STUDERENDE, LÆRING OG WEBTUTORIALS - PDF\nDownload "STUDERENDE, LÆRING OG WEBTUTORIALS"\n1 STUDERENDE, LÆRING OG WEBTUTORIALS Jette Hyldegård, Haakon Lund, Camilla Moring, Niels Ole Pors og Trine Schreiber\n2 STUDERENDE, LÆRING OG WEBTUTORIALS SALLY-PROJEKTET Jette Hyldegård, Haakon Lund, Camilla Moring, Niels Ole Pors og Trine Schreiber Det Informationsvidenskabelige Akademi August 2011\n3 Indhold Kapitel 1: Indsatsområder og anbefalinger... 4 Kapitel 2: Indledning... 7 Projektets nøglepersoner... 7 De enkelte kapitler... 8 Læsevejledning Kapitel 3: Problemstillingerne, forskningsdesign og metoder Studiets emner Metoder og teoretiske rammer Kapitel 4: Informationssøgeadfærd Informationsadfærd Grundelementer i informationsadfærd Kapitel 5: Studerendes informationssøgning og de norske webtutorials Nyeste forskning Norske studerende Genren tutorial Kvalifikationsrammen Opsummering Kapitel 6: Webtutorials i en kommunikationsmæssig sammenhæng Søk & Skriv En kommunikativ analyse af Søk & Skriv Råd & Vink En kommunikativ analyse af Råd & Vink VIKO En kommunikativ analyse af VIKO Opsummering Kapitel 7: Webtutorials i en brugssammenhæng Indledning Usabilitytest af de tre webtutorials\n4 Søk & Skriv Råd & Vink VIKO Fokusgruppeinterviews Søk & Skriv Råd & Vink VIKO Spørgeskemaundersøgelse Opsummering Kapitel 8: Studerende, webtutorials og læringssituationer Søk & Skriv Råd & Vink VIKO Kapitel 9: Lærernes fortolkninger af webtutorials og læringssituationer Søk & Skriv Råd & Vink VIKO Kapitel 10: Bibliotekarers opfattelse af læring, samarbejde og webtutorials Søk & Skriv Råd & Vink VIKO Opsummering Kapitel 11: De tre webtutorials opgaveforløb og de studerendes opgaveskrivning Søk & Skriv Råd & Vink VIKO Fortolkninger på tværs af fag og uddannelsesinstitutioner Opsummering Afslutning Bilag Bilag 1: Det originale forskningsdesign Bilag 2: Oversigt over interviews og test i SALLY-projektet\n5 Bilag 3: Deltagererklæring, usability-test Bilag 4: Deltagererklæring, fokusgruppeinterview Bilag 5: System Usability Scale (SUS) og spørgeskema Bilag 6: Testrapport Råd & Vink Bilag 7: Testrapport Søk & Skriv Bilag 8: Testrapport VIKO Bilag 9: Spørgeguide til fokusgruppeinterviews Bilag 10: Guide for interview med studerende Bilag 11: Guide for interview med undervisere Bilag 12: Interviewguide til interviews med biblioteksansatte\n6 Kapitel 1: Indsatsområder og anbefalinger Dette kapitel er ikke et summary af rapporten. Det er derimod et en påpegning af mulige indsatsområder og et udvalg af anbefalinger, der kan trækkes ud af undersøgelserne i denne fremstilling. Forfatterne vil gerne understrege, at de 3 tutorials er gode og at de i store træk fungerer godt og at de ligeledes i store træk vurderes meget positivt af studerende og undervisere på samme måde som usabilitytestene også viste, at der i store træk er tale om velfungerende platforme. Det forhindrer ikke, at der kan foretages ændringer. Det følgende peger på nogle brede indsatsområder. Der bliver ikke gået i dybden med dem. De væsentligste indsatsområder synes at være nedenstående. På det institutionelle og organisatoriske niveau er hovedproblemet for alle biblioteksinstitutionerne, at den institutionaliserede kontakt med undervisermiljøet foregår på en meget uensartet måde og især finder sted i de tilfælde, hvor bibliotekarer og undervisere har fælles interessepunkter eller i de tilfælde, hvor undervisningen qua det faglige område stiller større krav til anvendelsen af bibliotekernes informationsressourcer. Det er et vanskeligt indsatsområde, men det er formentlig nødvendigt i stigende grad, hvorfor anbefalingen må være, at der satses målrettet på dette område. Det er også tydeligt, at bibliotekernes ressourcer ikke i alle tilfælde står tydeligt i bevidstheden hos alle lærere og studerende, hvorfor en øget intern markedsføring af muligheder og ressourcer også