Irenes optegnelser: februar 2011\nSå fik jeg også et Camomille-sjal!\nOg ligesom resten af Blogland er jeg meget begejstret for sjalet. Det er let og luftigt, og afhængigt af hvilket garn man bruger får det et meget forskelligt udtryk.\nJeg har valgt at lave mit i to farver, der ikke ligger så tæt op ad hinanden - en mørkeblå og en himmelblå.\nSidste år fik jeg et nøgle meget lækkert Lace Cashmere af Lene, som hun havde købt hos Duddine på Fuur. Det synes jeg var meget passende til dette projekt sammen med den mørkeblå Tvinni silke/merino.\nDet var hårdt at strikke med det tynde, tynde Lace Cashmere, og taber du en maske er det næsten ikke til at redde. Til gengæld var spidserne sjove at strikke:-)\nDet er blevet et rigtig luksussjal, som jeg er sikker på bli´r slidt op.\nBehøver jeg at sige, at jeg allerede er i gang med nr. 2 Camomille, der bli`r helt, helt anderledes.....\nGarn: Duddines Lace Cashmere og Tvinni silk/merino\nAnvendt: 50 + 100 gram\nFarve: Himmelblå og mørkeblå\nKøbt hos: Duddine og Isager\nIndsendt af Irene kl. 12.37 28 kommentarer:\n...hedder huen her.\nNem at strikke og i et sødt mønster.\nJeg synes ikke den er blevet helt god.\nRibkanten sidder fint og stramt nok, men selve huen er for stor nu med alt mit hår indeni. Når det ikke er der til at fylde, tror jeg, at den bli`r for stor, men det vil tiden nok vise:-)\nDesign: For Joana(fundet på Ravelry)\nKøbt hos: Duddine\nIndsendt af Irene kl. 17.27 10 kommentarer:\nIndsendt af Irene kl. 16.50 25 kommentarer:\nIndsendt af Irene kl. 10.19 73 kommentarer:\nFørst blev alle sedler med navne puttet i den prikkede skål.\nSå trak Michael en seddel.\nOg vinderen er : NYNNE\nFortvivl ikke hvis ikke du vandt, for jeg sætter straks en ny konkurrence i gang:-)\nIndsendt af Irene kl. 10.03 1 kommentar:\nI dag havde posten en pakke med til mig fra Vilma.\nJeg kender kun Vilma her fra Blogland, men hun er vel nok et utroligt sødt og betænksomt menneske.\nTænk hun har strikket de mest vidunderlige strømper til mig. Det er et smukt mønster - farverne er lige mig - garnet er det lækreste Wollmeise og så er de ualmindelig smukt strikket.\nJeg er dybt rørt og sidder her med tårer i øjnene, mens jeg skriver.\nJeg har aldrig haft sådan et par fine håndstrikkede strømper før.\nTusind, tusind tak søde Vilma!\nJeg kan love dig, at de bli`r slidt op til allersidste garnstump:-)\nIndsendt af Irene kl. 13.08 15 kommentarer:\nEtiketter: gaver, sokker, strik\nEt bundt Handmaiden Camelspin forvandlet til et tyndt, blødt og lækkert tørklæde i smukke rødlige nuancer.\nMere er der vist ikke at sige om det:-)\nDesign: Haruha scarf af Tikru\nGarn: Handmaiden Camelspin 70% silke 30% camel\nIndsendt af Irene kl. 13.26 19 kommentarer:\nJeg fandt tre nøgler Rowan Pure Wool på tilbud hos Inger i Volden (25 kr pr. nøgle), og der kunne lige blive en ny lille sweater til Svend.\nSvends mor elsker når jeg laver sjalskrave på trøjerne. Det er nemt at få hovedet igennem trøjen, og den dobbelte krave luner dejligt på barnets hals.\nKøbt hos: Ingers\nIndsendt af Irene kl. 14.02 28 kommentarer:\nIndsendt af Irene kl. 10.25 20 kommentarer:\n....de er altså guld værd!\nI forgårs havde jeg besøg af Strikkeheksen og Hende med Garnkisten.\nDe medbragte den smukkeste buket, man kan tænke sig, og ydermere en kurv fyldt med alskens økologiske lækkerier: the, saft, nødder, chokolade, lækre cremer og et bundt garn med sølv fra Fyberspates, som jeg glæder mig utroligt til at prøve at strikke med.\nFuldstændig overdådig luksus og forkælelse:-)\nTusind tak I kære Strikkesøstre!\nIndsendt af Irene kl. 12.37 19 kommentarer:\nIndsendt af Irene kl. 08.26 45 kommentarer:\nSiden jul har der været nogle mere eller mindre halvhjertede blogindlæg herfra.\nMellem jul og nytår stak canceren nemlig endnu engang sit grimme fjæs frem.\nJeg opdagede en knude på halsen.\nForrige uge var jeg så igennem alle de sædvanlige ubehagelige undersøgelser : biopsi, blodprøver, ny biopsi, blodprøver, CT-skanning, MR-skanning,blodprøver, ny CT-skanning og PET-skanning, så jeg er såmænd blevet undersøgt fra isse til hæl:-)\nTorsdag (i forgårs) skulle Michael og jeg så have resultatet og en\nbehandlingsplan. Og resultatet var desværre noget værre end forventet.\nIkke nok med at der er en ondartet svulst i munden, på halsen og i den ene\nballe(af alle steder - hvorfor så lige dér:-) Canceren er desværre også\ngået i knoglerne og i ryggen.\nDerfor vil man ikke operere mig - det kan ikke betale sig, som de siger.\nKynisk kan man mene - men sådan er det.\nDet man tilbyder er kemoterapi, der måske kan give lidt mere tid.\nSelv om jeg har vidst, siden jeg for 10 år siden fik konstateret\nbrystkræft, at det var den vej, det ville gå, så kommer det alligevel\nmeget overaskende og som et chok, at nu er der lige pludselig ikke ret\nDet er ikke rigtig noget, man kan forberede sig på.\nLige pludselig sker alting lidt for hurtigt.\nDer er forfærdelig mange tanker, der myldrer rundt i hovedet, og\nfølelserne skifter konstant med lynets hast.\nJeg reagerer først og fremmest med vrede - har lyst til at sparke og slå\npå nogen eller noget. Jeg synes det er uretfærdigt - at alle de slemme\nstrålebehandlinger, og alt det andet jeg var igennem sidste år(og også før\ndet) slet ikke har hjulpet. Jeg er også uendelig ked af det og har grædt\nog grædt - utroligt at man kan rumme så mange tårer. Heldigvis smed min\npsykolog alle andre patienter på venteliste, så jeg kunne komme til akut i\ngår, hvor jeg så græd endnu mere og brugte næsten alle hendes Kleenex :-)\nDet sværeste har været at fortælle det til børnene.\nJeg har altid sagt, at jeg ikke ville have kemoterapi, men når det er det\neneste tilbud, tager jeg selvfølgelig imod det. Det er imidlertid med\nnoget blandede følelser, for jeg er simpelthen hunderæd for det. Det er\njeg, fordi jeg så min far dø under frygtelige lidelser, da han var midt i\nen kemokur(han havde leukæmi), og det står stadig som et skrækscenarium\nfor mig at ende på samme måde. Og så kan jeg næsten ikke bære at tænke på,\nat jeg måske mister mit hår(ja- det er sgu besynderlige ting, der fylder i\nhovedet), og man kan mene, at det er en mindre ting. Men - jeg har altid, altid haft langt hår - jeg kan slet ikke forestille mig mig selv uden.\nEllers har jeg ikke i sinde at foretage store og drastiske ændringer. Jeg\nelsker jo mit liv som det er nu. Jeg vil måske se mine børn og børnebørn\nlidt oftere, og jeg vil prøve at få noget mere fysisk aktivitet ind i\nhverdagen. Jeg måtte jo desværre melde fra fitness-kurset pga alt det her,\nmen det må være muligt at finde noget, der ligesom vandgymnastik ikke er\nalt for belastende for ryg og ben.\nJeg har heller ikke tænkt mig, at der skal ske de store forandringer her på bloggen. Der vil nok komme lidt sygdomsrelaterede indlæg og også lidt klynk i ny og næ, for godt nok er jeg sej - men ikke hele tiden, så I må bære lidt over og bare vælge de kedelige indlæg fra.\nHer vil stadig være masser af strik og hvad der ellers optager mig - forhåbentlig også stadig noget humor:-)\nDet er lidt flovt, men nu skriver jeg det alligevel.\nSom slutning på dette triste indlæg vil jeg derfor gerne have lov til at citere kloge Liselotte - jeg kunne ikke selv formulere det bedre: " Man skal huske at leve livet, mens man har det."\nIndsendt af Irene kl. 11.17 91 kommentarer:\nSelv om jeg er bibliotekar og derfor har adgang til alskens bøger, så kan jeg alligevel ikke lade være med hvert år at tjekke bogudsalget.\nMed hensyn til skønlitteratur har jeg den holdning, at kun bøger, jeg ved jeg gider læse mere end én gang, bliver indlemmet i min bogsamling.\nJeg har slet ikke den holdning, at bøger skiller man sig ikke af med. Bøger skal bruges - ligesom alle andre ting. Så bli´r de ikke læst/brugt, må de videre:-)\nMeeen så er der jo lige strikkebøgerne, som jeg efterhånden har en del af. Der må vist snart en sortering til :-)\nI går fandt jeg to nye strikkebøger til en halvtredser pr. stk, der måtte med hjem.\nOg hvorfor så "Hundestrik", når jeg har kat?\nJo, min ældste søn og hans kæreste har fået én af de her helt små hunde, der fryser om vinteren og derfor har brug for en ulden trøje. Så da de to fandt ud af, at hundestrik - nå ja - var hundedyrt - spurgte de om jeg ikke ville strikke.\nSå jeg må vel til det:-)\nIndsendt af Irene kl. 14.04 14 kommentarer:


Grupper i Mindful Self-Compassion | signesteenberger\nKommende grupper i\n8 torsdage kl. 15.30 -18.30 samt en retræte-lørdag kl. 10-14.00\n18.4 (Lørdag kl. 10-14)\nSted: Frederiksberg Have yoga, Frederiksberg Runddel 1, 2000 Frederiksberg\nDu er sikret en plads i gruppen ved betalt faktura. Tilmelding er bindende ved betaling\nDer kan betales i rater efter særlig aftale.\nTILMELD DIG VIA MIN KONTAKTFORMULAR HER\n2-dages-introduktion til Mindful Self-compassion\nFor psykologer og psykoterapeuter m.fl.\nI Mindful Self-Compassion kultiverer vi vores selvmedfølelse fremfor vores selvkritik. Vi vender tilbage til jordforbindelsen, når vi opdager, at vi igen er på flugt i færd med at vende os selv ryggen. Vi vælger at møde os selv med samme medfølelse og kærlige venlighed, som vi møder vores klienter og vores nærmeste med. Alt sammen med den intention at stå både kraftfuldt, åbent og kærligt i vores arbejde såvel som i vores privatliv med dem, der betyder allermest for os.\nPå workshoppen praktiserer vi:\n• At støtte os selv med venlighed fremfor med selvkritik og perfektionisme\n• At drage omsorg for os selv, mens vi drager omsorg for andre\n• At skabe kontakt båret af tryg tilknytning til utrygge dele af os selv\n• At forebygge udbrændthed som fag-professionelle\nOplæg og øvelser stammer fra det empiriske funderede og internationalt anerkendte 8-ugers-forløb i Mindful Self-Compassion udviklet af psykologerne Christopher Germer og Kristin Neff. Workshoppen fungerer således som en introduktion til det fulde MSC-forløb. Forskning viser, at MSC kan være med til at forebygge udbrændthed blandt fag-professionelle.\nUndervisningsformen: Workshoppen er erfaringsbaseret og opbygget omkring meditationer, øvelser, korte oplæg og gruppedialoger. Meditationerne og øvelserne kan efterfølgende bruges og integreres i dit liv som helhed samt i dit arbejde med klienter.\nVarighed og tidspunkt: Workshoppen afholdes 2. og 3. marts 2020. Første dag fra 9.30 til 17.00 og anden dag fra kl. 9-16.30.\nAdresse: Balsalens Rum, Frederiksgade 12, 8000 Århus C..\nUnderviser: Signe Steenberger, autoriseret psykolog, supervisor, Mindful Self-Compassion underviser og mindfulness instruktør.\nPris: 3800 kr. inkl. forplejning\nTilmelding: Der er et begrænset antal pladser på kurset, så tilmeld dig gerne så hurtigt som muligt. Den endelige tilmeldingsfrist er 27. januar 2020. Du tilmelder dig ved at sende en mail til Lene Kirkegaard på mail@lenekirkegaard.dk. Du får herefter fremsendt en faktura på kursusgebyret.\nHvad er Mindful Self-Compassion?\nI Mindfulness spørger vi os selv "hvad lægger jeg mærke til i dette øjeblik?". I Self-Compassion spørger vi os selv "hvad har jeg brug for i dette øjeblik?". Mindful Self-Compassion er således evnen til at give dig selv det, du har brug for - nu og her i et smertefuldt øjeblik.\nMindful Self-Compassion består af tre dele, der ikke kan adskilles, og som til sammen hjælper os til at berolige og styrke os selv, når vi møder smerte og modgang i livet.\n- at tillade ubehagelige oplevelser, som de er, uden at fordømme, analysere eller fornægte dem\n- at møde vores indre oplevelser med åbenhed, nysgerrighed og ikke-stræben\nMindfulness er forudsætningen for, at vi kan give os selv det, vi har brug for. Mindfulness handler nemlig om at observere, hvad der sker i øjeblikket og at registrere følelser og tanker, som de er, uden at vurdere eller undertrykke dem. Først når vi har tilladt at mærke det smertefulde her og nu, kan vi respondere med venlighed og medfølelse. Mindfulness er således første skridt til Self-Compassion.\nKærlig venlighed over for sig selv\n- at være god ved sig selv\n- at ville sig selv det godt\n- at aktivt trøste og berolige sig selv\nKærlig venlighed betyder at møde sig selv med varme, forståelse, støtte og omsorg frem for selvkritik, nedvurderinger, krav eller foragt. Vi handler aktivt for at lindre, trøste og berolige os selv på baggrund af spørgsmålet "Hvad har jeg brug for lige nu?".\n- viden om at vi alle lider, og at det blandt andet er det, der forbinder alle levende væsener\n- viden om at fysisk såvel som psykisk smerte er normalt og uundgåeligt\n- viden om, at du ikke er alene i din smerte\nFælles menneskelighed handler om at erkende, at vi alle deler det samme eksistentielle livsvilkår, nemlig at vi hver og én kommer til at opleve fysisk og psykisk smerte gennem livet. Vi forstår, at oplevelsen af at være uperfekt er en del af det at være menneske. Når vi mærker noget smertefuldt, kan vi minde os selv om, at denne oplevelse er fælles menneskelig. Det minimerer følelsen af at være offer, anderledes, forkert og alene. Det modvirker den sociale og følelsesmæssige isolation, som er en af de største kilder til lidelse for os mennesker.


