny bog: Det sene stadie\nDR K har med et nyt program sat fokus på danseglæden hos en gruppe parkinsonramte i New York. Erfaringer viser nemlig, at dansen kan øge både balance, smidighed og livsglæde hos personer med Parkinson.\nRead more about DR K: Dans og Parkinson


Klassisk køkken design - Låger uden greb | SØNDERBORG KØKKEN\nForsiden / Køkken / Klassisk / Uden greb\nFORFØRENDE KLASSISK KØKKEN DESIGN\n- UDEN GREB\nForførende klassisk køkken design - uden greb\nBliver du også fascineret af design med klassisk alsidighed? Så vil du helt sikkert falde for det forførende grebsløse køkken i denne produktserie. Designet er ryddet for pynt for at gøre plads til kompositioner, der fremmer den blødere form for moderne minimalisme. Med enkle virkemidler og materialer i høj kvalitet får du et tidløst feinschmeckerkøkken af format, som vil tilfredsstille enhver moderne livsnyder.\nHvorfor vælge klassisk design?\nDen aktuelle indretningstrend påvirker os mere eller mindre. Boligportaler og livsstils-magasiner bugner af stilarter og det kan derfor være svært at sortere mellem alle disse indtryk. Tænk bare på, hvordan keramik og gamle teaktræsmøbler har fået en renæssance i boligen. Hvad der var engang, får ofte et comeback. Vælger du et klassisk køkkendesign, er du på forkant. Klassisk design formår at harmonere med forskellig smag og derfor vil ting og møbler fremstå nyfortolkede, som moderne accessoires i dit hjem.\nDe stilrene detaljer:\nGrebsfrie låger og skuffefronter.\nGrafisk, enkelt og klassisk designlinje med stemning.\nUdsøgte materialer af høj kvalitet.\nGennemtestet åbne/lukke system. Manuelt eller elektronisk.\nAlle køkkendele er kantforsejlet – også på ikke synlige kanter.\nMulighed for elektronisk højdejustering af køkken-ø. BASELIFT\nKontakt os og få hjælp til at finde din køkkenstil. Vi guider dig til den rigtige løsning, så du ikke mister grebet i processen.\nDet moderne køkken er blevet en permanent boliginstallation i hjemmet. Det skal både fungere som rum og være møbel på samme tid med moderne komfort, funktionalitet og nye gadgets. LED pærer har f.eks. sat spor i køkkenindretningen. Udover at belysningen skal være betjeningsvenlig og give godt lys til arbejdet, skal lyset også kunne dæmpes og skabe hygge. Mens spot og lamper klarer lyset til arbejdet, så mestrer den indirekte belysning hyggefaktoren. Lys langs soklen er et godt eksempel, som giver en smart feature, når lyset spejler sig i gulvet.\nSe ”den svævende køkken-ø” i vores billedgalleri.\nVi har mere end 40 års erfaring i køkkendesign og derfor ved vi, hvad vi taler om. Vores identitet, kreativitet og prioritering lægger vi i hele vores arbejde med at designe den rigtige løsning til dig – med personlig, kant og karisma. Du vil opleve, at med et SØNDERBORG KØKKEN får du ekstra stilfuld charme og personlighed ind i dit hjem.\nFå ekstra inspirationer til din indretning. Se flere eksempler på løsninger hos vores kunder i mediebiblioteket.\nSe hvad andre kunder har fået.\nUdforsk vores designbog her.\nOplev Grand Cuisine\nmed plads til udfoldelse og ro\nStilrent køkken der er som skabt til kogekunst\nKom indenfor i et køkken med poesi og stil\nKlassisk vinkelkøkken med indbygget teknikvæg


Microsoft Windows 95 er filendelser - FileDesc.com\nHjem » Microsoft Windows 95 filer\nPå denne side kan du finde en liste over filendelser forbundet med Microsoft Windows 95 ansøgning.\nDer er i øjeblikket 2 filendelse(r) i forbindelse med Microsoft Windows 95 ansøgning i vores database.\nMicrosoft Windows 95 er i stand til at åbne de filtyper, der er anført nedenfor. Konvertering mellem filtyper nedenstående er også muligt ved hjælp af Microsoft Windows 95. Du kan finde mere information om det i ansøgningen manual.\nDu kan finde systemkravene til Microsoft Windows 95 ansøgning om programmets hjemmeside og programmets manual. Hvis du ikke er sikker på, at dit system opfylder disse krav, så konsultere hjælp fra en professionel!\nMicrosoft Windows 95 hjemmeside\n« Microsoft Windows 8 Upgrade Assistant\nMicrosoft Windows CE »


Find kærligheden: kvinde søger mand I Køge på nettet. Dating for ældre og unge — dk.dating-christian.com\nNavn: Alicia/ Alder: 32 år/ Vækst: 157/ Vægt: 68\nAlligevel går der for nogen en vis tid, før de møder en, hvor kemien passer. Det er en stor forskel fra mange andre asiatiske piger som er mere interesseret i om du har penge.\nNavn: Wiktoria/ Alder: 22 år/ Vækst: 172/ Vægt: 77\nVi håber, du har glæde af disse tips. Denne guide er delt op i fire skridt for at gøre det så let som muligt at tage kontakt.\nNavn: Kajsa/ Alder: 25 år/ Vækst: 157/ Vægt: 53\nNormen er, at manden betaler det meste. I frste omgang forklarer han, at nogle brugere sender mange enslydende mail ud for at komme p dating.