kan forekomme at være en god ide. Det vil ligeledes være en god ide at få systemerne tydeligere frem på websiderne. Det er vigtigt, at der på enkelte af bibliotekerne arbejdes mere systematisk med videndeling vedrørende webtutorials, idet der i det mindste på et enkelt bibliotek synes at være en situation, hvor systemet stort set ikke anvendes af biblioteket og dets personale i kontakten med de studerende. Forholdet skyldes formentlig en art organisatorisk aflæring som en følge af, at tidligere nøglepersoner ikke er der længere. Der bør tages et valg i forhold til systemet. Det kan også generelt anbefales, at bibliotekerne drøfter om de oprindelige intentioner med systemerne skal revideres med designmæssige konsekvenser set i lyset af, at studerende primært er orienteret mod værktøjsdelene. I modsat fald skal der formentlig ske en udvidelse af informationen til de studerende vedrørende de oversete muligheder. Undersøgelserne i denne fremstilling tyder på, at studerende faktisk kan få øje på nyttige muligheder, de tidligere har overset, ved en mere intensiv gennemgang af tutorialen. I forlængelse af dette kan det også anbefales, at bibliotekerne i samarbejde med fagområder får etableret et overblik over de digitale løsninger, som anvendes i fagene og som erstatter dele af webtutorialens indhold. Det drejer sig for eksempel om at få etableret viden om i hvilken udstrækning det bør få betydning for designet, hvis en uddannelsesinstitution vælger en bestemt referencestil eller citeringspraksis som obligatorisk for de studerende. Et andet eksempel er, hvorledes samspillet med generelle værktøjer som Its learning kan udformes, herunder om der skal kommunikeres til de studerende gennem dette. Et tredje eksempel er de opgaveskrivningsværktøjer af digital art som anvendes i nogle fag. Disse erstatter også dele af webtutorials. Det bør i det mindste overvejes, hvorledes det bedste samspil etableres. 4\n7 Det anbefales endvidere, at systemerne evalueres løbende. I denne fremstilling er der fundet en del uhensigtsmæssigheder og en del indhold, der ikke umiddelbart vinder genklang hos brugerne. Det er vigtigt løbende at få afdækket denne type problemer, da de kan medføre irritation hos brugerne. En løbende evaluering behøver ikke at være voldsom i omfang. Det kan nævnes at heuristiske evalueringer kan foretages ved hjælp af studerende og måske indgå som dele af afgangsprojekter ved de norske biblioteksskoler. Man kan også selv foretage nogle af disse ved at lade lokale studerende gennemgå systemerne på baggrund af en valgt heuristik. Den heuristiske undersøgelse, der omtales senere i fremstillingen, af Søk & Skriv viser, at man også kan få megen nyttig information ud af en begrænset spørgeskemaundersøgelse, som i tillæg til heuristiske evaluering og brugervenlighedstests kan give et virkelig godt redskab til pleje af tutorialen. Der kan også gives nogle konkrete anbefalinger i forhold til de enkelte systemer. De følger nedenfor og listen skal ikke betragtes som udtømmende, men det er nogle af de punkter, der er trukket frem i undersøgelsen: Når det gælder VIKO: 1. De studerende såvel som underviserne (i dette tilfælde fra faget film- og medievidenskab) er meget motiverede for at brug FagVikoen. Når man gennemgår den med dem ved interviewene møder den dog en del kritik i form af, at den kunne have et større omfang af henvisning til e-ressourcer samt at de ressourcer, der henvises til i dag, kan udvælges bedre med hensyn til deres videnskabelige niveau. Der ønskes altså flere links til andre digitale ressourcer og det kan videre anbefales, at lister over ressourcer løbende justeres og revideres, gerne i kontakt med undervisningsmiljøet. 2. Relationen mellem VIKO og FagViko kunne eventuelt tydeliggøres. De studerende og underviserne havde ved gennemgangen svært ved at bedømme, hvornår de var i den generelle VIKO og hvornår de var i FagVikoen. 