İzmir Metropolitan Municipalitys datterselskab İZDENİZ A.Ş. Sømændenes Forbund og Tyrkiet har opretholdt overenskomst mellem prikkerne. I henhold til den aftale, der er underskrevet med deltagelse af præsident Tunç Soyer, 25, [Mere ...]\n7 af jernbanelinjen mellem Diyarbakir og Batman. kilometer på grund af overdreven nedbør forekom i jordskibet. Da de blev klar over situationen, stoppede embedsmænd toget. Togtider blev afbrudt Batman Station Manager Cahit Kılıç iz [Mere ...]\nAnkara-Eskişehir Yht Line km: Highway Guardrail mellem 351 + 500 og 352 + 946 Som et resultat af bud Udbud 2019 / 208589 grænseværdi 214.529,28 TL og omtrentlige omkostninger [Mere ...]\nCentralstation mellem 1 og 2 veje. Regionalt indkøb og lagerstyringstjeneste (TCDD) 3 / 2019 GCC [Mere ...]\n'Jeg læser en bog overalt' begivenhed fra TCDD\nTCDD 3. Regionalt direktorat Söke Station Chief, TCDD Taşımacılık A.Ş. og Aydın Söke Sıdıka folkeskole for studerende til at læse bøger inden for rammerne af aktiviteten yönelik Jeg læser en bog overalt ”og [Mere ...]\nMardinkapı-Kabe Bridge Line er fornyet\nDiyarbakır Metropolitan Municipality med-borgmester Adnan Selçuk Mızraklı undersøgt på stedet, som har et meget vigtigt sted med hensyn til byturisme Mardinkapı, herunder Ongözlü-broen op til Kaaba-broen [Mere ...]\n20 Ny Bus til Trabzon Mass Transit\nTrabzon Metropolitan Municipality, offentlig transportflåde 20 for at styrke den nye bus tog Parlamentets afgørelse. Det blev enstemmigt besluttet at tage 20 ny bus på mødet i Trabzon Metropolitan Municipality. [Mere ...]\nReparation af veje i Konyaalti og Manavgat\nAntalya Metropolitan Municipality, forværredes på grund af vinterregnen Konyaalti Yarbascandir-Çitdibi og Manavgat Kısalar kvartererne tog sig af gruppeveje. Antalya Metropolitan Municipality, distrikter asfalt, vej og vedligeholdelses- og reparationsarbejder fortsatte uden at bremse [Mere ...]\nAnkara Metropolitan Municipality har underskrevet endnu et eksemplarisk projekt for at skabe social bevidsthed. EGOs generaldirektorat, der leverer transport af cirka 2 millioner hovedstæder i byen ved at levere offentlige transporttjenester, [Mere ...]\nFornyelse, vedligeholdelse og reparationsarbejde udført af borgerne, der tilbydes Muğla Metropolitan Municipality Dalaman busstation. Muğla Metropolitan Municipality har forbedret Dalaman Bus Station og åbnet dørene til en behagelig rejse til borgerne. 7 dag 24 ur [Mere ...]\nHalkalı Endelige resultater af Tender for Railway Construction Kapıkule forudsat: Republikken Tyrkiet statsbaner (TCDD) Halkalı-Kapıkule Railway Project ÇerkezköyMinisteriet for transport og infrastruktur (UAB) EU's investeringsafdeling [Mere ...]\nFodgængerpraksis i Gördes\nInden for rammerne af året for fodgængerprioritetstrafik, der blev annonceret af indenrigsministeriet med sloganet 'Prioritet liv, prioritet af fodgængeren' for året 2019, har Manisa Metropolitan Municipality; Fodgængerprioritet [Mere ...]\nVej til Asfaltvej i Manisa\nManisa Metropolitan Municipality realiserede en kæmpe asfaltflytning i 17-distriktet i Manisa. I denne forbindelse af Manisa Metropolitan Municipality mellem Alaşehir distriktscenter og Kavaklıdere kvarter [Mere ...]\nSuveren Station Site Belysning Arbejde Vedligeholdelse af forskellige bygninger beliggende i Alsancak-Eğirdir Line Covered Station 1 og 2 Intermediate Mains mellem veje


Industrisamfundets kulturarv er i disse år i - PDF\nIndustrisamfundets kulturarv er i disse år i\nDownload "Industrisamfundets kulturarv er i disse år i"\n1 59 Der var ved at dukke en ny slags mennesker op i min barndom, en sekt næsten, folk som var anderledes end andre, som tog til møder, hvor der blev sunget og talt, og som tog i skoven med ko- HUS- MODEREN Et minde fra industrisamfundet Af Keld Dalsgaard Larsen Industrisamfundets kulturarv er i disse år i fokus. Formodentlig fordi der hersker en fornemmelse af, at industrisamfundet som sådan er på vej ud af historien. Kulturministeriet har i nogle år haft industrisamfundets kulturarv som satsningsområde, og i den forbindelse har Kulturarvstyrelsen ønsket en udpegning af 25 industriminder af national betydning. Og 2007 er udnævnt til industrikulturens år. Den hidtidige fokusering på industrisamfundets kulturarv har taget sit udgangspunkt i industriproduktionen med fremhævelse af fabrikker og arbejderboliger. Det er i og for sig ganske udmærket, men jeg har ved flere lejligheder talt for en væsentlig bredere forståelse af industrisamfundet og dets kulturarv. 1 Kun derved kan vi få en fornemmelse af industrisamfundet som en historisk epoke en ny civilisation som grundlæggende har forandret danskernes liv gennem de seneste knap 200 år. I mine forsøg på at eksemplificere industrisamfundets altfavnende påvirkning har jeg arbejdet med husmoderen som historisk fænomen. 2 Nærværende artikel ønsker at give et illustrativt overblik og indblik i husmoderens epoke med fænomenets fremkomst i 1800-tallet og dets forsvinden inden for de sidste tre årtier af 1900-tallet. Det er en ganske dramatisk historie med arbejderbevægelsen som en vigtig aktør. Artiklen vil tage udgangspunkt i et citat fra Martin Andersen Nexøs erindringsbog Et lille Kræ fra Artiklen sætter fokus på arbejderbevægelsens syn på husmoderen fra fænomenets fremkomst i 1800-tallet til dets forsvinden i 1960 erne. Alle skal arbejde for føden I Martin Andersens Nexøs barndom var normen, at alle i en arbejderfamilie skulle arbejde for at skaffe til dagens fornødenheder. Mænd, kvinder og børn var tvunget til at arbejde. Erindringsskildringen er gribende. Men midt i alle elendigheder toner et modbillede frem:\n2 60 ARBEJDERHISTORIE NR ne og børn om søndagen i stedet for at sidde på værtshus. Deri lignede de de andre hellige, men dertil var der noget frækt over dem, som de andre ikke havde. De satte sig op mod øvrigheden, drog rundt i procession med en rød fane foran sig, og ville selv bestemme arbejdslønnen. Mor og de andre koner snakkede om dem, som et halvforrykt folkefærd, der ville vende op og ned på alting. De bar så galt ugelønnen hjem i stedet for at drikke den op, og ville have at kone og børn ikke måtte gå på arbejde!. 3 Martin Andersen Nexøs interessante påstand er således, at den socialdemokratiske arbejderbevægelse var drivkraften i implementeringen af den borgerlige familienorm i arbejderklassen. Påstanden vil i det følgende blive undersøgt. Først med hensyn til alles deltagelse i arbejdslivet og dernæst om arbejderbevægelsens syn på kvindernes position som arbejdere og husmødre. Forældrene på arbejde Kapitalismens markedsøkonomi skabte industrialisering og et arbejdsmarked for den frisatte arbejdskraft. Og i den tidlige industrialisering er det let at genfinde Martin Andersen Nexøs udsagn om, at alle i det nye proletariat måtte søge arbejde for at få økonomien til at strække. Det havde en hel række negative konsekvenser, blandt andet for børnene. Silkeborgs første distriktslæge C. Fibiger har i to afhandlinger behandlet sagen. 4 I afhandlingen fra 1863 spillede børnene ikke den store rolle, men der var alligevel et problem med større børnedødelighed blandt arbejderne. Det fik lægen til at skrive følgende: Fabrikslivet har altså ingen gunstig indvirkning på dødelighedsforholdet, som sandsynligen har sin grund deri, at mødrene over halvparten af døgnet er fraværende, og de spæde børn savner den nødvendige pleje. Jeg har set engang i en beretning om dødeligheden blandt småbørn i London, at den stod i omvendt forhold til arbejdsløsheden, eller når arbejdsløsheden var stor, var dødeligheden mindre, og omvendt; i Silkeborg kendes der intet til arbejdsløshed, blandt fabriksarbejderne, thi de Drewsenske hjul (Silkeborg Papirfabrik) suser rundt både ved nat og ved dag, og skønt dette storartede og sindrige etablissement ikke har fremkaldt særegne sygdomme, er det næppe aldeles uskyldig med hensyn til dødeligheden blandt småbørn. 5\n3 HUSMODEREN. ET MINDE FRA INDUSTRISAMFUNDET 61 Th. Langs Skolekøkken o Th. Langs private skole lagde vægt på de praktiske fag, herunder også husgerning. Borgerskolens piger kom i de ældre klasser over på dette skolekøkken for at lære rigtig husholdning. Mange arbejderpigerne oplevede det som noget af et kulturchok. Blandt andet skulle de dække bord med servietter, kniv og gaffel. På billedet ses et hold piger i den obligatoriske påklædning: forklæde, kappe på hovedet og grydelapper om livet. (Foto: Silkeborg Museum)\n4 62 ARBEJDERHISTORIE NR I afhandlingen i 1870 kom børnenes forhold mere i fokus. Og lægen var alvorligt bekymret. Børnene gik for lud og koldt vand, og resultatet var en alarmerende høj børnedødelighed. C. Fibiger fremhævede, at langt hovedparten af børnedødeligheden var at finde i arbejderklassen. I femåret opregnede lægen 147 børnedødsfald i alderen 0-5 år, og 75% af disse (106) var børn af arbejdere, tjenestefolk m.m.. C. Fibigers kommentar til denne triste kendsgerning var følgende: Denne optælling taler tydeligt nok for de ubemidlede stænders forsømmelighed og ligegyldighed over for deres børn. 6 En kreds af borgerskabets kvinder i Silkeborg tog initiativ til oprettelse af et børneasyl. I avisannoncen lød begrundelsen således: Handelspladsen er nemlig for størstedelen beboet af unge mennesker, hvis børn endnu er små, og blandt de ubemidlede familier, navnligen fabriksarbejderne og arbejdsfolk, er det i regelen tilfældet, at forældrene den største del af døgnet nødvendigvis må være fraværende på arbejde, mens børnene imidlertid er overladte til sig selv,.. (Silkeborg Avis ). Den bagvedliggende præmis er en klar erkendelse af, at i arbejderklassen måtte nødvendigvis såvel far som mor arbejde en stor del af døgnet for at underholde familien. Og i den situation ønsker borgerskabets kvinder at tilbyde pasning af de forsømte fattige børn. Initiativets kvinder havde ikke selv den nødvendighed over sig, så de efterlevede selv det borgerlige ideal om den hjemmegående husmoder. Dronning Louises Asyl i Silkeborg åbnede den 14. januar Der blev overalt i Danmark i denne periode taget initiativ til sådanne børneasyler for at imødegå problemet med, at alle også mødre måtte søge ud på arbejdsmarkedet. I Viborg kom initiativet i februar 1872, hvor begrundelsen for oprettelsen lød således: Hensigten med asylet er, at hjælpe den arbejdende klasses kår ved at skaffe børnene et sted at være medens forældrene eller den enlige moder arbejder, således at børnene ikke skal være overladte til sig selv og drive om i gårde og gader, mangengang sultne og forfrosne. Endvidere at moderen ikke, når hun går på arbejde skal se sig nødsaget til at lukke børnene inde i det lille kammer. Der tilbringer de så dagen uden fader og moder, medens den ældste af dem, sættes til at passe de mindre. Overbevisningen om det fordærvelige i dette forhold har fremkaldt de over hele Danmark velbekendte asyler for småbørn, 7 I den tidlige industrialisering tegnede der sig således et billede af et arbejdsmarked med mænd og kvinder, fædre og mødre og i et vist omfang også børn. Men hvordan forholdt den unge arbejderbevægelse sig til denne problematik? Har Martin Andersen Nexø ret i, at arbejderbevægelsens løsningsmodel var det borgerlige familieideal udstrakt til alle i samfundet? Offentlig opdragelse og folkekøkkener? Den tidlige arbejderbevægelse var noget tvetydig med hensyn til synet på kvinders position på arbejdsmarkedet. Og det er ikke slet så enkelt, som Martin Andersen Nexø skildrer det i sine erindringer. Ledende kredse i Socialdemokratiet og fagbevægelsen hældte i perioden frem mod år 1900 til den grundholdning, at såvel mænd som kvinder var kommet ud på arbejdsmarkedet for at blive, og at arbejderbevægelsen måtte tage udgangspunkt i denne situation. Socialdemokratiet udsendte i 1888 en stor kommenteret udgave af sit program ved Emil Wiinblad. Heri hedder det om kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet: Den anden halvdel af programpunktet om maksimalarbejdsdagen er: mænds og kvinders arbejde i de forskellige industrigrene betales efter den samme tarif. Denne opsats er nødvendig i det socialistiske program. Tidligere, da kvindens deltagelse i arbejderbevægelsen kun var lidet fremtrædende,\n5 HUSMODEREN. ET MINDE FRA INDUSTRISAMFUNDET 63 hed det, at kvindearbejdet burde indskrænkes. Nu, da vareproduktionen har kaldet mange kvinder til de forskellige industrier, står forholdet mere klart, og opgaven må være, at kvinder, hvor de anvendes ved det samme arbejde som manden, bør betales efter den samme tarif At indskrænke kvindearbejdet ville være både reaktionært og umuligt. I det højeste kan der være tale om indskrænkning i hendes arbejde, hvor sundheden kræver det (f.eks. i svangerskabsperioden), men i øvrigt må de arbejdende mænd og kvinder have fælles interesser, fordi de har fælles undertrykkere. Samme løn for samme arbejde er altså parolen. 