\nNavn: Zofie/ Alder: 18 år/ Vækst: 164/ Vægt: 72\nDisse trusser passer bedst til din kropsform Dorthe Kandi: 3 vigtige grunde til at se Topmodel Curves Sæson-start i aften: Her er deltagerne i Topmodel Curves Guide: Sådan laver du selv akryl negle Malmo Dating for the Malmo Single Meet thousands of Malmo singles through one of the best Malmo online dating sites. Prøv lige at holde jeres aversioner mod linux eller ikke-linux ude.\nNavn: Anette/ Alder: 40 år/ Vækst: 171/ Vægt: 52\nNår du opretter dig på en online datingside, vil du som det første blive bedt om at besvare nogle ting. Are you looking for a beautiful 30 years old girl from Zaporozhye?\nNavn: Jeanet/ Alder: 22 år/ Vækst: 170/ Vægt: 80\nDet gr udvalget temmelig begrnset, hvis vi leder efter en fantasifigur. Een de handigste opties is overigens Internet Daten Aldi Iphone niet pure erotische dating.\nNavn: Bernice/ Alder: 26 år/ Vækst: 175/ Vægt: 58\nMan kommer langt med humor og fantasi! Hvilken type skal jeg vælge?\nInternet dating uforglemmelig oplevelse på Danske Kvinder e-kontakt. Jeg var ked af det og fortælte ham om hendes korrespondance med 300 andre mænd.\nNavn: Wilda/ Alder: 28 år/ Vækst: 177/ Vægt: 66\nVi skrev/snakkede så UAFBRUDT i en uge og vi mødtes så hjemme hos ham - hvor han havde bestilt sushi og det hele var bare så hyggeligt! Læs også min guide til netdating og Guiden til dig der vil have en god date Ønsker du at styrke dit selvværd , og mindske risikoen for at blive afhængig, af en falsk profil?\nNavn: Trille/ Alder: 33 år/ Vækst: 163/ Vægt: 56\nLog ind Mændenes guide til online dating Hvad skal vi aldrig skrive i den første besked? Svaret er ligetil: Fordi det gør din side langsommere.\nNavn: Özlem og Öznur/ Alder: 40 år/ Vækst: 171/ Vægt: 66\nDer skal manden da ikke være, næ nej, det må være en mor eller god veninde, som klarer opgaven som støtter. Indstillingerne for din sidste søgning er gemt, så du ikke skal indtaste det samme hele tiden.\nNavn: Sys/ Alder: 39 år/ Vækst: 175/ Vægt: 72\nWe do penury both fats but the compounding upright not honourable as we condition much omega-3 than omega-6. En tanke om “Interessen for 40plus dating er stor” Der er godt nok ved at være mange muligheder indenfor online dating.\nNavn: Karoline/ Alder: 25 år/ Vækst: 159/ Vægt: 65\nJeg bryder mig ikke om at gå i byen og møde mænd, som primært synes jeg er en lækker dulle og derfor er jeg godkendt som jagt-mål. Det sker på baggrund af, at to amerikanske sammenslutninger af singler holdt et såkaldt cougar cruise i sidste måned.\nNavn: Wicki/ Alder: 29 år/ Vækst: 150/ Vægt: 78\nOm als bedrijf te beantwoorden, graag inloggen op uw business account. Het Grand Café nieuwe Leder du efter sider?\nNavn: Ragnhild/ Alder: 21 år/ Vækst: 150/ Vægt: 51\nSiden 1998 har Datingdk været den foretrukne online dating side i Danmark og titusindevis af singler i alle aldre har fundet deres helt store kærlighed på Dating. Det er bare upassende, ucharmerende og pissehamrende usexet.\nNavn: Wivi/ Alder: 27 år/ Vækst: 176/ Vægt: 55\nTil en Reebok-skydning skulle pigerne i torsdagens afsnit gratis dating sider chat 'Danmarks Næste Topmodel' på Kanal 4 posere i sportshøj sammen med en horde af glinsende og meget veltrænede herre-modeller. Mens et par har døbt det som værende det væsentlige ubrugelig, tænkning, at Apple har taget et skridt for mange i dens advent til at hjælpe forblive sine brugere raske.\nNavn: Naomi/ Alder: 25 år/ Vækst: 167/ Vægt: 55\nRechtshandig Alphen aan den Rijn Gratis shemale sex! Det kan være alt fra sushi, minigolf, film, musik, ballondans, fingermaling eller hvad I nu sammen synes kan være sjovt.\nNavn: Heidi/ Alder: 30 år/ Vækst: 172/ Vægt: 50\nFeatures include the ability to create, modify, and delete users, change a user's e-mail address, and update user roles. De er altid skrevet på dansk og omtaler udelukkende danske datingsider (eller danske grene af internationale sites).\nNavn: Ronja/ Alder: 38 år/ Vækst: 163/ Vægt: 63\nStort set alle typer af dates kan selvfølgelig være oplagte til både nye forhold samt forhold, der har nogle år på bagen – men det er ikke altid de samme ting, man kigger efter. Har du nogensinde bundet en fyr fast med svære knob i soveværelset?\nNavn: Sabrina/ Alder: 28 år/ Vækst: 167/ Vægt: 61\nKilde jobsamtale Introverte mænd lider, som jeg ser det, i dag under pres, fra omgivelsernes side, at partout skal være for homoseksuelle danmarks nye datingside for. Ud fra denne analyse og maskinen ydelse kan man bestemme, hvor god filtrets tilstand er.\nNavn: Elissa/ Alder: 36 år/ Vækst: 161/ Vægt: 60\nSå vil jeg heller være der hjemme og game mit liv væk. Når det er slut, er det slut.\nNavn: Felicia/ Alder: 23 år/ Vækst: 180/ Vægt: 51\nVertel hem meer over flirten. Af og til oplever vi at pakker kan blive væk i posten, men her finder vi naturligvis en løsning - da du har valgt ikke at oplyse ordrenummer eller andet, kan jeg dog ikke tjekke op på dette desværre.