3. Rækkefølgen på menuen i VIKO (opgaveforløbet) kunne med fordel ændres. Opgaveforløbet blev ikke brugt af de interviewede og de synes ikke at have behov for dette. Derimod søgte de til de sidste kategorier, især den nederste Skrive oppgave, hvor tekster om referencestile findes. Flere ville meget gerne have den kategori længere op i menuen. Derudover tog man til tider fejl og troede at referencestile-teksterne fandtes under den næstsidste rubrik Kildekritikk. Der var med andre ord usikkerhed om opdelingen i de to kategorier. Man kunne eventuelt foretage navneændring på den sidste kategori skrive oppgave. Generelt kan design ændres i forholdtil den måde brugerne anvender systemerne på. 4. Menuen i VIKO kunne også på anden måde med fordel ændres. Der var blandt såvel undervisere som studerende større interesse for kategorien Finne nettsider end de to øvrige Finne Bøker og Finne artikler. Den førstnævnte skulle således eventuelt længere op i menuen end de to øvrige samt udbygges mere end den er i dag. Når det gælder Råd & Vink: 1. Af de to spor i denne webtutorial, synes Værktøjskassen at være noget mere brugt end Projekthjælpen. Indholdet og sproget i Værktøjskassen synes at passe mere til de studerende på respektive uddannelser end Projekthjælpen. Den sidste synes at demotivere studerende fra f.eks. sygeplejeuddannelserne. Et forslag kunne være at man nøje overvejer, hvorledes projekthjælp skal præsenteres for studerende, herunder også ser på, hvorledes projekthjælpsindholdet er dækket i undervisning og gennem fagenes digitale ressourcer.. 5\n8 2. Man kunne derudover overveje at inddrage undervisere fra de respektive uddannelser i arbejdet med at udvide indholdet i værktøjskassens respektive emnekategorier, så indholdet svarede til behovet. Når det gælder Søk & Skriv: 1. Først og fremmest kunne man forenkle Søk & Skriv ved at fjerne film- og lydmaterialet samt de 3 fiktive studerende og deres blogs og dagbøger. Det synes ikke at være elementer, der virker interessant på de studerende. Tiden har nok overhalet disse elementers gangbarhed. I den version, der i dag ligger på nettet, er filmmaterialet trukket ud, hvilket vi kun kan se som det rigtige at gøre. 2. Det ser ud til at man allerede har opgivet opdelingen i de to spor, basis og avanceret, i den version af Søk og Skriv der ligger på nettet i dag. Denne ændring kan varmt anbefales. Der synes kun at være behov for et spor. Dette er nogle af de anbefalinger vedrørende de 3 systemer, der kan uddrages af fremstillingen. Der er flere anbefalinger i fremstillingen, men ovenstående er nogle af de elementer, der kom tydeligst frem gennem de forskellige undersøgelser. Ovenstående generelle og mere specifikke anbefalinger skal ikke skjule, at de 3 systemer på hver deres måde er ganske velfungerende og heller ikke, at de værdsættes af de studerende, der anvender dem. 6\n9 Kapitel 2: Indledning Aftalen om denne undersøgelse blev forberedt i foråret 2010 og faldt endelig på plads i sommeren 2010, hvorefter arbejdet blev påbegyndt. Selve forskningsarbejdet har løbet over et år, hvor efteråret 2010 især blev anvendt til orientering, litteraturstudier og tilsvarende, mens foråret 2011 især har været anvendt til de empiriske studier i Norge. Dette forholdsvis lange forløb er en følge af flere forhold. Først og fremmest har projektet skulle indpasses i allerede lagte planer og aftaler. Endvidere indgår der 6 uddannelsesinstitutioner i Norge i projektet. De to forhold tilsammen betyder, at man må sande, at ting tager tid. Det betyder naturligvis også, at undersøgelsesobjekterne ændrer sig eller rettere bliver ændret i løbet af perioden. Kort efter projektets formelle start blev en ny udgave af læringssystemet VIKO lanceret. Kort før afslutningen af projektet blev en revideret udgave af Søk & Skriv introduceret. Der har i løbet af