8 J. Jensen og C. M. Olsen udsendte i 1901 De samvirkende Fagforbunds store oversigt over bevægelsens hidtidige og aktuelle resultater. Heri behandles kvindernes position på arbejdsmarkedet også kort: Den gammeldags anskuelse, at kvinderne ikke har noget at gøre på arbejdsmarkedet, har heldigvis lidt efter lidt i arbejderkredse veget pladsen for en mere naturlig betragtning, om det end må erkendes, at der endnu i adskillige fag næres en vis uvilje imod kvindernes arbejde. Denne kan siges at være begrundet, for så vidt kvindernes arbejde benyttes til at trykke lønnen, men derfor må kravet overalt lyde: Samme løn for samme arbejde,. 9 For at understøtte et sådant arbejdsmarked var der i arbejderbevægelsen tanker fremme om offentlig opdragelse og folkekøkkener m.m. Socialdemokratiet foreslog i 1888 oprettelse af børneopdragelsesanstalter for de kommende generationer af borgere. E. Wiinblad kommenterede kravet med blandt andet at skrive: Det må altså være staten om at gøre at grundlægge en mere fyldig og gavnlig opdragelse, end de enkelte hjem kan byde. Staten behøver derfor ikke, at tvinge børnene ind i sine opdragelsesanstalter eller tage dem fra forældrene, men kun gøre begge parter begribeligt ad erfaringens vej, at både barnets uddannelse, moderens frihed og alles lykke vil vinde ved offentlig opdragelse. 10 Gustav Bang fremsatte i 1903 tanken om folkekøkkener i det socialistiske samfund til at aflaste arbejderkvinden for arbejdsopgaverne i hjemmet. 11 Det er således vigtigt at slå fast, at den unge arbejderbevægelse på det principielle og teoretiske plan søgte at fremlægge en politik ud fra troen på et arbejdsmarked for alle voksne. Det blev imidlertid kun ved ansatserne, og denne politik gled stille og effektivt i baggrunden i arbejderbevægelsen. Og i takt hermed tonede ønsket om en demokratisering af den borgerlige familienorm til alle samfundsklasser frem i arbejderbevægelsens pragmatiske politiske og faglige arbejde. Denne implementering af den borgerlige familienorm skete langt fra på en gang. Der skulle en massiv italesættelse til fra mange sider. Blandt andet fra pædagogiske og litterære kredse med berøringsflader med den unge arbejderbevægelse. Barnets århundrede Svenskeren Ellen Key udsendte i 1900 bogen Barnets århundrede. Studier, og to år senere forelå den danske udgave. Ellen Key var en radikal pædagog i periferien af arbejderbevægelsen. Hendes anliggende var at sikre de kommende generationer en bedre opvækst, og derfor satte hun fokus på kvinden som moder. Dette synspunkt blev fremsat med stor agitatorisk kraft: Min og mange andres opfattelse er ikke, at kvinden er folkets værdifuldeste ejendom, men at moderen er den værdifuldeste del af et folk, så værdifuld, at samfundet fremmer sit eget højeste vel ved at beskytte moder-syslerne. 12 Og de begynder ved undfangelse og fødsel: Kvinderne har (..) kun en pligt en uomgængelig, urokkelig, mod hvilken hver overtrædelse er en synd en pligt, at det nye væsen, hun skænker livet, skal være undfanget i ømhed og renhed, i sundhed og skønhed, under fuld gensi-\n6 64 ARBEJDERHISTORIE NR AOF-Aftenskole i Silkeborg o Sykursus. (Foto: Silkeborg Museum) dig harmoni, fuld gensidig vilje og lykke. Aldrig under en rus, i sløv vane, i lede, med delte eller oprørske følelser. Så længe kvinderne ikke fatter denne pligt, så længe vil jorden blive befolket af væsener, der i selve tilblivelsens øjeblik er blevne bestjålne for livsglæden og levedygtigheden. 13 Herefter må samfundet bakke op omkring husmodergerningen: der er ingen gennemgribende forbedringer at vente, førend loven ( ) vedtager, at kvinderne i den samme alder, i hvilken mændene aftjener deres værnepligt, må gennemgå en lige så langvarig uddannelse i børne-, og sundheds- og sygepleje;. 14 Først når børnene vindes tilbage til hjemmet fra skolen, fra gaden og fra fabrikken, og når mød-rene fra udearbejde og fra verdenslivet gives tilbage til børnene, vil der være mulighed for en naturlig opdragelse, en opdragelse i Rousseaus og Spencers ånd gennem hjemlivet til livet. 15 Ellen Key er arg modstander af børnehaver og institutioner: Det er en af fremtidsopgaverne at uddanne en generation af mødre, der blandt andet kunne befri børnene fra børnehave-systemet. Man tror at skabe mennesker, men faktisk indekserer man numre, idet man allerede fra to-tre-års alderen behandler børnene flokkevis og lader dem færdes i flok, arbejde efter planer og lave de samme ensartede dumme og unyttige håndarbejder. Man vænner børnene til denne fællesmorskab, der kendetegner den åndelige pøbel; medens man burde lære dem at more sig selv i ensomhed.. Børnehavesystemet derimod er et af de sikreste midler til at skabe dilettanter og hjordmennesker. 16 Ellen Keys position var med til at italesætte\n7 HUSMODEREN. ET MINDE FRA INDUSTRISAMFUNDET 65 husmoderen som kvindens natur og en selvfølgelig samfundsmæssig forpligtelse over for børnene. Og Ellen Keys stemme var i politisk sammenhæng en stemme fra venstre og fra neden. Tre indebrændte børn Johan Skjoldborg tog temaet under behandling i romanerne Gyldholm (1902) og Per Holt (1912). Hovedpersonen Per Holt er en fattig herregårdshusmand, hvor hele familien arbejder. En dag sker ulykken: de tre mindste børn, Peter, Poul og Anna, indebrænder i hjemmet, mens forældrene Per og Sofie er på arbejde. Denne tragedie er omdrejningspunktet i romanernes budskab om nødvendigheden af den hjemmegående husmoder. Ved børnenes begravelse sker en sammenføring af byens bevidste arbejdere og husmændenes fattige skare. Her går det litterære nærmest over i det agitatoriske: Landets småkårsfolk går slidte, grå og anonyme mod kirken, og så slutter byens arbejdere sig til: Ad landevejen, der fører fra købstaden, kommer et tog af mennesker, så langt der er også over tusinde fremmede Og der er faner. Dette store tog af byarbejdere, der vil vise kammeraten fra landet deres deltagelse, mødes med ligskaren Der er netop en modsætning af det mørke og det lyse i udseendet af de to lejre, der her mødes. På den ene side de få og fortrykte. På den anden side det store tal, der alene giver den enkelte mod. Gyldholm husmænd, hvis klædedragt og hele ydre vidner om den mest tyndslidte armod, over for de hvide kraver og høje hatte i socialistoptoget. 17 Arbejdernes fører holder en gribende tale ved begravelsen: Vi er her kommen til stede for at vise vor arbejdskammerat deltagelse i hans store sorg. Vi beder dem ikke at glemme, hvor ansvaret hviler for det, der her er hændt. Og vi vil håbe, at enhver rettænkende mand og kvinde med os vil arbejde hen til at tilvejebringe sådanne samfundstilstande, at forældre ikke nødes til, for at skaffe det tørre brød, at måtte overlade deres små børn til sig selv, til tilfældigheder, til deres triste skæbne, så at slige ulykker som denne i fremtiden kan forebygges. 18 Ulykken virker forskelligt på mand og hustru. Sofie går i stykker på det. Per bliver socialist, og hans første reaktion på tragedien er, at Sofie ikke længere skal arbejde ude. Hun skal passe huset og børnene. Være husmoder. Per Holt fastholder denne holdning også i næste roman, som blot bærer hans navn. Familien er flyttet fra Gyldholm og søger lykken et nyt sted. De nye omgivelser har ingen forståelse for Per Holts holdning, at Sofie ikke må tage udearbejde men være hjemmegående husmor. Det er en upassende holdning for småkårsfolk. Arbejdsgiver og præst finder holdningen oprørende, medens standsfællerne finder, at det er udtryk for misforstået finhed. Men Per Holt holder på sit. Og da de nye standsfæller hører baggrunden for Per Holts synspunkt børnenes tragiske død vinder han deres forståelse. Familiefædre og husmødre Den organiserede arbejderbevægelsen fremstillede sig fra pionertiden og årtier frem som en civilisatorisk kraft i samfundet, som passede til de nye tider. Bag sig havde man lagt tidligere tiders almuesind, som blandt andet var kendetegnet ved drikfældighed, urenlighed og slendrian. En organiseret arbejder var tværtimod ædru, renlig og punktlig i sit arbejde. En organiseret arbejder var en arbejder med stolthed og ære. I denne civilisatoriske optik tonede den organiserede, gifte arbejder frem som en mand, der tog vare på sin familie. Ingen skulle kunne komme og beskylde de socialdemokratiske arbejdere for at være forsømmelige eller ligeglade med deres børns ve og vel. Tværtimod kæmpede de for, at arbejderbørnene på alle planer skulle sikres en god fremtid. Og her havde arbejderbevægelsen fat i en virkelig vindersag. Hvem kunne gå imod arbejdernes\n8 66 ARBEJDERHISTORIE NR ønske om, at også deres børn skulle have en god barndom, en god opvækst, et godt helbred, en god uddannelse osv.? Også i den faglige kamp kunne arbejderbevægelsens lancering af idealet om den udearbejdende fader, den hjemmegående husmoder og de ikke-arbejdende børn bruges. I forbindelse med lønkrav kunne henvises til, at lønforhøjelsen gik til forsørgelse af en familie og til børnene. En lønforhøjelse skulle naturligvis ikke gå til værtshusbesøg eller lignende pøbelagtige fornøjelser. Og i en arbejdskamp blev der også gerne henvist til, at de strejkende eller de lock-outede var familiefædre. Underforstået at de kæmpede for en højere sag familiens sag. 19 Husmoder-idealet blev således i begyndelsen af 1900-tallet den samfundsmæssige norm for, hvordan familien ideelt set burde indrettes. Hermed var en privat løsning på problemerne med børn og hjem fundet. I Silkeborg kom det til udtryk i en byrådsdebat i 1912, hvor den socialdemokratiske ordfører som den naturligste ting i verden kunne konstatere, at Dronning Louises Asyl var beregnet til enlige mødre, først og fremmest enker. Underforstået at gifte mødre selv påtog sig opgaven at passe hjem og børn. 20 Den borgerlige kernefamilie blev ideal og norm for hele samfundet, og den socialdemokratiske arbejderbevægelse var primusmotor i virkeliggørelse af dette ideal for alle sociale lag i Danmark. 21 Hjemmets lykke Familielivet og hjemmets lykke blev central i den socialdemokratiske arbejderbevægelse. I samtiden var samfundsforståelsen præget af, at man opfattede samfundet som et legeme sammensat af celler, og grundcellen i samfundslegemet var de enkelte familier og hjem. Arbejdet på arbejdspladsen var udmærket og nødvendigt, men det lå implicit, at friheden og lykken lå i fritiden uden for arbejdsmarkedet. Også derfor var kampen for kortere arbejdstid og ferie så vigtig for arbejderbevægelsen. Arbejderbevægelsen var i 1922 ude i en stor arbejdskamp, hvor blandt andet den nyvundne 8-timers arbejdsdag var under pres. Silkeborgs nyvalgte borgmester socialdemokraten Esben-Petersen holdt i 1922 en 1. maj tale, hvor han takkede de faglige ledere for, at de havde stået vagt om 8-timersdagen. Og han fortsatte: Samfundet dannes af de enkelte hjem. 8 timers arbejdsdagen bidrager til at skabe bedre hjem, lykkelige forhold i hjemmene og bedre tid til børnenes opdragelse. Vort samfund er i sin helhed godt tjent med 8 timers dagen. Vi vil have tid til at nyde livet og lykken i vore hjem. Et hjems lykke består ikke i rigdom og velvære. Lykken skabes inde i os selv. Øv godhed over for andre. Dette skaber lykkefølelse. Vær hjælpsom over for andre, der trænger til hjælp. Vær god mod din ægtefælle og dine børn, så skaber man lykken for hinanden. At eje hjemmets lykke er bedre end al verdens rigdom. 22 Værnet om et godt familieliv og børnenes opvækst var også centralt i den socialdemokratiske boligbevægelse. Formanden for Arbejdernes Byggeforening i Silkeborg udtalte følgende i forbindelse med foreningens 10 års jubilæum i 1951: Boligen er familiens samlingssted, den danner rammen om de mange, bitte små samfund. Bo-ligen bør være hævet over skalten og valten fra de hænder, der knitrer med flest pengesedler. Når den er det, er en vigtig betingelse for det lille samfunds trivsel til stede. En bolig, der er et hjemmeliv værd, vil virke opdragende på menneskene, og samtidig give dem den rekreation, der er nødvendig for enhver i vor forjagede tid, hvis virkelysten og evnen til at holde sammen på det lille samfund skal bevares. Mange skilsmisser, forbrydelser o.l., der i øjeblikket rider vort land som en mare er opkommet under elendige boligforhold. 23 Husmoderens opgave i dette univers var at sørge for de enkelte familiers trivsel. Det havde såvel et familiært som et samfundsmæssigt sigte. Velfungerende familier var i samtidens\n9 HUSMODEREN. ET MINDE FRA INDUSTRISAMFUNDET 67 optik simpelthen forudsætningen for et sundt samfund. Samfundets ve og vel lå således også på husmoderens skuldre. Husmoderrollen Uddannelse Gennem 58 år har man på Silkeborg Husholdningsskole uddannet unge piger til en kvindes største og vigtigste opgave: At styre og lede et hjem dygtigt. 