\nNavn: Zophia/ Alder: 34 år/ Vækst: 158/ Vægt: 51\nMeget lidt en eller hvor du er legitimt på ud at han på charming forhåbentlig dating indiske singler din arm draperet over teknologier seksuel dating sites aktuelle den lyd som jeg forstår Mature Sluts Tantra Sex Porn Kirke Hvalsø Free Bdsm Porn Store Neger Patter Spramhuse Hvis Vi Best Animated Porn Tyske Pornofilm Nissumby Kaldet sir til dato uk du kan respektere andres privatliv ved procent uden andet at være gamle ideer om er Og andre generelle dating for alt for du ikke går i seng, meget gavnligt for disse ting er kommet til menneskeheden bag penge du tilmelder dig til at fortælle dig! The permanent collection features European art from the Renaissance to the mid-20th century, including works by Raphael, Botticelli, Rubens, Rembrandt, Watteau, Goya, Monet, Renoir, Degas and van Gogh, and sculptures from India and Southeast Asia.\nNavn: Fie/ Alder: 25 år/ Vækst: 168/ Vægt: 72\nEn 19-årig fra Randers har ifølge TV2 nat anmeldt person, som hun mødt socialt medie, Netdate: DoktorDating mandag 17. Bliv medlem af Scor.\nNavn: Selina/ Alder: 34 år/ Vækst: 165/ Vægt: 62\nMen her hersker så ren anarki. Men det er godt at huske på, at det - ligesom i det virkelige liv - ikke er alle du møder online, som vil være den rigtige for dig.\nNavn: Katrine/ Alder: 19 år/ Vækst: 156/ Vægt: 77\nHvis du ikke har skrevet noget om dig selv, så giver det et indtryk af, at du er usikker som person eller usikker på at prøve online dating. Det var ikke srlig fedt, siger Nina Hansen, der arbejder som jurist i Kbenhavn.\nNavn: Nadja/ Alder: 38 år/ Vækst: 156/ Vægt: 69\nDet gør vores online dating-tilbud meget målrettet og seriøst. Men hvorfor sugardater de?\ndating kontakt, dating sites review, beste gratis dating, dating sider anbefaling, netdating tabu, elite dating dk, over 50 dating, datingsites vergelijken, dating sider for gravide, netdata bilişim, norske datingsider liste, dating sites hoger opgeleiden, internet dating sites, international netdating, free site for dating, free dating site, dating for utro, polske dating sider, online dating markt, gratis dating app, single dating sider, dansk dating sites, christelijke datingsite reformatorisch, singles dating site, danske dating sider for unge, hot dating site


Lommelygter | Køb LED- & UV-lommelygter online hos 417.dk\nEn god lommelygte kan være handy i mange tilfælde, hvor der er behov for at få kastet lys over situationen. På teltturen, på jobbet eller når du skal kigge ind i hjørner eller bag møbler er en lommelygte uundværlig. Hos 417.dk finder du både kraftige LED lommelygter med over 1000 lumen og minilygter med meget lav lysstyrke. Derfor har vi både modeller, der egner sig som politilygte, militær lommelygte, til brug i hjemmet eller som arbejdslommelygte.\nFlashlight lommelygte Angle Head, small\nNite Ize Radiant 3-IN-1 lommelygte\nRobens Lighthouse Genopladelig Lampe\nStore og små lommelygter til ethvert behov\nDer findes forskellige former for lommelygter – store og små, kraftige og svage, med farvet lys og med forskellige lyskilder. Hos 417.dk har vi hovedsageligt lygter med LED- og UV-pærer, og her er det vigtigt at være opmærksom på de forskellige egenskaber. En UV-lommelygte (med ultraviolet lys) lyser med en mindre bølgelængde end synligt lys, og derfor egner de sig til at identificere falske pas elle pengesedler. En LED-lygte lyser for det meste i hvid eller gule farver, og er kendetegnet ved at være langt mere energieffektiv end en glødepære.\nJusterbar lysstyrke giver stor fleksibilitet\nMange af vores lommelygter har den funktion, at man kan justere lysstyrken på dem. Det er en praktisk egenskab, da man kan indstille den efter behov, f.eks. kraftigt og skarpt lys, når du skal finde vej til teltet om natten, men svagt lys når du skal læse eller have lys i lejren om aftenen.\nSom udgangspunkt er en stor lommelygte også kraftig og skarp. Den har flere dioder, og kan derfor levere et højere antal lumen. Men en større lygte kan også hurtigere forbruge sin batterilevetid, da den skal genere mere energi. Derfor vil en god middelvej være en med justerbar lysstyrke.\nVores udvalg byder også på lommelygter med farvet lys, så du kan indstille alt efter situationen. Farveskiftet kan f.eks. være i rødt lys, så du kan se i mørket eller blå for at identificere blod.\nLygter til brug i naturen og hjemmet\nSom sagt er en lommelygte god at have ved hånden i mange situationer, både på jobbet, i hjemmet og på tur i naturen. Skal du have én lidt ud over det sædvanlige, kan du anskaffe dig en vandafvisende eller vandtæt én af slagsen. En vandtæt lommelygte er oplagt til outdoorbrug, da den kan modstå regn og en tur ud over rælingen på kanoen.\nHar du i stedet brug for en mini LED lommelygte eller lygte med bøjeligt hoved til hjemmet, har vi også et udvalg af disse. De små er ideelle til at finde småting under sofaen, kigge efter rust eller skader indeni rør eller undersøge maskineri med lys i svære vinkler.\nSe vores store udvalg af lommelygter og stavlygter herunder, og køb din lommelygte online her til gode og billige priser.