perioden været holdt et fælles møde i København mellem partnerne, hvor de mange aftaler, rejser, fokusområder og tilsvarende blev afstemt. Samarbejdet er forløbet gnidningsfrit og forskningsgruppen har haft stor glæde af det engagement de norske biblioteker har udvist og som blandt andet har betydet, at en lang række praktiske forhold er blevet klaret af bibliotekerne. Det drejer sig om oversendelse af relevant dokumentationsmateriale, arrangementer og udvælgelse af respondenter til interviews, tests og brugbarhedsstudier. Alle der har været involveret i forskningsarbejder ved, at dette er meget krævene og vigtige arbejdsopgaver, der må foretages lokalt, fordi det kræver en dybtgående indsigt i de forhold, der præger den enkelte institution. Det fremgår af den senere fremstilling, at det har været mange arrangementer og aftaler der skulle falde på plads. Projektet har fra starten været benævnt som SALLY-projektet. Det er jo normalt at forskningsprojekter får et navn, der er til at huske og hvor bogstaverne kan oversættes til projektets titel og ind. Fra starten var ideen, at SALLY stod for noget i retning af Students Academic Learning and E-learningssystems eller på dansk Studerendes akademiske læring og e- læringssystemer. Som det fremgår af forsiden og titelbladet er dette ændret, idet begrebet webtutorials nok bedre beskriver de undersøgelsesobjekter, der er centrale for projektet. Projektets forfattere er på forside og titelblad nævnt i alfabetisk rækkefølge. Projektets nøglepersoner Det Informationsvidenskabelige Akademi blev reorganiseret i og forskningen blev forankret i 6 fokusområder, hvori forskerne blev organiseret. Et af disse områder var informationskompetence. Der blev i forbindelse med fokusområderne etableret forskningsgrupper indenfor de forskellige fokusområder med den hensigt, at der burde etableres fælles forskningsprojekter. Aftalen med konsortiet af norske højskolebiblioteker og universitetsbiblioteker, som står bag de 3 læringssystemer, kom derfor på et for IVA meget gunstigt tidspunkt, hvorfor det var forholdsvis let at sammensætte en gruppe forskere, der havde interesse i projektet, der i øvrigt ligger i en tydelig forlængelse af pågående mere individuelt orienteret forskningsarbejde. Kort sagt har projektet betydet, at hovedparten af de forskere, der er organiseret i forsknings- 7\n10 gruppen Informationskompetence har haft mulighed for at bidrage til det foreliggende projekt. Projektet er kommet meget belejligt og det har internt betydet, at forskningsgruppen har haft et fælles projekt som har medført en ganske stor grad af indbyrdes samarbejde. Resultatet er formentlig også at gruppen i god overensstemmelse med de norske samarbejdspartnere og opdragsgivere har haft mulighed for at foretage en analyse der både på det teoretiske og metodiske område er en anelse mere ambitiøs end tilfældet er med mange af de evalueringer, der foretages indenfor biblioteksverdenen. For de involverede forskere har dette projekt således været en god anledning til fokusering også af fremtidig forskning og det forhold, at samarbejdet med de norske kolleger har været rigtig godt har ikke gjort fornøjelsen mindre. Følgende personer har været involveret i styrelsen og udførelsen af projektet og har været koordinerende i projektets forskellige faser. Kontaktperson Institution System Grethe Høyvik Hansen Højskolen i Stord/Haugesund Råd & Vink Patricia Flor Højskolen i Telemarken Råd & Vink Solveig Kavli Universitetet i Bergen Søg & Skriv Tove Pemmer Setre Højskolen i Bergen Søg & Skriv Sissel Hafstad Handelshøjskolen i Bergen Søg & Skriv Sigvor Kvale Norges naturvidenskabelige og tekniske universitet VIKO Lisbeth Tangen Norges naturvidenskabelige og tekniske universitet Projektleder Fra det informationsvidenskabelige Akademi har følgende indgået i forskningsgruppen: Lektor Haakon Lund Uddannelseschef, lektor