24 Sådan stod der at læse i elevskriftet i 1960 uden mindste antydning af ironi og sarkasme. For udsagnet var en selvfølgelighed i husmoderens epoke. Husmoderens virke var omfattende og krævede oplæring og uddannelse. Det var ikke tilstrækkeligt at gøre, som mor. Husholdningsskolerne blev oprettet med husmoderuddannelsen for øje. Og målgruppen var de bedrestillede unge kvinder. Husholdningsskolerne er således også en del af industrisamfundets uddannelsespalet. Sorø Husholdningsskole blev oprettet i 1895 som den første af sin slags, og herefter fulgte Frederiksborg Husholdningsskole (1899), Vældegaard Husmoderskole (1900), Suhrs Husmoderskole (1902), Aarhus Husholdningsskole (1902) og Silkeborg Husholdningsskole (1902). 25 Med tiden blev der udbudt en bred vifte i husholdning på alle niveauer lige fra børneskolen til husholdningsskolerne. Socialdemokratiet var aktiv i lovgivningsarbejde for at sikre en så bred undervisning i husgerning som muligt. I Rigsdagssamlingen 1926/27 var sagen til debat. Stauning udtalte i den forbindelse: I den for hele folket så betydningsfulde sag: kvinders uddannelse i husgerning, er væsentlige fremskridt under forberedelse med statsstøtte søges nu oprettet skoler for unge kvinder, der søger uddannelse i husgerning. Også husholdningskurser i by og på land søges oprettet.. Ad disse veje vil den landsomfattende undervisning i husgerningens teori og praksis blive indledet og et væsentlig bidrag være ydet til tilvejebringelsen af gode hjem med gode mødre for den kommende slægt. 26. Den omtalte lovgivning fik øjeblikkelig virkning ude omkring. AOF-Silkeborgs Aftenskole fik herved en ny målgruppe: Unge husassistenter. I sæsonen 1930/31 havde Aftenskolen i Silkeborg 329 elever 218 kvinder og 111 mænd. Eleverne fordelte sig efter erhverv således: 189 husassistenter, 34 bude, 22 arbejdsmænd og 84 fra andre erhverv. Uddannelse til husmødre var AOF-Silkeborgs stabile grundstamme i 1920 erne og fremefter. 27 Ved siden af de mange uddannelsestilbud voksede der også en omfangsrig litteratur om husmodergerningen frem til de vordende husmødre. Det daglige arbejde Husmoderen skulle stå for hjemmet. Det var en mangestrenget opgave. Hun skulle skabe rammerne for et godt familieliv, for familiens sundhed og trivsel. I familiens skød skulle den udearbejdende fader kunne slappe af efter arbejde og børnene vokse op i trygge omgivelser. Sundhed og hygiejne var husmoderens domæne. 28 I Haandbog for Nutidshjem ( ) fastslås de tre store sundhedskrav at være luft, lys og renlighed. Inden for barneplejen var overskrifterne: renlighed, orden og regelmæssighed. 29 Overskrifterne var enkle, men det daglige arbejde var uhyre omfattende. Det var en hel videnskab at være husmoder. Tiden var voldsomt fokuseret på renlighed og hygiejne. Der blev skuret og skrubbet, vasket og strøget, pudset og poleret efter alle kunstens regler. Og bændlerne på dynebetrækket skulle naturligvis også stryges. Alt andet ville være sjusket, og ingen husmødre ønskede at være en sjuskedorte. Husmoderen stod for administreringen af familiens husholdning. Ægtemandens rolle var at sørge for de fornødne penge, og han overdrog typisk hver måned et vist beløb til hustruen de såkaldte husholdningspenge. Det kunne give anledning til nogle ægteskabelige skærmydsler i de enkelte hjem. Var manden for nærig? Var husmoderen for ødsel?\n10 68 ARBEJDERHISTORIE NR Prestige? Ved skåltaler og andre højtidelige lejligheder var der ingen grænser for lovprisningen af husmoderen: At mor var den bedste i verden, at køkkenet var landets største arbejdsplads, at samfundets fremtid afhang af husmoderen osv. Husmoderens Blad havde på forsiden følgende tidens sandhed: Den haand som rører vuggen styrer verden. Og Silkeborg Husholdningsskole brugte følgende paroler i forbindelse med byjubilæet i 1946: Det er os, der styrer landet med vor gryde og vor spand og Orden gi r respekt. 30 Og fra politisk og socialdemokratisk side blev der opfordret til respekt om husmodergerningen. Socialminister Julius Bomholt sagde under folketingsdebatten i 1956 om husholdningsskolerne: På vore husholdningsskoler udføres der et overordentlig værdifuldt arbejde, og skolerne fortjener at kunne arbejde under samme gode vilkår som højskolerne, også under hensyn til det høje samfundsmæssige og etiske formål, de tjener. Vi bør tilføre husgerningen den størst mulige prestige, De mange fyndord var nok med til at tegne et glorificeret billede af husmoderen, men de kunne dog ikke hindre, at det huslige arbejdes prestige var et latent problem. Kulmination og opbrud 1950 erne var husmoderens guldalder. Husmoderens epoke kulminerede i 1950 erne. Men aldrig så snart var husmoder-idealet alment inden for rækkevidde, 32 før idealet begyndte at krakelere. Socialdemokratiet udsendte i 1953 publikationen Mennesket i centrum. Bidrag til en aktiv kulturpolitik, heri har Lis Groes en artikel om Hjemmet, som på den ene side tog udgangspunkt i husmoderidealet og på den anden side påviste nogle brudflader i den aktuelle familienorm. Lis Groes gennemgår husmodergerningens forandringer lige fra færre børnefødsler til flere industrielle hjælpemidler i husholdningen. Efter gennemgangen gør artiklen en slags status: Vi har nu set, hvorledes mange af familiens opgaver efterhånden er taget fra den og lagt over i erhvervs- og samfundslivet. Mangen husmor kan få en tom følelse ved at se, at hvad der tidligere var produktivt arbejde i hjemmene, i dag må betegnes som mindre formålstjenligt, fordi industrien kan gøre det samme arbejde bedre og billigere. Denne udvikling har medført, at et stigende antal gifte kvinder er søgt over i industri og handel, men tilbage bliver det vanskelige og næsten uløselige problem at forene moderskab og erhverv..vi har nu fået en række forbedringer for arbejderbefolkningen gennem de sidste menneskealdre, takket være et målbevidst arbejde gennem de faglige og politiske organisationer, men det er som om man stadig viger tilbage for en løsning af kvindernes særlige ønsker. 33 Lis Groes ønsker, at det store samfund og det lille samfund (familien) skal bedre i harmoni: Børnene vil nu som før være forankret i familien, men vi må gøre os klart, at hvad enten det drejer sig om en by- eller landfamilie, så kan vi ikke regne med, at deres fremtid ligger i familien.. Samfundet må derfor møde børnene som det store hjem, der ved siden af det lille med den personlige varme giver dem alt det, som det lille i sin nuværende form ikke formår. Og samfundet må forstå, at skal familien leve frelst videre, så må familiepolitikken tage sigte på at give den gifte kvinde mulighed for at forene sit moderskab med det medborgerskab, som hun har så svært ved at virkeliggøre i den lille familie, hvor hun er økonomisk afhængig og ofte føler sig åndeligt isoleret. 34 Artiklens slutreplik lyder: Kvinder må mere ud i samfundet, manden mere ind i hjemmet, hvis vi skal nå den rette balance i fremtidens familieliv. 35\n11 HUSMODEREN. ET MINDE FRA INDUSTRISAMFUNDET 69 AOF-Aftenskole i Silkeborg Tidens kvinder i gang med aftenens undervisning under fru Elga Holsts kyndige vejledning. Elga Holst ses til højre i billedet i hvid kittel og hånden i lommen. Arbejdernes Fællesorganisation og Elga Holst havde i 1924 startet husholdningskurser for unge kvinder. AOF-Silkeborg overtog efter få år disse kurser, som blev grundstammen i AOFs Aftenskole. Elga Holst var foruden husholdningslærerinde rebslager og drev byens gamle rebslageri. Samarbejdet AOF- Silkeborg og Elga Holst varede i årtier. (Foto: Silkeborg Museum) Men nok engang er forholdet til børnene det helt store problem, hvilket også fremgår af det ovennævnte, og Lis Groes henviser i artiklen til tidens videnskabelige autoritet på området: og disse undersøgelser peger alle på, at børn, der må savne moderen, næsten altid bliver sat tilbage i udvikling både fysisk, socialt og intellektuelt, ofte møder man symptomer på lægelige og sjælelige lidelser. 36 Lis Groes stillede hermed en utrolig præcis diagnose af familien og husmoderrollen. Husmoderrollen var simpelthen ved at blive undergravet og tømt for indhold på grund af de færre børn og de mange moderne hjælpemidler i hjemmet. Og i takt med denne indholdstømning føltes hjemmearbejdspladsen mere og mere som isolation og fravær fra den pulserende virkelighed ude i det store samfund. Lis Groes og med hende tidens videnskab var imidlertid ikke i tvivl om, at man stod overfor et stort (og måske uløseligt ) problem med at få kombineret moderrollen med en rolle som kvindelig medborger. Der var således stemmer i arbejderbevægelsen, som allerede først i 1950 erne satte fingeren på de aktuelle og potentielle problemer ved tidens husmoderideal. I de næste årtier trådte en egentlig kritik af husmoderrollen mere udtalt frem og fra andre samfundslag.\n12 70 ARBEJDERHISTORIE NR Støv på hjernen Filmen Støv på hjernen havde premiere den 11. oktober 1961 med Dirch Passer i hovedrollen som den fornøjelige vicevært Alf Thomsen. 37 Støv på hjernen er en folkekomedie med skarp, underfundig og sarkastisk brod mod tidens husmoderideal. I filmen møder vi den solide moderne middelklasse i form af fem ægtepar og to enlige (viceværten og den ugifte kvindelige journalist) i et nyt etagebyggeri i Storstadens periferi. Hver morgen vinker hustruerne farvel til deres mænd fra altanerne, når de drager mod Storstaden for at arbejde. Filmens fokus er husmoderens arbejde ikke mændenes. Og man følger nogle hårdtarbejdende hjemmegående hustruer, som med knofedt og energi går i kast med støv og andre urenheder, som måtte være inden for hjemmets og ejendommens område. Når mændene kommer hjem, får de naturligvis fred til at læse avisen, og aftensmaden bliver serveret. Men der er ikke idyl over disse hjem. Tværtimod skildres husmoderen som lidt af en hjemmets tyran, som sætter urimeligt stramme rammer for mand og børn. Man skal f.eks. tage skoen af, når man kommer hjem. Det er ligeledes forbudt at ryge andre steder end på wc et eller på altanen. For røgen sætter sig jo i gardinerne. Og når alt er vel overstået, er husmoderen så udkørt, at hun kun kan tænke på at falde om i sengen for at sove. Mens ægtemanden gerne ville have et kys og et kram eller to. Den kvindelige journalist Mona Lisa er modbillede til opgangens husmødre. Mona Lisa har det rodet og støvet i sin lejlighed, men til gengæld er hun en kvinde med egen mening og forstand på moderne fransk malerkunst og andre intellektuelle emner. Alt sammen noget som gør hende tiltrækkende foruden naturligvis hendes pæne ydre og venlige væsen i ægtemændenes øjne. Mona Lisa gør så at sige de øvrige kvinder i opgangen mere grå og triste. Fru Hansen søger at tage kampen op, og hun er overbevist om, at hendes mand bestemt ikke ønsker at slække på den hjemlige orden og hygiejne. Men her har den gode fru Hansen imidlertid helt forregnet sig. Hr. Hansen ser nemlig langt hellere, at fru Hansen springer opvasken over og skynder sig frisk og veloplagt ind i ægtesengen. Og sådan slutter filmen da også. Filmens udsagn er, at husmoderens hersen og regeren er uden egentlig rationale. Hustruen tror, hun gør det for mandens og børnenes skyld. Men manden og børnene føler sig tværtimod fremmede i deres eget hjem på grund af husmoderens renhedstyranni. Filmen lægger op til, at husmoderen skal tage lidt mere afslappet på hverdagens huslige forpligtelser for derved at få overskud til at være mere sammen med manden. Filmen lægger ikke op til, at husmødrene skal ud på arbejdsmarkedet. Idealet er et mere formløst kammeratskab mellem ægtefællerne, hvor kærligheden og samværet er i centrum. Støv på hjernen blev en vældig publikumssucces, og Saga Film fulgte op med endnu tre film med udgangspunkt i beboerne i ejendommen Solvænget. Og det danske biografpublikum kunne ikke være i tvivl om, at husmoderens traditionelle kvaliteter var lettere latterlige og gammeldags. Nye tider var på vej. Kvinder kan det hele Tiåret 1960 erne var præget af økonomisk højkonjunktur med rekordlav arbejdsløshed og indholdstømning af den traditionelle husmodergerning. I denne situation blev der appelleret kraftigt til kvinderne om at søge ud på arbejdsmarkedet. Tidens opbrud i den traditionelle familiestruktur resulterede i, at folketinget nedsatte en kommission i 1965 til at belyse kvindernes stilling i samfundet. I den sammenfattende rapport konstateres følgende: Vor tids store ændringer i samfundets struktur forårsaget af den tekniske og økonomiske udvikling griber dybt ind i familiens og det enkelte menneskes vilkår. Ændringerne har medført en betydelig forskydning i den traditionelle opfattelse af kvinders og mænds stilling i familie og samfund. Det er vigtigt for samfundet, at alle dets medlemmer får mulighed for fuldt ud at udnytte deres evner og anlæg. 