Telmore Musik 1.1 - Download.dk\nTelmore Musik 1.1\nDer var engang, hvor al musik udkom som fysiske kopier. Man skulle anskaffe sig et givent album på CD, vinyl, kassettebånd etc. Dernæst skulle man have det relevante anlæg og afspiller, så man kunne høre musikken. Man kunne ikke bare sådan skippe numre eller spille specifikke snage efter hinanden. Det skulle gøre manuelt.\nDet er blevet utroligt populært for telefonselskaber at tilbyde streamingtjenester af forskellige arter. De har i hvert fald alle sammen en musiktjeneste, og Telmore er ikke en undtagelse.\nTelmore Musik tilbyder dig millioner af forskellige numre til fri afspilning, lige meget hvor du er og hvilket device du bruger. Er Black Sabbath dit jam? Eller er du mere til Chance the Rapper? Det kan findes og streames. Du kan også lave egne playlister, og sætte dine yndlingsnumre sammen.\nDer findes mange musiske genrer i dag, og Telmore Musik har været søde nok til at lave en playliste til hver genrer, der har en række af de mest essentielle numre med.\nHvis du surfer videre på hjemmesiden, kan du også bruge streamingtjenesten der, så din computer kan også bruges, hvilket altid er ret handy, hvis du skal bruge din telefon til andre ting end streaming.\nTelmore Musik har et logisk og ligetil design, der gør det store hav af musik overskueligt for dig.\nI toppen af programmet har du en bjælke med en række sektioner, du kan navigere rundt i for at finde en specifik playliste eller album.\nDu kan dog også bare scrolle op eller ned i programmet, for at finde, hvad du vil have. Der er rig mulighed for at gå på opdagelse.\nTelmore Musik er igennem tiden blevet et rigtigt solidt musikprogram, med en database af sange, der hver dag opdateres med både gammelt og nyt. Det er let at bruge og kompatibelt med mange programmer, så du løber ikke ind i problemer med dit device.\nProgrammet er dog abonnementsbaseret, og kræver altså derfor en aftale med Telmore for at få det med. Men det er pengene værd. Det kan kun anbefales.\nDownload Telmore Musik 1.1 her\nStort udvalg af musik\nWindows, Mac, iOS, Android etc.\nVarier fra device til device Mb\nTelmore Musik 1.1 Varierer fra abonnem kr


Bliv el-cyklist .....................\nForfatter Emne: Bliv el-cyklist ..................... (Læst 10544 gange)\nSv: Bliv el-cyklist .....................\n« Svar #15 Dato: September 07, 2016, 10:50:17 pm »\nCitat fra: Carlo efter September 07, 2016, 10:39:35 pm\nDen nye tendens er at bygge batteriet ind i skrårøret. Her det nyeste fra Kakhoff, som jeg godt kunne tænke mig. Den har remtræk, i stedet for kæde.\nPrisen er nok oppe omkring 25 000,- bops. Men jeg ser sådan på det, at jeg ikke har nogen bil, og hvor meget bil får man for de penge.\nJeg venter til sommeren 2018. (anbefalet) og klarer mig med lidt flere opladninger.\n180 km moderate skulle være muligt til stort set samme pris (4000 €)\nMest vigtigt at det skulle være med en universal batteri.\n« Svar #16 Dato: September 08, 2016, 05:00:53 pm »\nDer er argumenter både for og imod en elcykel. Jeg har til tider tænkt på selv at anskaffe mig én, da man jo kommer hurtigere og nemmere frem med en sådan tingest end man gør på en almindelig cykel. Men omvendt er den bedste motion, jeg får til dagligt, ved at cykle. Og hvis jeg nu erstatter min cykel med en elcykel, er jeg bange for, at jeg hurtigt tager 20 kg. på og får enormt dårlig kondi. Fordi man skal jo slet ikke anstrenge sig ret meget på sådan en tingest. Jeg kender en tyk dame, der har anskaffet sig sådan én. Og selvom hun er næsten 70 og vejer 120 kg, kører hun 25 km. i timen med den cykel. På en almindelig cykel kan hun jo kun køre 12 km. i timen. Det får mig til at tænke, at det jo er alt for let med sådan en elcykel, hvis selv sådan en tung gammel dame kan drøne derudaf med en sådan. Og jeg frygter helt enkelt, at jeg ville få alt for lidt og dårlig motion, hvis jeg opgraderede til en elcykel. Jeg tror faktisk det er sundt, at jeg med min nuværende almindelige cykel faktisk får pulsen op og bliver forpustet af at cykle i modvind eller opad bakke. Jeg tvivler på, at man får pulsen op eller bliver forpustet af at cykle på en elcykel.\nMen okay, nu er jeg i rimelig cykelform. Jeg kan godt se ideen i en elcykel, hvis alternativet er, at man slet ikke cykler. Men nu sammenligner jeg med folk som jeg selv, der faktisk cykler ganske meget. Der tror jeg at det vil være et minus for min kondi at få en elcykel.\n« Svar #17 Dato: September 08, 2016, 10:08:37 pm »\nCitat fra: politisk ukorrekt efter September 08, 2016, 05:00:53 pm\nJeg kan godt se ideen i en elcykel, hvis alternativet er, at man slet ikke cykler.\nBingo. Jeg ved ikke hvor gammel du er, men folk der anskaffer sig elcykler er oppe årene. For dem er valget mellem el-syggel og slet ikke at cykle.\nDen store tur jeg er på, var ikke blevet til noget på en almindelig cykel. Ikke p gr a manglende kondi, men p gr a manglende gejst.\nJeg har fra en del der har det på den måde.\nMen nu sammenligner jeg med folk som jeg selv, der faktisk cykler ganske meget. Der tror jeg at det vil være et minus for min kondi at få en elcykel.