Jette Hyldegård, PhD Lektor Camilla Moring, PhD Professor Niels Ole Pors Lektor Trine Schreiber, PhD Selvom gruppens medlemmer har haft hovedansvar for forskellige dele af undersøgelserne og den deraf følgende fremstilling, har vi valgt at lade denne fremstå som et kollektivt projekt, fordi samarbejdet har været ret tæt og fordi de enkelte kapitler har været diskuteret og tilrettet i gruppen. De enkelte kapitler Det første kapitel har form af anbefalinger. Fremstillingen afsluttes med hovedresultaterne og det er disse, der sammen med analyserne danner baggrund for mere konkrete anbefalinger og forslag til indsatsområder. Det er ikke et executive summary i traditionel forstand. Kapitel 3 indeholder en gennemgang af problemstillingerne og forskningsdesign. Forskningsdesignet er beskrevet forholdsvis overordnet, fordi den mere specifikke udformning af spørgerammer, tilrettelæggelse og dertil knyttede metodiske problemer behandles grundigere i de enkelte kapitler. Kapitel 3 giver således blot en oversigt. I denne forbindelse skal det understreges, at det forholdsvis omfattende bilagsmateriale indeholder alle de spørgsmål, der er stillet under interviewene og der indgår ligeledes forholdsvis detaljerede restrapporter fra usabilitystudierne. 8\n11 I kapitel 4 gennemgås dele af forskningslitteraturen vedrørende informationsadfærd. Der er tale om en meget omfattende litteratur og hovedresultaterne af den eksisterende forskning fremstilles. Litteraturen er generelt kendetegnet ved, at der anvendes en mangfoldighed af teoretiske og metodiske tilgange. Omdrejningspunktet for megen af forskningen er, at man beskæftiger sig med informationsbehov, informationssøgeprocessen og anvendelsen af information. Forskningen er ofte delt op i en, der beskæftiger sig med informationsadfærd i forhold til arbejdsopgaver og i en, der beskæftiger sig med informationsadfærd i forhold til hverdagslivets behov. I stigende grad er forskningen og de deraf følgende resultater blevet nuanceret gennem inddragelsen af nye emneområder. Et af de nye emneområder som formentlig kommer til at spille en rolle i den fremtidige forskning er som eksempel, at personlighed i stigen grad sammen med øvrige affektive faktorer får en større betydning. På samme måde vil også informationsadfærd i kollektive og kollaborative sammenhænge komme til at få mere betydning. Generelt er der tale om, at informationsadfærd i stigende grad ses og analyseres i forhold til konteksten og hvordan denne fortolkes i den givne situation. Megen af forskningen peger på, at aktiviteten i vid udstrækning er domineret af generelle principper, hvor af et af dem kan kaldes mindste anstrengelsers princip, det vil sige at man bevidst eller ubevidst foretager en art cost-benefitanalyse. Denne går ud på at man søger information, der kan opfylde behovet, men at man ikke anvender alt for mange ressourcer på selve søgningen og vurderingen. Det munder ofte ud i en art satisfiering, hvilket betyder, at man ofte stiller sig tilfreds med information, der er god nok, men ikke nødvendigvis en bedste, mest relevante eller mest dækkende. Den generelle forskning vedrørende informationsadfærd diskuteres videre i kapitel 5, hvor der er vægt på den omfattende litteratur, der vedrører primært studerendes informationsadfærd. Også her er der tale om, at der foreligger en i omfang næsten uoverskuelig litteratur, men hovedtrækkene og resultaterne er summeret op i punktform. Forskningen peger entydigt på, at studerende ikke kan betragtes som en samlet gruppe. Informationsadfærden afhænger af studietrin, faget der studeres, bibliotekernes formidling, fortolkninger af, hvad der er nødvendigt i forhold til den givne situation, præferencer og forskellige typer af læringsstile og personlighedstræk for blot at nævne nogle af de faktorer, der betyder noget for den kontekst, som bibliotekerne