38\n13 HUSMODEREN. ET MINDE FRA INDUSTRISAMFUNDET 71 Bag de fine ord gemmer der sig en insinuation om, at kvindernes traditionelle kald som husmor ikke var at udnytte evnerne ordentligt og tilfredsstillende. At udnytte sine evner blev ensbetydende med at have udearbejde. Både for mænd og kvinder. Herved fik man mulighed for at realisere sig selv. At være husmor blev med eet gammeldags og lettere suspekt. De udnyttede jo ikke deres evner eller havde de kun evner til at være hjemmegående? Billedet af den frustrerede husmor var et tidens tegn på film, på tv og i tidens litteratur. Her fik man syn for sagn: Den hjemmegående husmors trøstesløse liv i hjemmets ensomme isolation, hvor portvinen var eneste ven i elendigheden. I folketingets betænkning kunne man f.eks. konkludere, at tidens videnskab viste at kvinder med udearbejde i mindre grad end hjemmearbejdende er udsat for psykiske sygdomme. 39. Hvis den nye tids kvinder skulle være normale og blive betragtet som normale, var det altså om at komme ud på arbejdsmarkedet! Silkeborg Husholdningsskoles årsskrift 1975 havde en artikel, som søgte at imødegå og nuancere tidens gængse karikatur af den hjemmegående husmor: Vi oplever hende som afhængig af stimulanser lige fra formiddagskaffedrikning over drikfældighed og købedelirium, til hun nervenedbrudt havner på psykiatrisk afdeling. 40 Artiklen ønskede at give den hjemmegående husmoder en positiv rolle i det moderne samfund. Det var og blev imidlertid en illusion. Husmoderens dage var talte. I dette tidens opgør med husmoderen blev hun latterliggjort af alt og alle. 41 For barnets skyld Husmoderens historiske fremkomst omkring år 1900 skete i vid udstrækning med henvisning til omsorgen for børnene. Man kunne forestille sig, at netop hensynet til børnene i 1960 ernes ombrud derfor talte den traditionelle husmoders sag. Fra videnskabelig side havde man endnu i 1950 erne fastholdt moderens altafgørende betydning for børnenes gode opvækst. Men med de nye tider kom også ny videnskab på området. Og i slutningen af 1960 erne foretog Socialforskningsinstituttet en opsamling af den nyeste pædagogiske og psykologiske viden om børnenes opvækst. 42 Konklusionen var entydig: Børnene havde godt af at komme i børnehave og mindre godt af at være hjemme og hænge i mors skørter. Socialforskningsinstituttets værk havde følgende konkluderende formulering: børnehavebørnene udvikler sig bedre på følgende områder: De er mindre hæmmede og mere umiddelbare og spontane end hjemmebørn. De er mindre frygtsomme og ængstelige og udviser større selvsikkerhed og selvtillid. De udviser mere initiativ og større nysgerrighed over for omverdenen og virker mere realitetstilpassede. De er mere uafhængige af voksne end hjemmebørn, men også mere afhængige af andre børn. Samtidig viser de mere tendens til selvhævdelse og viser større bestræbelser på at gøre sig socialt gældende. Når de begynder i skolen, er børnehavebørnene tiere blandt dem, der socialt gør sig gældende. De får større social prestige og opnår lettere lederstatus i gruppen. De er mere socialt indstillede, og har lettere ved at tilpasse sig socialt. De udviser mere hjælpsomhed over for andre og er bedre i stand til at samarbejde. Til forskel herfra overgår hjemmebørnene børnehavebørnene på følgende punkter: de viser mere udpræget høflighed og siger tak, undskyld o.l., og de viser mere respekt for andres ret. De viser senere mere respekt for skolelæreren og ønsker i højere grad dennes hjælp, og de har lettere ved at tilpasse sig lærerens krav. 43 Nye tider nye krav til de opvoksende generationer. Frem med selvsikkerheden og selvtilliden og pyt med høfligheden og respekten for autoriteterne. Børnehaven skabte selvsikre og sociale vindere. Husmoderen skabte høflige og autoritetstro tabere. Så også for barnets skyld burde mor arbejde! Og børnene passes på institution. Den tidligere private pasning blev derfor fra 1960 erne erstattet af en offentlig pasning af børnene.\n14 72 ARBEJDERHISTORIE NR Og mødrene kunne komme på arbejdsmarkedet sammen med fædrene. Danmark fik igen et arbejdsmarked beregnet for alle. Det gode liv arbejde eller fritid Husmoderens forsvinden fra historien skete hurtigt og effektivt. I 1966 var 66% af alle gifte småbørnsmødre husmødre 30 år senere regnede kun 1% af nybagte mødre sig som husmødre efter endt barselsorlov. 44 Kvinderne kom for alvor ud på arbejdsmarkedet i 1960 erne for at blive! Lavkonjunktur og høj arbejdsløshed i 1970 erne resulterede ikke i, at kvinderne vendte tilbage til kødgryderne. Et udearbejde var blevet en social og psykologisk nødvendighed for alle, en vigtig del af både mænds og kvinders identitet. 45 En overgang i 1960 erne og 1970 erne blev der talt om fremtidens samfund som et fritidssamfund. Det lå helt i tråd med den traditionelle arbejderbevægelses syn på det gode liv: At det var der, man levede sammen med familie og venner i fritiden, når arbejdet var overstået. Nu tales der om vidensamfund, informationssamfund og postindustrielt samfund, hvor vi helst alle skal arbejde hele tiden. I hvert fald lige have arbejdet in mente i alle vore vågne timer. Der er ikke noget at sige til, at arbejderbevægelsen også på dette punkt har haft svært ved at affinde sig med tidens trend. Industrisamfundet almengjorde den borgerlige kernefamilie med husmoderen som samlende midtpunkt. Gisningerne om industrisamfundets ophør er talrige, og mange tegn kan opremses. Eksempelvis husmoderens forsvinden fra historien. 46 Husmoderen er i dag historie og som sådan et minde fra industrisamfundets epoke. Noter 1. På hjemmesiden findes to redigerede foredrag herom: Industrisamfundets mennesker og Industrisamfundet en ny civilisation 2. Se Industrisamfundet en ny civilisation på hjemmesiden og artiklen Husmoderen i Journalen. Lokal- og kulturhistorisk tidsskrift nr. 1 marts Martin Andersen Nexø: Et lille kræ (Erindringsbog 1936) s Christian Fibiger: Medicinsk Topographie af Silkeborg og dens omegn (1863) og Christian Fibiger: Dødelighedsforholdene i Silkeborg i femåret (i Hygieiniske Meddelelser bd ). 5. C. Fibiger 1863 s C. Fibiger 1870 s Fra Bitten Malling Beck: Asylmoder søges. Fra asyl til børnehaver og vuggestuer i Viborg (Viborg 1992) s E.Wiinblad 1888 s Oversigt s E. Wiinblad 1888 s Gustav Bang: Den socialistiske Fremtidsstat (1903) s Kirsten Geertsen har også inddraget Gustav Bang i sine studier se Kirsten Geertsen 1977 s.108f. Det er tydeligt, at Gustav Bang anser hustruens pligter i husførelsen og som moder som selvfølgelige, og han forestiller sig heller ikke nogen anden arbejdsfordeling i hjemmene. Derimod forestiller han sig, at samfundet i og med den teknologiske udvikling kan aflaste kvindens arbejdsbyrde i hjemmet, så hun kan komme ud og virke på arbejdsmarkedet. Det anses for en mere rationel udnyttelse af kvindernes arbejdsevne. Se Gustav Bang 1903 s og s Ellen Key 1902 s Ellen Key 1902 s.39f. 14. Ellen Key 1902 s Ellen Key 1902 s Ellen Key 1902 s Gyldholm s Gyldholm s Fagbevægelsen havde i perioder en tendens til at udvikle sig til familiefædrenes organisation, og mange gange følte de unge arbejdere, at deres interesser kom i anden række. Familiefædrene fik fortrinsret til arbejdet, og i arbejdsløshedsperioder måtte de unge arbejdere ofte flytte langt omkring for at få arbejde. 20. Silkeborg Social-Demokrat Husmoderidealets tilstedeværelse i arbejderklassen er påpeget i tidligere forskning. Her kan henvises til Kirsten Geertsen 1977 s , Kirsten Geertsen 1982 s , Ruth Nissen og Else Knudsen 1980 s og Svend Aage Andersen 1985 s , s. 195 og s Keld Dalsgaard Larsen 1993 s Fra Byg og Bo bedre. Medlemsblad for Arbejdernes Byggeforening i Alderslyst. Jubilæumsnummer Her citeret fra Keld Dalsgaard Larsen i Troels Andersen m.fl.: Silkeborg s.125.\n15 HUSMODEREN. ET MINDE FRA INDUSTRISAMFUNDET fra Keld Dalsgaard Larsen: SilkeborgSkolen (2002) s Gerda Petri og Minna Kragelund: Mor Magda og de andre. Husholdning som fag fra 1900 til i dag (1980) s. 30. Bogen er skrevet i anledning af Hus holdningslærerforeningens 75 års jubilæum og giver et fint indblik i husholdningsskolernes historie. 26. Citeret fra Kirsten Geertsen 1982 s Keld Dalsgaard Larsen og Kurt Balle Jensen: Blikket mod stjernerne. Benene på jorden. AOF i Silkeborg (1999) s og s.38. AOF- Silkeborg stod også for de såkaldte Martha-kurser, som var helt almindelige for unge piger frem til 1960 erne, jvf. Keld Dalsgaard Larsen og Kurt Balle Jensen 1999 s. 57. Når talen er om AOF i mellemkrigstiden, tænkes der ofte på spændende studiekredse og vægtige foredrag, men den historiske virkelighed i Silkeborg og formodentlig mange andre steder var, at de politiske studiekredse og oplysende foredrag havde svært ved at trække folk til, mens unge piger flokkes om AOFs tilbud inden for fag for vordende husmødre. 28. Lars-Henrik Schmidt og Jens Erik Kristensen udsendte i 1986 den skelsættende og inspirerende bog Luft, lys og renlighed. Den moderne socialhygiejnes fødsel, som netop omhandler husmoderens historiske fremmarch. De kalder det for projekt husmoder. Deres fokus er især på det hygiejniske, mens min vinkel i højere grad betoner husmoderrollens rationale i forhold til børnenes opvækst. 29. Haandbog for Nutidshjem ( ) bd. 2 s.9 og bd. 3 s Keld Dalsgaard Larsen: SilkeborgSkolen (2002) s Citeret efter Husholdningsskolernes Forenings Historie (1956) s Det må naturligvis understreges, at idealet langt fra altid kunne efterleves i arbejderfamilierne. Arbejderkvinderne så sig ofte nødsaget (og netop nødsaget) til at tage udarbejde, f.eks. i perioder hvor manden gik arbejdsløs. 33. Lis Groes 1953 s Lis Groes 1953 s Lis Groes 1953 s Lis Groes 1953 s Hvem, Hvad Hvor 1963 s.410, Morten Piil (red): Gyldendals Filmguide. Danske film fra A til Z (2000) s.532 og Peter Schepelern (red) 100 års dansk film s.226f. DR 1 sendte filmen Støv på hjernen lørdag den med genudsendelse allerede den Filmen bliver kun ekstra morsom, underfundig og nærmest direkte god, når man ser den med historiske briller som et opgør med husmoderrollen. 38. Betænkning vedrørende kvindernes stilling i samfundet. Slutrapport afgivet af den af statsministeriet nedsatte kommission vedrørende kvindernes stilling i samfundet. Betænkning nr. 715 (1974) s Betænkning 715 (1974) s Keld Dalsgaard Larsen: SilkeborgSkolen (2002) s Lars-Henrik Schmidt og Jens Erik Kristensen har i den forbindelse også inddraget ungdomsoprørets rolle: Ungdomsoprøret var præcis ikke et faderopgør men et oprør mod moderen et oprør mod projekt husmoder (Lars-Henrik Schmidt og Jens Erik Kristensen 1986 s.185). 42. Arne Sjølund: Børnehavens og vuggestuens betydning for barnets udvikling. En analyse af foreliggende undersøgelser. (Socialforskningsinstituttets publikationer nr ). 43. Arne Sjølund 1969 s. 313f. 44. Mogens Nygaard Christoffersen: Familiens udvikling i det 20. århundrede (SFI 2004) s. 130f Dette aspekt gør Anne Trine Larsen (i Anne Trine Larsen 2006) detaljeret rede for se f.eks. s.139, s. 141, s.143, s.157 og s.159. Anne Trine Larsen har i sin bog En slags mandiner. En analyse af køn og arbejde i Danmark (2006) en spændende og tankevækkende gennemgang af tidens italesættelse af køn og arbejde i perioden. 46. Anne Trine Larsen inddrager også dette perspektiv i sin afhandling se Anne Trine Larsen 2006 s Litteratur Svend Aage Andersen: Salt og brød gør kinden rød. Arbejderliv i Århus (1985). Troels Andersen m.fl.: Silkeborg (1995). Gustav Bang: Den socialistiske Fremtidsstat (1903). Bitten Malling Beck: Asylmoder søges. Fra asyl til børnehaver og vuggestuer i Viborg (1992). Betænkning vedrørende kvindernes stilling i samfundet. Slutrapport afgivet af den af statsministeriet nedsatte kommission vedrørende kvindernes stilling i samfundet. Betænkning nr. 715 (1974). Mogens Nygaard Christoffersen: Familiens udvikling i det 20. århundrede (SFI 2004). Christian Fibiger: Medicinsk Topographie af Silkeborg og dens omegn (1863). Christian Fibiger: Dødelighedsforholdene i Silkeborg i femåret (i Hygieiniske Meddelelser bd ). Kirsten Geertsen: Arbejderkvinder i Danmark (1977). Kirsten Geertsen: Arbejderkvinder i Danmark. Vilkår og kamp (1982). Lis Groes: Hjemmet (i Mennesket i centrum. Bidrag til en aktiv kulturpolitik (1953).