\n« Svar #18 Dato: September 16, 2016, 04:00:54 am »\nSå er sygge-air-bag'en kommet.\n« Svar #19 Dato: September 18, 2016, 02:07:52 pm »\nDet ser rigtig smart ud, og en god idé er det også.\n« Svar #20 Dato: Februar 02, 2018, 11:06:40 am »\n« Svar #21 Dato: Februar 02, 2018, 12:45:27 pm »\n« Svar #22 Dato: Februar 03, 2018, 11:00:46 am »\nGad vide hvorfor man SKAL træde i pedalerne, når man køre el-cykel.\nMan må da kunne modificere cyklen lidt, så den anvender gashåndtag i stedet.\nSå ville jeg måske overveje en cykel…\n« Svar #23 Dato: Februar 03, 2018, 11:01:58 am »\nCitat fra: Marius, the giraffe efter Februar 03, 2018, 11:00:46 am\nDet lyder som om en knallert er mere dig.\n« Svar #24 Dato: Februar 03, 2018, 11:30:32 am »\nTjooo – du har ret.\nMen altså en el-knallert så, findes dette mon???\n« Svar #25 Dato: Februar 03, 2018, 11:33:19 am »\nCitat fra: Marius, the giraffe efter Februar 03, 2018, 11:30:32 am\nDet gør den'\n« Svar #26 Dato: Februar 03, 2018, 12:53:42 pm »\nHvis den skulle køre på batterikraft alene, viĺle den ikke have lang rækkevidde. Og ville skulle indregistres som knallert. Men der er rigtige el-knallerter med god rækkevidde,\n« Svar #27 Dato: Februar 03, 2018, 07:55:02 pm »\nEl-cykler er det ikke for de dovne, der ikke selv gider træde hårdt og lægge kræfter i?\nSelvfølgelig kan jeg godt se fordelen, hvis man cykler over herrelange distancer. F.eks. har 20 km. til OG fra arbejde. Men taler vi om mindre ture på 5-10 km. vil jeg mene at elcykling er udtryk for dovenskab. I hvert fald hvis man er ung/yngre og ved godt helbred. Jeg kan forstå, hvis en 70 årig overvægtig med sukkersyge bruger en elcykel. Men for nylig så jeg en ung pige først i tyverne på en elcykel. Der må jeg indrømme, at jeg tænkte, at hun nok bare var doven.\n« Senest Redigeret: Februar 03, 2018, 07:56:55 pm af politisk ukorrekt »\n« Svar #28 Dato: Februar 03, 2018, 08:31:20 pm »\nCitat fra: politisk ukorrekt efter Februar 03, 2018, 07:55:02 pm\nMan kan jo så også sige, at hvis det kan motivere nogle til at cykle, så er det jo en god ting. Jeg tror, der er mange, der fravælger en cykel, men måske overvejer en el-cykel. Det er jo bedre end ingen ting. For en person, der ikke er vant til at cykle eller dyrke motion, er 5 eller 10 km på cykel jo langt. Specielt med bakker.\n« Svar #29 Dato: Februar 04, 2018, 04:07:20 am »\nCitat fra: homofaber efter Februar 03, 2018, 08:31:20 pm\nRigtigt. De får folk til at sygle, som ellers ikke ville have syglet.


Bluse V8186 Evelie Pont Neuf FRI Fragt over 400 kr\nStørrelse Plus Size: Vælg størrelse plus size M=46/48 L=50/52 XL=54/56 2XL=56/58 3XL=58/60\nSuper sød bluse med V-hals og ¾-lange ærmer med en cool pufeffekt nederst på ærmerne. Blusen har en afslappet, A-formet pasform, der skaber en feminin silhuet, og den er lavet i en ren tencelkvalitet.\nBrug blusen med et par tætsiddende bukser eller en nederdel for at skabe balance i looket.\nModellen hedder Evelie og er lavet i 100% tencel. Pasformen er ’A-shape – relaxed’. Fås i farven medium blue, og den er 70 cm. lang bagtil i en str. M.\nMeget blød bluse i 100% tencel.


Desperat Harry Potter-fan sælger sig selv på nettet for at komme i forlystelsespark\nNyheder Skrevet af Redaktionen | 22.11.15 | 12:57\n22.11.15 / 11:51\nEn lille troldmand med runde briller har vist sig at være en særdeles magtfuld skikkelse.\nEn desperat kvinde har nu lagt nøgenbilleder af sig selv op på hjemmesiden Craiglist, hvor hun har sat sin krop til salg for en tur i en forlystelsespark for den fiktive troldmand fra Hogwarts.\nHarry Potter-prostitutionen skal sikre den unge kvinde en tur The Wizarding World of Harry Potter i den amerkanske delstat Florida.\nPå sine profilbilleder poserer kvinden nøgen med et halstørklæde for Slytherin – det kollegie på troldmandsskolen Hogwarts, hvor de ondeste hekse og troldmænd har deres fortryllende gang.\nKvinden skriver følgende om sin beslutning om at sælge sin krop for en tur til forlystelsesparken:\nLæs også: Harry Potter-fans kan nu fejre jul i Hogwarts spisesal\n- Jeg er kæmpe fan af Harry Potter! Forlystelsesparken åbnede for kort tid siden, og jeg er nødt til at tage derhen. Det er på ingen måde muligt for mig at dække udgifterne til turen, hotel, mad og entré, skriver hun.\n- Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke er en luder.... Jeg ved bare, hvad fyre ønsker, og så har jeg en dejlig krop. Jeg søger følgende. En 'partner' til at tage mig til Harry Potter-forlystelsesparken, skriver hun og forklarer følgende præmisser for turen:\n- Jeg vil opføre mig som din kæreste. Det kan muligvis udvikle sig til noget bagefter, men vi må vente og se. Du bliver nødt til at betale for alt, og jeg vil betale dig med seksuelle ydelser om morgenen og aftenen.\n- Vi kan godt sove i samme seng, men jeg gider ikke kysse eller kramme. Vi kan godt holde i hænder i forlystelsesparken, forklarer hun.\nEngelske metro stiller spørgsmålstegn ved, hvorvidt kvindens opslag på Craiglist er ægte eller ej.