med deres hjælpemidler og værktøjer indgår i. Forskningen peger også ret entydigt på, at informationssøgningen ikke spiller en stor rolle rent bevidsthedsmæssigt bland studerende, men at den naturligvis får større betydning jo længer man kommer frem i studiet. Generelt er studerende glade for værktøjer og hjælpemidler som bibliotekerne stiller til rådighed, men forskningen peger også på, at kendskabet til dem generelt er til at overse og at en omfattende brug af dem ikke skal være for besværlig, det vil sige at udformningen af informationssystemer skal være hensigtsmæssig. De studerendes brug afhænger primært af de krav, der stilles af underviserne på deres uddannelsesinstitution. Det er formentlig begrænset hvor langt biblioteker kan komme med udviklingen af informationskompetence uden et endog meget tæt samarbejde med fagene og underviserne. Både undervisere og studerende har generelt meget positive billeder af bibliotekerne og bibliotekarerne, men det er ikke noget der fylder meget i bevidstheden. Dette forhold betyder også, at det endnu ikke kan siges med sikkerhed om kommunikation med studerende ved hjælp af sociale medier er noget, studerende vil tage til sig. I kapitlet kan man også se, at de studerende helt afhængigt af den situation, de står i, faktisk finder webtutorials meget hensigtsmæssige, men man ser også, at fortolkningen af dem er meget bundet til konkrete opgaver. 9\n12 Endelig indeholder kapitlet en lille analyse af, hvilke områder i den norske kvalifikationsramme, der er mest relevant i forhold til bibliotekernes spidskompetencer og hovedopgaver. Der gives ligeledes en foreløbig introduktion eller lille signalement af de 3 webtutorials. I kapitel 6 foretages der en kommunikationsanalyse af de 3 webtutorials. Foruden kommunikationsanalysen indeholder kapitlet også en kortfattet gennemgang af de 3 webtutorials og deres formål. Kommunikationsanalysen i kapitlet er af betydning for en række af de senere analyser. Det er vigtigt at se på, hvorledes et system gennem sin opbygning og præsentation kommunikerer budskaber direkte eller indirekte til modtagerne eller de grupper, som systemerne er designet for. Analysen koncentrerer sig om spørgsmål vedrørende begrundelser for, at det er vigtigt at især studerende anvender det pågældende værktøj. Begrundelser skal gerne ramme plet og opleves som relevante af dem, de retter sig imod. Analysen ser endvidere på hele den såkaldte retoriske organisering af webstedet. Den retoriske organisering af websider er dele af en motiverende tilgang, der har til formål at gøre det attraktivt at besøge websiden eller webtutorialen. Der er i virkelighed tale om, at man gennem webtutorialens organisering af informationer og begrundelser søger at etablere en situation, der kan opleves som relevant og vedkommende af de studerende. Der foretages ligeledes en analyse af det, der i kapitlet benævnes som det emnemæssige fokus. Det emnemæssige fokus er de valg, der er truffet med hensyn til vægtning og præsentation af indhold, der vurderes relevant i de studerendes situation. Det handler for eksempel om i hvilken udstrækning informationssøgning er vægtet i forhold til citeringspraksis eller hvorledes generelle informationer præsenteres i forhold til mere fagspecifikke informationer. Der opstilles og analyseres forskellige repertoires, der styrer analysen. Det sidste område, der indgår i den kommunikationsmæssige analyse, er en analyse af, hvor på hjemmesiden, man finder frem til den pågældende tutorial og hvorledes der henvises og linkes til den. Dette er meget vigtigt, idet tilgængelighed af informationsressourcer er afgørende for, hvilken brug der er af dem. Websider er en art hierarkier, der kommunikerer vigtigheden af betydningen af forskellige kilder og det analyseres, hvor i hierarkierne de enkelte webtutorials er placeret. Lidt banalt sagt kan man hævde, at