\n16 74 ARBEJDERHISTORIE NR Husholdningsskolernes Forenings Historie (1956). Hvem, Hvad, Hvor Haandbog for Nutidshjem ( ). J. Jensen og C. M. Olsen: Oversigt over fagforeningsbevægelsen i Danmark i tiden fra 1871 til Udgivet af forretningsudvalget for De samvirkende Fagforbund i Danmark. (1901/1981). Ellen Key: Barnets århundrede. Studier (1900/1902). Anne Trine Larsen: En slags mandiner. En analyse af køn og arbejde i Danmark (2006). Keld Dalsgaard Larsen: Silkeborg. En udpræget industri- og arbejderby (1993). Keld Dalsgaard Larsen: Silkeborgs historie (i Troels Andersen m.fl.: Silkeborg (1995)). Keld Dalsgaard Larsen og Kurt Balle Jensen: Blikket mod stjernerne. Benene på jorden. AOF i Silkeborg (1999). Keld Dalsgaard Larsen: SilkeborgSkolen (2002). Keld Dalsgaard Larsen: Industrisamfundets mennesker (2004/2005) (Findes på hjemmesiden Keld Dalsgaard Larsen: Industrisamfundet en ny civilisation (2005/2006) (Findes på hjemmesiden Keld Dalsgaard Larsen: Husmoderen (i Journalen. Lokal- og kulturhistorisk tidsskrift nr. 1 marts 2006). Mennesket i centrum. Bidrag til en aktiv kulturpolitik (Fremad 1953). Martin Andersen Nexø: Et lille kræ (Erindringsbog 1936). Ruth Nissen og Else Knudsen: Da arbejderkvinderne blev mødre. Disciplineringen af de danske arbejdere til forsørgere omkring 1900 (i Historievidenskab nr ). Gerda Petri og Minna Kragelund: Mor Magda og de andre. Husholdning som fag fra 1900 til i dag (1980). Morten Piil (red): Gyldendals Filmguide. Danske film fra A til Z (2000). Peter Schepelern (red) 100 års dansk film (2001). Lars-Henrik Schmidt og Jens Erik Kristensen: Luft, lys og renlighed. Den moderne socialhygiejnes fødsel (1986). Arne Sjølund: Børnehavens og vuggestuens betydning for barnets udvikling. En analyse af foreliggende undersøgelser. (Socialforskningsinstituttets publikationer nr ) Johan Skjoldborg: Gyldholm (roman 1902). Johan Skjoldborg: Per Holt (roman 1912). Emil Wiinblad: Det socialistiske program. En fremstilling af Socialdemokratiets principper. Udgivet af de danske Socialdemokrati. København Abstract Keld Dalsgaard Larsen: Housewives. A memory from industrial society. Arbejderhistorie 4/2006, p Keld Dalsgaard Larsen s article focuses on the epoch of the housewife from its appearance as a phenomenon in the 1800`s to its disappearance in the 1960`s. It is pointed out that at the end of the 19th century the leaders of the labour movement pleaded for a labour market with place for women as well as men. In order to support families where both parents went to work, it was the responsibility of the state to establish kindergartens and civic restaurants. This point of view however, never received significant backing in practice. On the contrary, the ideal of the bourgeois nuclear family won a firm footing also in the labour movement. Here the wholesome family consisted of the father, who went out to work, the housewife at home and non-working children. With this background children s homes were seen as a solution for the problem of single mothers, in particular widows. Also in parliament the Social Democrats worked for a strengthening of the role of the housewife with a proposal for domestic science courses and schools for housewifery. The era of the housewife reached its apogee in the 1950`s but reduced birth-rates and more industrial appliances began to undermine the ideal at the same time. The housewife quickly disappeared from history in the 1960`s, when women really began to come onto the labour market where they have remained. Keld Dalsgaard Larsen Museumsinspektør Silkeborg Museum


Glad Gourmetaften hos SuperBrugsen i Ølgod | Ølgod | Ugeavisen.dk\nJens Graven Nielsen og Aage Pedersen skålede på en god aften SuperBrugsen, der torsdag havde indviteret til Gourmetaften med talrige smagsprøver på alt indenfor mad og vin. Efter stemningen at dømme blev aftenen igen en succes - præcis som tilfældet var sidste år, da man for første gang forsøgte sig med Gourmetaften.\nGlad Gourmetaften hos SuperBrugsen i Ølgod\n03. marts 2015 kl. 08:37\nTorsdag aften var SuperBrugsen for andet år i træk for en enkelt aften omdannet til en madmesse med talrige fristelser indenfor både mad og vin.\nPræcis klokken 20 åbnede dørene for anden gang torsdag til SuperBrugsen, som på rekordtid var omdannet fra dagligvarebutik til madmesse med masser af lækre specialiteter.\nDet kvitterede 200 kunder for ved at møde op med mod på madoplevelser og moderat appetit.\nGrundet starttidspunktet havde mange nemlig spist hjemmefra, hvilket skule vise sig at være spild af både tid og penge.\nHele skiver af både skinke- og oksestege, tapas og tærte samt desserter, ost og chokolade kunne nydes i rigelige mængder tilsat rundhåndede smagsprøver på en lang række vine.\nMed stor risko for hverken at kunne gå eller køre hjem, kastede de fleste sig frygtløst ud i fristelserne.\nExceptionel selvdisciplin hele vejen rundt hindrede dog, at den særdeles hyggelige aften udartede, omend de fleste klogeligt lod bilen stå.\nVi er klar igen til næste års Gourmetaften.


Bombe dagen før FN-møde | Udland | fyens.dk\nBombe dagen før FN-møde\nPubliceret 19. januar 2004 kl. 01:00\nEn varevogn pakket med 500 kilo sprængstoffer eksploderede ved porten til det tidligere Saddam Hussein-palads i Bagdad, hvor koalitionsstyrkerne har hovedkvarter.\nTERROR: Det hidtil blodigste angreb siden afslutningen af krigen i Irak 1. maj\nIRAK:Det voldsomme selvmordsangreb uden for den amerikanskledede militærkoalitions hovedkvarter i Bagdad i går kom blot dagen før, at irakiske og amerikanske embedsfolk, heriblandt den amerikanske administrator i Irak, Paul Bremer, skal mødes med en noget forbeholden FN-generalsekretær, Kofi Annan, for at diskutere FN's fremtidige rolle i Irak.\n- Alle indikationer peger på, at der var tale om en selvmordsbombe. Vi har fået bekræftet, at nogle af de dræbte er amerikanske statsborgere, amerikanske kontrahenter. Vi mener, at det nuværende tal er to. Vi venter på den endelige bekræftelse, sagde Kimmitt.\nMindst 25 mennesker mistede livet, og omkring 130 blev såret.\nØjenvidner hævder, at amerikanske soldater i panik åbnede ild mod irakere øjeblikke efter eksplosionen, men dette afviser en amerikansk militærtalsmand.\n- Terrorbombningen i dag i Bagdad er en skændsel, endnu en klar indikation af terroristers morderiske og kyniske bestræbelser på at underminere frihed, demokrati og fremskridt i Irak, udtaler Bremer i en erklæring, der er lagt ud på den amerikanskledede koalitions hjemmeside.\n- Det vil ikke lykkes for dem, konkluderer han.\nIraks politichef, general Ahmed Ibrahim, sagde, at "dette er en terrorismehandling forøvet af udenlandske grupper. Dette er imod islam. De slog ikke til mod den magtfulde koalitionen, da hovedparten af ofrene er irakere".\nHvis dødstallet på 25 bliver bekræftet, er der tale om det alvorligste enkeltangreb i Bagdad siden afslutningen af egentlige krigshandlinger 1. maj, selv om 43 mennesker blev dræbt ved en række angreb i hovedstaden 27. oktober sidste år.\nUSA ønsker at FN skal vende tilbage til Irak for at hjælpe med at forhindre, at processen med overdragelsen af magt i landet skal blive saboteret af den stigende irakiske modstand mod koalitionens tilstedeværelse.\nAnnan anmodede om dagens møde tilbage i midten af december for at få "klarhed" over, hvad det forventes, at FN skal gøre i forbindelse med, at koalitionen forbereder formelt at afslutte besættelsen af landet og en sideløbende overdragelse af magten til en irakisk regering 1. maj.\nRaketangreb mod amerikansk base\nTo franske gidsler frigivet\nIRAK Blair i Bagdad\nIrakerne må selv sikre et retfærdigt valg\n60 dræbt i blodig weekend i Irak\nHunde fandt irakisk massegrav\n83 lister ved det irakiske valg\nOtte dræbt af bombe i Kerbala\nKemiske Ali skal for retten\nSaddam-topfolk for retten\n21:00 Fyns Amts Avis mener: Pinligt slagsmål i sandkassen\n20:54 Mistænkt for millionsvindel: Britta Nielsen meldte sig syg, da Socialstyrelsen opdagede svindel\n20:47 Golfstat anklager britisk ph.d.-studerende for spionage


hyate: c – Orland\nBruger For Hyate: C\nHæmofili A, også kaldet klassisk hæmofili, er en tilstand, hvor kroppen ikke producerer tilstrækkeligt AHF. Hvis du ikke har nok AHF og du bliver såret, vil dit blod ikke danne blodpropper ordentligt. Du har måske bløder ind i og skade dine muskler og led. AHF injektion gives for at øge niveauet af AHF i blodet.\nDer er flere forskellige typer af AHF. De er lavet af humant blod eller kunstigt ved en menneskeskabt proces (rekombinant). AHF fremstillet af humant blod er blevet behandlet og er ikke sandsynligt at indeholde skadelige vira, såsom hepatitis B, hepatitis C eller humant immundefekt virus (HIV), den virus, der forårsager erhvervet immundefekt syndrom (AIDS). De menneskeskabte AHF produkter indeholder ikke disse vira.\nPassende undersøgelser udført til dato har ikke påvist pædiatrisk-specifikke problemer, som ville begrænse nytten af antihæmofil faktor injektion hos børn.\nDer foreligger ingen oplysninger om forholdet mellem alder til virkningerne af Hemofil® M i den pædiatriske population. Sikkerhed og virkning er ikke klarlagt.\nFør du bruger Hyate: C\nSelvom relevante undersøgelser om forholdet af alder over for virkningerne af Advate®, Eloctate ™, Kogenate® FS, Novoeight®, og Xyntha® ikke er udført i den geriatriske population, er der ikke geriatriske-specifikke problemer er dokumenteret til dato. Men ældre patienter er mere tilbøjelige til at have aldersrelaterede medicinske problemer, hvilket kan kræve forsigtighed og en justering af dosis for patienter, der fik Advate®, Eloctate ™, Kogenate® FS, Novoeight®, og Xyntha®.\nDer foreligger ingen oplysninger om forholdet mellem alder til virkningerne af antihæmofil faktor injektion i geriatriske patienter.\nDette afsnit indeholder oplysninger om den korrekte brug af en række produkter, der indeholder antihæmofil faktor. Det kan ikke være specifik for Hyate: C. Læs med omhu.\nKorrekt brug af antihæmofil faktor\nDet er meget vigtigt, at din læge kontrollere dig eller dit barn tæt, mens du modtager denne medicin for at sikre, at den fungerer korrekt. kan være nødvendig blodprøver.\nForholdsregler Mens du bruger Hyate: C\nDenne medicin kan forårsage alvorlige typer af allergiske reaktioner, herunder anafylaksi. Anafylaksi kan være livstruende og kræver øjeblikkelig lægehjælp. Spørg din læge, hvis du eller dit barn har udslæt, kløe, hæshed, åndedrætsbesvær, problemer med at synke, svimmelhed eller svimmelhed, eller enhver hævelse af dine hænder, ansigt, eller munden efter du modtager denne medicin.\nDet anbefales, at du medbringer en identifikation (ID) kort eller brev om, at du har hæmofili A og den type medicin, du bruger. Hvis du har spørgsmål om, hvad slags identifikation til at bære, tjekke med din læge.\nSpørg din læge, hvis du har nogen symptomer på parvovirus infektion: feber, kulderystelser, døsighed, løbende næse, og efterfulgt af et udslæt eller ledsmerter.\nDenne medicin er lavet af doneret humant blod. Nogle humane blodprodukter har fremsendt bestemte vira til folk, der har modtaget dem, selvom risikoen er lav. Menneskelige donorer og donorblod er begge testet for virus til at holde risikoen transmission lav. Tal med din læge om denne risiko, hvis du er bekymret.\nProppen af flasken (hætteglas) indeholder tørt naturgummi (et derivat af latex), som kan forårsage allergiske reaktioner hos mennesker, der er følsomme over for latex. Fortæl din læge, hvis du har en latexallergi, før du begynder at bruge medicinen.\nHyate: C Side Effects\nHyate: C (antihæmofil faktor)\nHæmofili A desmopressin, tranexamsyre, DDAVP, Advate, Cyklokapron, Stimate, Eloctate, Novoseven, Recombinate, Kogenate, Adynovate, Humate-P, Nuwiq, NovoEight, Alphanate, antihæmofili faktor / von Willebrand faktor, Xyntha, Monoclate-P, FEIBA VH , Genarc, Kogenate FS\neller gå deltage i Hyate: C støttegruppe til at forbinde med andre, der har samme interesser.\nPrevious Previous post: hydrocortison butyrat (lokal applikation rute) forholdsregler\nNext Next post: idkit hp


Genåbning af motion og fitness center - Skrivunder.net\nOm genåbning af motion/fitness og træningscentre under kontrollerede og sundhedsmæssig forsvarlige forhold.\nDenne underskriftsindsamling til regeringen og Folketinget om at nedsætte et udvalg, som kan vedtage en vejledning, som gør det muligt at genåbne træningscentre, fitness center og motion center så hurtig som muligt.\nVi mener at det er ikke sundhedsmæssig forsvarligt, at folk ikke kan dyrke motion, da motion har effekt mod en lang rakke af ( skavanker ) de fleste af disse har en større effekt på folk helbred, for at nævne nogen såsom diabetes, fedme, hjerte-kar-sygdom, depression, stress, gigt, astma og mange flere. Så set fra en sundhedsmæssig vinkel gør det mere skade at holde centre lukket og fra den økonomiske omkostning for samfundet, er det dyrt at center ikke åbner snart.\nSå kære Statsminister. Du bedes genåbne træning, motion og fitness center nu.\nSteve Nissen Kontakt forfatteren af dette andragende\nJeg giver med min underskrift Steve Nissen tilladelse til at overdrage mine oplysninger i denne formular til vedkommende som har indflydelse på denne sag.