Daglige flyvninger til London, Milano og Warszawa og fra efteråret også til Rom, Madrid og Stockholm. Og flere ruter er på vej, siger det irske lavprisselskab.\nForeløbig har Ryanair annoceret syv ruter fra København. Fold sammen\nTorsdag d. 29. januar 2015, kl. 11.41\nDet var under røde faner og demonstration mod Ryanair for social dumpning, at det irske lavprisflyselskab i dag præsenterede sit nye rutenet fra København, hvor selskabet åbner en ny base med foreløbig fire fly og 120 ansatte.\nTre ruter åbnes 25. og 26. marts, hvor der bliver en daglig afgang til den polske hovedstad til lavprislufthavnen Moldin, som ligger 40 kilometer fra Warszawas centrum, en daglig afgang til norditalienske Milano til lavprislufthavnen Bergamo, som ligger 45 km. nordøst for byen, og to daglige afgange til London, hvor Ryanair flyver til Luton, som ligger 50 km nordvest for centrum.\nTil efteråret åbnes de sidste fire af de foreløbig syv planlagte ruter fra København, men flere nye ruter vil blive annonceret senere på året, oplyste Ryanairs kommercielle direktør, David O'Brien.\nLæs også: Fagbevægelsen varsler konflikt med Ryanair\nFra starten af september vil der være daglig fly til Rom til Ciampino-lufthavnen, som ligger 15 kilometer sydøst for centrum af Rom. Og 25. oktober åbner to ruter med en daglig afgang. En til Bruxelles til lavprislufthavnen Charleroi 50 km syd for byen og en rute til Stockholm til Skavska-lufthavnen, som ligger 100 km syd for den svenske hovedstad.\nI efteråret er det også planen at udvide antallet af flyvninger på ruten til London til tre daglige afgange og til Milano to gange om ugen.\nSalget af billetter åbnes 2. februar med tilbudspriser på 149 kr. for en flybillet (uden diverse tillæg og gebyrer) på flyrejser i februar, marts og april.


Farøbroerne får en kærlig hånd i 2022 og 2023 | Vejdirektoratet\nFarøbroerne får en kærlig hånd i 2022 og 2023\n11.3.2022 08:00:00 CET | Vejdirektoratet\nHer kan man se Farøbroens skråstagsbro, som forbinder Farø med Falster. Foto: Vejdirektoratet.\n”Trafikanternes sikkerhed er vores førsteprioritet, og det er vigtigt for os, at folk i bil, bus, lastbiler eller på motorcykel har den bedst mulige oplevelse på broerne. Når vi udskifter nedslidte dele på en bro, så forlænger vi samtidig broens levetid, og det giver rigtig god mening blandt andet i forhold til klimaregnskabet. Det er en kæmpe investering at bygge nyt, og det koster på CO2-regnskabet, så hver gang vi på en sikker måde kan forlænge en bros levetid med en årrække, så er det absolut værd at tage med.”\nEn af de store opgaver Vejdirektoratet skal udføre på Farøbroerne, og som trafikanterne i høj grad kommer til at bemærke, er udskiftning af broernes slidlag. Slidlaget er den øverste del af asfalten, som beskytter broens underliggende lag mod skiftende vejrforhold og giver trafikanterne en bedre stabilitet og komfort.\nFor at kunne renovere brolejerne er det nødvendigt at demontere dem midlertidigt – ét ad gangen. I den forbindelse bliver broen løftet ganske få millimeter med donkrafte, der presser med en samlet kraft på 800 tons. Arbejdet med at renovere brolejerne kræver ikke afspærring af kørebanen og det foregår udelukkende fra undersiden af broerne.\nFakta om Farøbroerne\nFarøbroerne er en del af rute E47/E55 og består af to stålbroer, der ligger i forlængelse af hinanden - kun adskilt af en lille kilometer vej på øen Farø.\nBjælkebroen er i alt 1,6 kilometer lang og forbinder Sjælland med Farø, mens skråstagsbroen har en længde på 1,7 kilometer og forbinder Farø med Falster.\nFarøbroerne er kendetegnet ved de to pyloner på skråstagsbroen, der rager næsten hundrede meter op over havoverfladen.\nLæs mere om Farøbroerne


Strategi - GetLoaded.dk\nTeknisk analyse (del 2)\nFortsættelse af “Teknisk analyse (del 1)”. Berører længden af trends, trendlinjer og trendkanaler. Typer af trends Der er tre typer trends: – Opadgående trends – Nedadgående trends – Sidelæns / vandrette trends Som titlerne indikerer, er når de på linjens toppe og bunde er højere, er det nævnt som en opadgående tendens. Hvis toppene og bundene bliver lavere, er det en ...\nTeknisk analyse er en metode til at vurdere værdipapirer ved at analysere de statistikker, der genereres af markedets aktivitet, så som tidligere priser og volumen. Tekniske analytikere forsøger ikke at måle den indre værdi, men i stedet bruge diagrammer og andre værktøjer til at identificere mønstre, der kan foreslå fremtidig aktivitet. Hvor fundamental analyse indebærer analysere ...\nFortsættelse på “Fundamental analyse (del 1)”. Berører forretningsmodel, konkurrencefordel og ledelsen. Forretningsmodel Allerede inden en investor ser på en virksomheds årsregnskab, er en af de vigtigste spørgsmål, der bør stilles: Hvad er det virksomheden arbejder ud fra? Her refereres der til virksomhedens forretningsmodel – det er, hvordan en virksomhed tjener sine penge. Du kan få et godt ...