Få dit selvværd i topform - Begynd allerede i dag! - LinePryds\naf Line Pryds | feb 21, 2019 | Ikke-kategoriseret | 0 Kommentarer\nEr dit selvværd i topform, eller er du en af de mange, der lider af lavt selvværd, eller hvis selvværd godt kunne trænge til at blive styrket?\nAt træne sit selvværd så det bliver stærkt og at dyrke de gode fortællinger om os selv er det bedste vi kan gøre for os selv. Det er som at tage en kæmpe vitaminpille med alt den bedste næring, som sjælen ønsker og længes efter.\nNår dit selvværd er i topform, stråler det ud af dig. Det ses på din kropsholdning, din udstråling, måden du agerer og taler på, og på de ting du siger – Både til dig selv og til andre.\nMed et trænet selvværd vil du føle dig fri og powerfuld, og når du er i stand til selv at skrue op for dit indre lys, vil du ikke være afhængig af, at andre skal gøre det for dig.\nSelvværd i topform\nSelvværdet er din selvopfattelse, dvs. måden du tænker om dig selv på, og den værdi du tillægger dig selv, som den person du er, når du er dig.\nEr dit selvværd i topform, vil dine tanker om dig selv grundlæggende være positive. Du vil have en følelse af at være ok, som du er, at have værdi og at du fortjener ting, her i livet. Sådan nogle tanker vil du ikke have, hvis du lider af lavt selvværd.\nDine fortællinger påvirker dit selvværd\nDine fortællinger, og måden ud ser dig selv på, er med til enten at styrke dit selvværd eller at køre det ned. For når dit selvværd er lavt, kommer du til at fortælle dig selv og andre om dit liv på en måde, der ikke støtter og styrker dig.\nDu kommer også til at gå mere op i, hvad du tror andre tænker, synes og mener om dig (for du ved jo slet ikke, om det er sandt), i stedet for at mærke efter, hvad der føles rigtigt for dig.\nDet kan også være, at du gør dig forestillinger om, hvordan det “perfekte liv” ser ud. Det kræver kun et enkelt klik ind på de sociale medier, for at blive inspireret til dette. For hvis du fremstår perfekt med et perfekt liv, vil andre måske kunne lide dig endnu bedre, tænker du måske.\nMen suk hvor er det drænende at leve sit liv på den måde.\nVil du hellere være en heltinde? – Det er faktisk et valg, du har…\nOm du er ung eller gammel, kan ikke ændre på den korte eller lange livshistorie, du har. Men du kan ændre din måde at tænke og tale om den på.\nOvervej lige engang at for at være utilfreds, trist og ulykkelig er du nødt til at fortælle en historie. En historie om, at livet ikke vil dig det godt, at du også altid er uheldig, og at du jo bare heller ikke dur til noget. Du er nødt til at identificere dig med at være i en offer-rolle, og du får brug for, at folk omkring dig, hjælper dig med at føle dig ok og god nok.\nLivet er ganske vist heller ikke altid lutter lagkage, når vi kigger på det. Langt fra. Det er det ikke for nogen. Men vi har alle et valg i forhold til, hvordan vi vil fortælle historien om os selv, og hvilken historie vi vil fortælle om os selv lige nu – i dag.\nSå hvad nu hvis du kunne starte på en frisk. Starte din historie på ny… Hvad nu hvis du i stedet fortalte dig selv en historie, der gjorde dig til en heltinde i det liv, du har levet og lever med alle dertilhørende opture og nedture?\nHvad nu hvis du – i stedet for at kigge på alt det hårde og uretfærdige – drejede dit fokus over på, hvor sej og modig du er, at du overhovedet kom igennem alle udfordringerne?\nKan du se det? Og kan du mærke den energi og styrken, du får, når du istedet gør dig selv til en heltinde i dine fortællinger? Flytter dit fokus fra det negative, drænende, udmattende til det positive, energifyldte, stærke, modige og powerfulde…\nDu er en heltinde derinde et sted!\nOg så kan det godt være at verden omkring dig ikke altid er til at klappe i hænderne og råbe hurra over, men du vælger selv, hvilken indstilling du vil have til tingene og behandle dig selv godt, ved at holde fast i den gode udgave af fortællingen om dig.\nMen hvordan ved jeg, om jeg lider af lavt selvværd, tænker du måske. Det er sådan, at alle mennesker kan komme til at lide af lavt selvværd, og rigtig mange mennesker gør det. Nogle typiske tegn på lavt selvværd er:\nAt stemmen i dit hovede/din indre kritiker har taget styringen, og konstant kritiserer alt du gør, siger og tænker. Fortæller dig, at du ikke er god nok.\nAt du taler negativt om dig selv – både overfor dig selv og overfor\nandre. Og at du undskylder dig selv.\nAt du spekulerer over, hvad andre mennesker tænker og synes\nom dig, fremfor at gå op i, hvad du selv synes.\nAt du kan være bange for at sige din mening højt i frygt for, at\nandre er uenige med dig, eller kan lide dig mindre for det, du har\nAt du har svært ved at få sagt ordentligt fra sige fra, selvom du\nkan mærke, at du burde gøre det. Måske lader du endda folk\nvade ind over dine grænser.\nAt du har brug for meget ros og anerkendelse, for at føle dig god\nAt du ikke helt lader det gå ind, når nogen roser dig og giver dig\nkomplimenter, for du tror ikke helt på, at det er sandt.\nAt du føler dig uønsket eller i vejen. Og at du er nødt til at gøre\nnoget ekstra for at være okay.\nHvis du kan genkende nogle af disse træk hos dig selv, lider dumuligvis af lavt selvværd.\nUdfordringer med selvværdet starter for mange allerede mens de er teenagere eller forholdsvis unge. Hele opvæksten har forældre, pædagoger og lærere fortalt hvad der er rigtig og forkert opførsel, hvordan du gør, når du er en god ven, og hvornår du ikke er det. Du er blevet opmærksom på, at der bliver stillet krav, og at der er forventninger til dig, som du prøver at leve op til, uden at du nødvendigvis helt ved, hvordan du skal bære dig ad. Det kan skabe usikkerhed hos dig, hvilket kan få dig til at tvivle på, om du er god nok, og om du gør det okay.\nHeldigvis er vores selvværd noget, der kan arbejdes med, og rigtig mange helt almindelige og velfungerende unge ved også, at det er vigtigt, og gør noget ved det.\nLænges du også efter at få dit selvværd i topform, så du kan gå ud og møde livet, uden at blive begrænset af dit selvværd?\n-Det kan jeg hjælpe dig med! Så hop i heltindedragten og tag Første powerfulde skridt allerede i dag…


VisualDRG - Sundhedsdatastyrelsen Services\nDiagnose Relaterede Grupper (DRG) - Visual DRG er et værktøj til at give brugere af DRG-systemet et overskueligt indblik i grupperingen af patienter.\nVisual DRG er et værktøj til at give brugere af DRG-systemet et overskueligt indblik i grupperingen af stationære (indlagte) patienter og ambulante besøg ved at illustrere grupperingsreglerne med beslutningstræer.\nHvis man har specifikke oplysninger på en patient, som man ønsker at kende grupperingen og taksten på, kan værktøjet Interaktiv DRG benyttes.\nLæs mere om VisualDRG her\nAfdelingen for Sundhedsdokumentation i Sundhedsdatastyrelsen holder løbende kurser i DRG, hvor temaerne er registrering af patienter, gruppering af data, Grupperingsværktøjerne VisualDRG og Interaktiv DRG og omkostningsdatabasen. For yderligere info kontakt drg@sum.dk\nMålgruppen er medarbejdere i sundhedsvæsenet, der arbejder med gruppering af sundhedsydelser på grundlag af DRG (Diagnose Relaterede Grupper).\nServicen er tilgængelig på internettet på http://visualdrg.sundhedsdata.dk/\n+45 3268 5147


Hluhluwe-iMfolozi Game Reserve: Vores Bedste Dårlige Oplevelse\n20. april 2017By BackpackerneAfrika, Blog, Dyr, Sydafrika\nHluhluwe-iMfolozi Game Reserve: Vores Bedste Dårlige OplevelseBackpackerne2018-07-12T04:08:26+00:00\nHLUHLUWE-iMFOLOZI GAME RESERVE, SYDAFRIKA\nDen enorme hunelefant kom nærmere, mens hun signalerede at hun villle angribe os. Var vi på vej til at blive mast af en 3 tons tung elefant nu?\nEn safari i Afrika er ikke helt uden bekymringer. Det måtte vi sande efter vores bedste dårlige dag nogensinde.\nDet hele foregik i Hluhluwe-iMfolozi(sig det tre gange!), Afrikas ældste naturreservat. Parken udgør knap 1000 km² kuperet terræn og ligger i det centrale Zululand.\nHluhluwe-iMfolozi rummer hele The Big Five, men den er især kendt for at have verdens største population af hvide næsehorn – noget vi rimelig hurtigt fandt ud af.\nMen det var, utroligt nok, ikke næsehornene der endte med at være imprægneret på vores nethinder for evigt. Den titel tog elefanterne. Især hunelefanten der var ved at angribe vores bette Chevrolet Aveo, med os inden i.\nLæs også vores rejsebudget for Sydafrika her.\nSkilt på vejen mod Hluhluwe-iMfolozi\nBøfler ved en mudderpøl\nNæsehorn lige uden for vores bil\nVi kørte ind i parken omkring klokken 10. Det betød at vi havde 8 timer til at udforske hele parkens knap 1000 km². Det hele startede roligt ud, faktisk lidt for roligt. I løbet af den første time så vi ikke meget mere end et par impalaer.\nMen en times kørsel ind i de dybere egene af parken, begyndte de store stjerner at dukke op. Først stødte vi på et af parkens vartegn; et græssende næsehorn, og 50 meter længere nede af vejen stod en flok giraffer.\nEfter vi havde løsrevet os fra næsehornet og girafferne, kørte vi godt ti minutter inden vi fik et af de øjeblikke vi havde drømt om.\nEn gruppe næsehorn der lå og kølede sig i en kæmpe mudderpøl lige ved siden af vejen. Vi var så tæt på, så vi kunne høre deres åndedrag – og prutter…\nI et godt stykke tid, havde vi dem helt for os selv. Det var et af de øjeblikke hvor hele verden står stille og man bare lever sig ind i nuet.\nGrusvejen der slanger sig gennem landskabet – hvad dukker op bag busken næste gang?\nNæsehorn der grasser\nElefantunger og mødre ved det farlige vandhul\nDen Bedste Dårlige Oplevelse\nDet var svært at køre fra næsehornene, men med mere end 800 km² tilbage at udforske blev vi nødt til at komme videre – måske ventede den næste store oplevelse lige om hjørnet?\nJa og nej. For der ventede noget stort om hjørnet. Rigtig mange rigtig store ting faktisk.\nEndnu engang nåede vi ikke at køre mere end 10 minutter før vi faldt over en ny mudderpøl, denne gang med elefanter. Vi stoppede på den modsatte side af pølen, hev kameraet frem og begyndte at tage billeder af de små baby elefanter der plaskede i mudderet. Første faresignal.\nElefantflokke med unger er ikke noget man vil være for tæt på. Lykkeligt uvidende sidder vi i vores bil og tager billeder af de kære små, mens vi er ved at blive omringet fra alle sider af kæmpe elefanter.\nDa vi opdager det er det for sent. Vi er omringet. Vi kan hverken bakke eller køre frem og Trutti Hornsen bagved begynder at baske med ørene og gøre tegn til angreb. Andet faresignal.\nCamilla er allerede ved at hyperventilere, mens Mads prøver at filme det hele. Hvis vi alligevel skal mases flade af en mega elefant, kan vi da lige så godt få det på video…\nUdsigten fra vores Chevrolet Aveo\nGirafferne var overalt i Hluhluwe-iMfolozi nationalparken\nEt Close Call & En Vigtig Lærestreg\nKæmpe elefanten bevægede sig langsomt tættere på, samtidig med at den stadig basker med ørene for at signalere et angreb.\nVi sidder fanget lige midt i det, som vi har læst alle steder er det farligste på en safari. Elefanten var nu så tæt på vores bil at den rørte vores kofanger med snablen. Den baskede med ørene igen og slyngede hovedet rundt inden den ud af det blå løb væk og forsvandt ind i skoven.\nVi ved stadig ikke hvad der fik den til at løbe, men en ting var vi sikre på; gearstangen skulle i bakgear og vi skulle væk!\nVi var meget heldige at slippe uden så meget som en ridse på bilen eller os selv. Samtidig med at det var en af de dårligste oplevelser vi har haft, var det også en af de mest intense og interessante.\nNår du sidder i din lille bil, kun beskyttet af et tyndt lag glas og metal, mens der står en elefant en meter væk, forstår du virkelig hvor langt nede i fødekæden vi mennesker egentlig er.\nEn zebra med sin kløpind…\nVi så vortesvin over alt – de fleste med unger i flokken!\nEn stor flok bøfler på bakkesiden\nGøg og gokke har fået øje på os\nHvad Så Vi Så i Hluhluwe-iMfolozi?\nLettere chokeret fortsatte vi vores safari efter elefantflokken, som vi talte til at have 50+ medlemmer, havde trukket sig tilbage ind i skoven.\nResten af vores tur rundt i Hluhluwe-iMfolozi bød på en noget mindre intens oplevelse, mens vi kørte rundt fra den ene næsehornsflok efter den anden og spottede utallige giraffer der stak deres hoveder op over trækronerne.\nLige som på vores selvkørende safari i Kruger, så vi mere end vi kan nå at fortælle om her. Så for at give et overblik over hvad vi oplevede, og hvad du kan forvente af en tur til Hluhluwe-iMfolozi, er her en liste over det mest mindeværdige:\n• Næsehorn i hobetal. De er bogstavelig talt over alt i Hluhluwe-iMfolozi.\n• De største elefantflokke vi endnu har set. Helt op til 50+ elefanter.\n• Flokke af bøfler på bjergsiderne.\n• Zebra- og girafflokke der græssede.\n• En ørn og en kanin.\n• Vortesvinene var, sammen med næsehornene, over alt.\nUdsigt over en brøkdel af nationalparken fra en af bjergtoppene\nOverordnet var Hluhluwe-iMfolozi en kæmpe safarioplevelse – også selv om vi kom lidt for tæt på elefanterne.\nGodt nok så vi ikke Afrikas største stjerne, men selv uden løver, geparder og leoparder, var vores selvkørende safari i Hluhluwe-iMfolozi en fantastisk oplevelse.\nLige efter Kruger nationalpark var det den nationalpark vi så flest dyr i, og vi vil bestemt anbefale alle som rejser til Sydafrika, at slå et smut forbi den – både jer som er i egen bil og jer med guide!\nLÆS OGSÅ: Rejsebudget For Sydafrika\nSted: Hluhluwe-iMfolozi Nationalpark, Sydafrika [SE KORT]\nEntre: 210 ZAR. Ca. 100 DKK.\nNote: Hluhluwe-iMfolozi kan godt opleves på en dags safari rundt i parken, men det er en god ide at starte tidligt for også at have god tid til at se dyrene. Parken er åben kl. 6 – 18 og hvis ikke du er ude inden parken lukker, bliver der pålagt en bøde.\nHvad har været din mest intense oplevelse med dyr på en safari?\n← Rejsebudget – Sydafrika\nSafari i Kruger Nationalpark: Selvkørende Budget Safari i Sydafrikas Største Dyrereservat →\n4. juli 2018 kl. 22:47\nSkræmmende 😨😨 så føler man sig lille. Godt at I slap helskindet fra oplevelsen 😀😀\n4. juli 2018 kl. 23:21\nDet var en temmelig ubehagelig oplevelse, men egentlig også fedt at mærke at naturen stadig er mere mægtig end os mennesker når det kommer til stykket 🙂\n15. maj 2018 kl. 18:58\nHold nu op! Jeg var død på stedet, er jeg sikker på! Godt, at I er ok. 🍀\nHvilket tilvalg skal man mon tegne på bilforsikringen for at være dækket mod vrede elefantmødre uden at have 2.500.000 i selvrisiko 😵\n4. juli 2018 kl. 23:20\nVi var også ret rystede bagefter, men heldigvis skete der ikke noget. Du må ikke hænge os op på det, men vi mener faktisk at de fleste bilselskaber har indbygget en forsikring mod dyreskader i deres aftaler 🙂\n4. maj 2017 kl. 8:49\nUigh!!! Vi fik sq lidt hjertebanken af at læse jeres indlæg. For vi kan snildt forestille os, hvor voldsomt det må ha’ føltes at være så tæt på en gnaven elefantmor, der til hver en tid vil beskytte sin baby …. Elefanter er gigantiske! Man ved det jo godt, men man forstår det først rigtigt, når de er helt tæt på. Puha, vi er altså glade for, at I slap med forskrækkelsen. Pas nu på jer selv, I to 🙂 Afrika er vild!\n6. maj 2017 kl. 12:19\nJa, elefanter er enorme! Vi har ellers været ret tæt på asiatiske elefanter før, men de afrikanske er altså bare i en vægtklasse for sig :-O Afrika ER vild, og det er fedt! 😀\nAfrika rocks! 😀 Forsat god tur!


Sådan kommer du hurtigt i form, hvis du er tynd - Tips - 2022\nSådan kommer du hurtigt i form, hvis du er tynd\nAt være tynd betyder ikke nødvendigvis, at du er i form. Selvom det er vigtigt at have en sund vægt, er det også dit hjerte-kar-sundhed, muskel- og knoglestyrke og fleksibilitet. For at komme hurtigt i form og forblive på den måde, skal du spise en sund kost, der understøtter en aktiv livsstil, der inkluderer kardiovaskulær, styrketræning og fleksibilitetsøvelser. Før du går i gang med din "fit fit" -plan, skal du kontakte din læge for at sikre, at det er den rigtige plan for dig.\nForbruge en sund kost, der inkluderer magre proteiner, friske grøntsager og frugt, fuldkornsprodukter og mælkeprodukt med lavt eller ikke-fedtindhold for at give din krop de næringsstoffer og energi, du har brug for. Begræns slik eller junkfood til en gang imellem i stedet for at spise dem dagligt.\nDrik masser af vand, otte til 10 glas dagligt, for at holde din krop hydreret i løbet af dagen og mens du træner.\nDeltag i mindst 150 minutters cardio pr. Uge for at få et godt hjertesundhed. Vælg aerobe øvelser, du har glæde af, såsom gå, cykle, tage en klasse på motionscenteret eller spille tennis med en ven. Opdel dine cardio træning, men du har brug for at passe til din tidsplan. Træning i 10 minutter tre gange om dagen eller 30 minutter en gang om dagen efter behov.\nUdfør styrke-træningsøvelser to til tre gange om ugen i 20 minutter pr. Session. Medtag øvelser, der arbejder på muskler i over- og underkrop, såvel som i kernen. Brug håndvægte eller kettlebells, mens du laver bicepscruller, triceps-tilbageslag og skulder- og brystpresser. Arbejd dine kernemuskler ved at udføre siddende bagagerumsrotationer med en medicinkugle. Tone dine ben og glutes med knebøj, lunges og benlifte.\nStræk efter hver træning for at forhindre muskelsårhed og øge fleksibiliteten. Udfør strækninger i fem til 10 minutter, inklusive tåberøringsmaskiner, strækker sig mod himlen og sidebøjningen over hovedet. Stå lige mens du strækker armene ud over dit hoved. Placer dine hænder sammen, og bøj ved siden, mens du sænker overkroppen mod venstre. Stop, når du føler en strækning langs din højre side, og hold strækningen i 10 tællinger. Gentag på den anden side.\nStart altid, hvor du er, og øg dit aktivitetsniveau, som du er i stand til. Hvis du har været stillesiddende i et stykke tid, er du muligvis ikke i stand til at gennemføre 150 minutters cardio pr. Uge eller 40 til 60 minutters styrketræning. Gør hvad du kan, og rol ikke på, hvor hurtigt du kan blive fit. Din konsekvente indsats for at træne vil betale sig i øget styrke, udholdenhed, fleksibilitet og hjerte-kar-sundhed.\nEn godt afrundet fitnessrutine, der inkluderer aerob træning, styrketræning og strækning hjælper dig med at blive fit indefra og ud.\nCopyright 2022 \_ Sådan kommer du hurtigt i form, hvis du er tynd...


Graumann | Kvindelige styles til enhver kvindes garderobe\nHanne Graumann er kvinden bag navnet af stort set samme navn, Graumann. Hanne Graumann selv er uddannet fra Danmarks Designskole, og hun var hurtig til at lancere et brand inden hun blev hentet til InWear som kreativ direktør. Jobbet forlod hun dog igen, og lancerede et nyt brand, Graumann. Brandet blev grundlagt i år 2000, som et brand, der fokuserede på dametøj med et elegant og feminint look.\nGRAUMANN RITA PANTS JAPANESE JERSEY, CAMEL\nSpecial Price 543,73 kr\nSpecial Price 562,48 kr\nGraumann har altid været fokuseret på kvalitet, og der ligger derfor en snert af selvforkælelse i produktet, når du forærer dig selv et item fra kollektionerne. Der er desuden et fint øje for detaljer, og derfor er kollektionerne også ofte karakteriseret ved helt særlige af slagsen – du kan blandt andet finde helt særlige farver, draperinger og skønne mønstre. Materialer er også af god kvalitet og du finder derfor både bomuld, kashmir og silke i kollektionerne, der rammer butikkerne og vores hjemmeside. Vi har samlet et stort udvalg fra brandet, som du kan shoppe her hos os. Vi sørger altid for hurtig levering og en god service, som du kan få glæde af under din ‘shoppetur’ hos Bruun-Bruun.\nVi sørger for altid at have sortimentet opdateret med de nyeste styles på markedet, så du kan shoppe de nyeste kollektioner samlet på ét sted!\nTøj til modebevidste og kvalitetsbevidste kvinder, der elsker at forkæle sig selv. Bliv inspireret til nye tilføjelser til garderoben nu.


Københavns Kommune skal informere bedre om digital kommunikation\nOvergangen til øget digitalisering skal ske under hensyntagen til borgerne. Borgerrådgiveren ser det som sin opgave i samarbejde med forvaltningerne at medvirke til, at dette sker, og at overgangen desuden er i overensstemmelse med kommunens juridiske forpligtelser. Borgerrådgiveren understøtter digitaliseringen ved at fokusere på borgernes retssikkerhed, så kostbare fejltagelser undgås.\nBorgerrådgiveren iværksatte i marts måned en undersøgelse af kommunens vejledning til borgerne om tilslutning til digital post. På kommunens hjemmeside fremgik det, at man skulle oprette en digital postkasse, fordi man fra november 2014 bliver forpligtet til at modtage post fra det offentlige i digital form. Informationen havde været på hjemmesiden siden december 2011.\nInformationen var på dette tidspunkt ukorrekt, fordi kravet om tilslutning til digital post først blev vedtaget i Folketinget den 6. juni 2012, og den var heller ikke fyldestgørende, fordi de foreslåede regler om obligatorisk tilslutning indeholdt en række undtagelser, som ikke var nævnt på hjemmesiden. Efter undtagelserne kan borgere, som ikke kan modtage post fra det offentlige digitalt, fritages fra tilslutning til digital post.\nInformationen var derfor ikke i overensstemmelse med kravene til offentlige myndigheders vejledning eller med kommunens kommunikationspolitik.\nKorrekt og fyldestgørende information indebærer således efter Borgerrådgiverens opfattelse, at Københavns Borgerservice – når man valgte at informere om forventede kommende regler – burde have informeret om, at der var tale om lovforslag, reglernes indhold i dækkende udstrækning, samt mulighederne for undtagelse mv.\nBorgerrådgiveren konstaterer i undersøgelsen, at Københavns Borgerservices information på hjemmesiden hverken var korrekt eller fyldestgørende. Borgerrådgiveren henviser også til, at forkert og/eller ikke fyldestgørende information på kommunens hjemmeside kan være erstatningspådragende.\nEfter lovens vedtagelse finder Borgerrådgiveren det korrekt at oplyse om kravet om obligatorisk tilslutning til digital post, selv om kravet ikke gælder endnu, men det er Borgerrådgiverens opfattelse, at der samtidig skal oplyses om undtagelsesmulighederne, så borgerne kan indrette sig i forhold til de rammer, som Folketinget har fastlagt.\nPå den baggrund har Borgerrådgiveren henstillet til Københavns Borgerservice at opdatere den information om de fremtidige regler, der gives via kommunens hjemmeside, så undtagelsesmulighederne også fremgår.