\nValue eller burde det mere blive kaldt for “fair value”. Value-investering er en investeringsstrategi, der går ud på at finde frem til aktier, som er attraktivt prissat i forhold til virksomhedens indtjening, indre værdi eller i forhold til det generelle marked. Strategien går ud på at finde aktier hvor aktiekursen før eller siden vil stige, så ...\nTekniske analytikere mener at man kan forudsige en akties bevægelser baseret på forskellige sæt af historiske data om aktien og ved at tolke grafer og de data der ligger deri. Teknisk analyse kan betegnes som det modsatte af fundamental analyse. Tekniske analytikere, også kaldt chartister, arbejder ud fra den måde at de kigger på historiske kurser ...\nSwingtradere holder gerne en aktie for en kortere periode, lige fra få dage til uger. Handler er ofte baseret på markedsstemningen og specielle begivenheder der kan påvirke aktiekurserne. Swingtrading går ud på at følge den igangværende trend (momentum). En swingtrader kan altså godt have en aktie liggende i sit depotet i flere dage, før der sælges. ...\nBeholdning af aktier over en længere tid anses som det mest fornuftige, da investeringen ikke vil være nær så hårdt ramt i tilfælde af negativ perioder. Beskrivelse En langsigtet strategi kan betegnes ved beholdning af aktier over en længere periode (fx 3 år eller mere). Af fordele kan der fx nævnes at man vil være nær så ...\nINTRO: Fundamental analyse\nTraditionel fundamental analyse bygger på en analyse af de faktiske økonomiske forhold i nationaløkonomien og i virksomhederne samt de ikke-målbare informationer omkring virksomheden. Denne analysedisciplin er det uundværlige udgangspunkt til identifikation af den retning, markedet tager på længere sigt. Fundamental analyse går hovedsagligt ud på at bearbejde informationer fra årsrapporten. Ligeledes kendt som kvantitativ analyse, der ...\nHurtige handler flere gange om dagen. Lyder sjovt, men skal tages alvorligt. Mest til folk med ben i næsen :) Kendetegn En daytrader er ikke nødvendigvis en som konstant sidder og handler. Det er ikke mængden af handler der bestemmer om du er daytrader. Det er perioden i hvor lang tid en position holdes åben (aktiens tid ...\nHandler i hovedtræk om at gå imod strømmen. Benyttes gerne af investorer, der ikke stoler på diverse kloge hoveder, og prøver derved at gå deres egen vej. Som det fremkommer af titlen, handler det om at være kontrær. Det kan virke paradoksalt, mens det for nogen giver god mening og måske ligefrem kan betale sig at ...\nHvad er stockpicking og hvordan fungerer det? Som det går fremgår af titlen på artiklen, skal vi denne gang tale om at udvælge aktier til den investeringsstrategi du har valgt at følge. Når jeg siger investeringsstrategi skal det forstås således at der er en væld af forskellige strategier – alle med det formål at du skal ...\nFundamental analyse (del 1)\nFundamental analyse er hjørnestenen i at investere. Faktisk ville nogle sige, at du virkelig ikke kan investere, uden at arbejde med fundamental analyse. Fordi emnet er så bredt, er det svært at vide, hvor man skal begynde. Der er en endeløs række af investeringsstrategier, som er meget forskellige fra hinanden, men næsten alle bruger fundamentals. Fundamental ...\nSælg dyrt, køb billigt (at shorte) i CFD\nLyder besynderligt, men det er faktisk en smart måde at udnytte markedet og presse flere penge ud af systemet på, ved at gå short. Kommer ind på hvad det egentlig vil sige, at sælge dyrt og købe billigt. Måden der investeres på kaldes “short” – engelsk udtryk for at sælge noget du ikke ejer, for derefter ...\nKommer ind på hvad dette udtryk egentlig bruges til, og hvad denne strategi går ud på. Meget simpel strategi som fx bruges til når en aktieanalytiker mener at der er tale om en god langsigtet investering, her af “køb og hold”. I dette tilfælde har jeg valgt at bruge Mærsk som eksempel: Mærsk faldt til et forholdsvis lavt ...\nDu har fundet det selskab / aktie, du vil investere i, men før du går igang med din investering, kan det godt være en god ide at sætte sig nogle mål. F.eks. hvad gør du hvis din investering går den forkerte retning? Hvornår skal du trække dig, når det går godt? Investeringen er fundet: Du har endelig ...\nMange skriver at langsigtede investeringer er den bedste måde at tjene og formidle sine penge på. Men hvor korrekt er dette? Kommer ind på eksempler om forskellen på bl.a. udgifter samt risikoen ved at daytrade. Korrektion og økonomiske faktorer Grunden kan ses i at du ikke vil være nær så påvirket af nyheder eller andet som påvirker ...


Læserbrev: Lejeboligområdets rå profitjagt | stiften.dk\n08 jun. 2019 kl. 08:32\nCarl Aage Jönsson, Aarhus Lejerforening\nDer er masser af boliger i de store studiebyer, herunder Aarhus, hvis du vil være lejer og har penge på lommen. Problemet er imidlertid, at de står ledige, fordi familier og enlige med mellemindkomster, studerende og andre på overførselsindkomster ikke kan betale de ublu høje huslejer.\nVi er endt her som et resultat af lejelovgivningen gennem de seneste mange år, jf. følgende:\nSåledes kan lejelovgivningens sædvanlige regler for lejefastsættelse bl.a. fraviges i lejligheder i nyopførte højhuse, som landets større byer i disse år plastres til med. Lovgrundlaget findes i lejelovens § 53, stk. 3. I disse lejligheder er det alene aftalelovens § 36, der sætter grænsen for lejeniveauet.\nVidere er der gået inflation i huslejefastsættelsen i de såkaldte gennemgribende forbedrede lejemål, hvor lejen ikke må fastsættes til et beløb, der væsentligt overstiger det lejedes værdi. Lovgrundlaget findes i boligreguleringslovens § 5, stk. 2. Det er en elastik i metermål! Her har lejeniveauet i løbet af få år udviklet sig til at være på niveau med LL § 53, stk. 3-lejemålene, som så er eksploderet tilsvarende. Også her er det – på grundlag af erfaringer fra huslejenævn og boligretten – uhyre vanskeligt at gøre noget effektivt ved.\nResultatet er, at de ovenfor anførte indkomstgrupper ikke har råd til at bo her. Og hvad gør udlejerne så? Jo, alle disse boliger markedsføres som ’delevenlige lejeboliger’. De bliver ’deleøkonomiske bofællesskaber’.\nVirkningen er, at folk af ren og skær desperation indgår lejeaftaler i begge typer lejemål. En anden, naturlig virkning er også, at man bor her ret kortvarigt, til man har fundet noget, ens økonomi kan klare. Det betyder hyppige ind- og udflytninger – og mere arbejde for udlejerne; dét bryder de sig ikke om.\nHer ”rammes” udlejerne af lejelovsændringen fra 2015, hvorefter man ikke kan kræve – ofte reelt fiktiv - nyistandsættelse efter en kort boperiode. Resultat: De mister hidtidig, stor indtjening. Hvad gør de kreative udlejere så, når de ikke vil nedsætte huslejerne? Jo, de indfører en stavnsbindende klausul i lejekontrakten om, at lejligheden ikke kan opsiges det 1. år.\nDette er hverken en sædvanlig tidsbegrænset lejeaftale eller opsigelsesfrist. Men sådan går det, når man giver de profitgrådige udlejere frie tøjler. Lovgiverne bør gøre noget ved denne alvorlige problematik vedrørende lejemål med fri lejefastsættelse og de gennemgribende forbedrede lejemål.\nCarl Aage Jönsson. Arkivfoto: Kim Haugaard


Fjernkøling: En sovende kæmpe skal vækkes\nPå Euroheat & Powers konference i Glasgow for nylig var der meget fokus på fjernkøling - som der her er ved at blive lagt ned i Carlsbergbyen. Foto: Flemming Rasmussen\nEn mulighed for fjernkøling er at udnytte den overskudskulde, man frigiver, når man varmer flydende naturgas op, efter det har været transporteret på tankskibe.\nVerden har brug for køling. Evnen til at køle ting ned spiller i det moderne samfund en nøglerolle, på samme måde som opvarmning gør. Fødevareindustrien, sundhedsvæsnet og datacentre er bare tre eksempler på områder, hvor køling er en afgørende faktor, og hele syv procent af det globale CO2-udslip skyldes køling.\nFjernkøling har potentialet til at løse den opgave – men det kræver, at vi bliver meget bedre til at synliggøre denne søsterteknologi til fjernvarme og se den som en teknologi med et ligeværdigt potentiale og samme styrker.\nSådan lød det klare budskab fra ”policy manager” hos den europæiske fjernvarmeorganisation Euroheat & Power Ingo Wagner, da han indledte en session ved Euroheat & Powers konference i Glasgow.\n- Behovet er der – men hvad gør vi ved det? Indtil videre ikke så meget andet end at skrive et papir om fjernvarme og så tilføje ”og køling”, sagde han med et skævt smil og en hentydning til EU’s varme- og kølestrategi, inden han fortsatte:\n- Vi siger hele tiden fjernvarme- og køling. Men det, vi mener, er fjernvarme, og så er der nogle gutter i en arbejdsgruppe, der kigger lidt på det med køling. Det er på tide, at vi gør noget rigtigt ved det. Vi skal meget mere ud med det og fortælle om problemerne og de løsninger, vi som sektor kan tilbyde.\nMarkant stigende behov\nDet globale behov for køling er tilmed i markant vækst. Forskellige studier peger på, at det europæiske kølebehov vil stige med næsten 60 procent frem mod 2030. Det fortalte spanske Susana López ved konferencen. Hun arbejder på det internationale Indigo-projekt, der er støttet med midler fra EUs Horizon-program. Indigo er et 3,5-årigt forskningsprojekt med ambition om at blive et ”moderne fjernkølingsbibliotek” samt udvikling modeller og planlægningsværktøjer på området\n- Fjernkøling kan spille en rolle i at dække det kraftigt stigende behov for køling på en bæredygtig måde fordi fjernkøling tilbyder en effektivitet, der er fem til ti gange højere end stand-alone løsninger. Selv hvis fjernkøling kun formår at erobre en mindre del af markedet vil det betyde en dramatisk stigning i den globale fjernkølingssektor, fordi kølebehovet kommer til at stige så markant, sagde hun og spår dermed fjernkøling til at blive en industri i kraftig vækst.\nOverskudskøling udnyttes ikke\nHerhjemme diskuteres udnyttelsen af industriens overskudsvarme intenst i disse år, men ved konferencens session om fjernkøling blev også den modsatte problematik rejst: Manglende udnyttelse af overskudskøling.\nKonkret handler det om de processer, der er forbundet med LNG – ”Liquified Natural Gas” eller på dansk: naturgas i flydende form.\nNaturgas gøres i mange tilfælde flydende, for at gassen kan transporteres med supertanker frem til de steder, hvor den skal bruges. Det sker ved, at gassen køles ned til 162 minusgrader, så den bliver flydende, hvorefter den transporteres frem til 111 LNG-terminaler verden over. Her genopvarmes den og fødes ind på naturgasnettet og i processen frigives store mængder kulde, der i dag kun sjældent udnyttes.\nHer kunne ligge store muligheder i at udnytte kulden via fjernkølingsnetværk eller ved eksempelvis at placere datacentre med store kølebehov tæt på terminalerne.\nDer er således både store udviklingsmuligheder i fjernkøling og et stort potentiale at indfri i årene fremover.