kommunikationsanalysen søger at analysere de 3 webtutorials i forhold til deres implicitte eller eksplicitte udsagn om, hvem de er og hvorfor du skal bruge dem. På samme måde vil placeringen i et hierarki og linkmetoderne i virkeligheden indeholde udsagn om den betydning institutionen tillægger tutorialen i forhold til mange andre informationer og værktøjer. Den kommunikationsmæssige analyse giver en god ramme for mange af de senere fortolkninger Kapitel 7 indeholder en præsentationen af en omfattende empirisk analyse. Resultaterne fra en usabilitytest med 16 studerende behandles. Usabilitytesten er fulgt op af fokusgruppeinterviews. Her har der deltaget 15 studerende. Der er et delvist sammenfald mellem deltagerne i de 2 delundersøgelser, der begge havde som et overordnet formål at få indblik i interaktionen mellem studerende og læringssystem samt de studerendes opfattelse af systemerne og i øvrigt de studerendes opfattelse af læringssystemerne i forhold til studiesituationen og de krav, denne stiller. Kapitlet indeholder også en analyse af systemernes brugervenlighed og brugbarhed med udgangspunkt i et standardiseret instrument. Der er i tillæg til interviewene indsamlet spørgeskemadata fra de deltagende studerende. Der er således tale om, at der i kapitlet anvendes en 10\n13 flerhed af dataindsamlingsmetoder, hvor formålet er at give et ganske nuanceret billede af interaktionen. Til kapitlet er der knyttet et omfattende bilagsmateriale. Usabilitytesten præsenterer også i tabelform en række interessante forhold ved systemerne. Fokusgruppeinterviewene udvider perspektivet, idet også de studerendes generelle forholden sig til informationssøgeprocesser i studiemæssig sammenhæng diskuteres på samme måde som webtutorials som hjælp til informationssøgning behandles. Disse forhold indgår også som en del af de data, deltagerne i usabilitytesten har givet. Her præsenteres de studerendes anvendelse af forskellige informationskilder i forhold til hinanden og det analyseres ligeledes, hvad de forskellige kilder primært anvendes til. Kapitel 8 og 9 er meget parallelle i deres opbygning. Kapitlerne er baseret på en kombination af interviews og interaktion med systemerne, hvor interaktionen med systemerne anvendes som en del af fortolkningen, hvor der også fremstilles, hvorledes vurderinger af systemerne ændrer sig i forbindelse med at man ser på dem og afprøver forskellige elementer i dem. Interaktionen med systemerne havde karakter af en test. Kapitel 8 er orienteret mod studerende, mens kapitel 9 er orienteret mod underviserne. Respondenterne vurderer således systemerne brugbarhed og relevans i før og efter situationer. Undersøgelserne i de to kapitler har til formål at vise, hvorledes fortolkninger af brugbarhed og relevans opleves, men også hvorledes disse fortolkninger kan ændre sig i forhold til konkrete interaktioner med systemerne. Især kapitel 8 indeholder ret detaljerede oplysninger om enkelte studerende på forskellige studietrin og fra forskellige fag og det vises dermed, hvilken variation, der faktisk er i informationsadfærd afhængig af nogle af de faktorer, der er behandlet tidligere i undersøgelsen. Et fokusområde i forhold til undersøgelsen af underviserne har også været at foretage en foreløbig afdækning af, hvorledes underviserne vurderer systemerne, herunder deres relevans i forhold til den akademiske læring og deres bud på, i hvilken udstrækning en højere grad af integration af webtutorials i undervisningen eventuelt kan være fremmende for de studerendes læreproces. I kapitel 10 behandles nogle af resultaterne fra interviews med bibliotekarer. Analysen af interviewene centrerer sig om bibliotekarernes fortolkninger af de studerende og deres anvendelse af informationsressourcer, herunder webtutorials. Analysen søger at afdække forskelle i tolkninger afhængig af kontekstuelle faktorer og bibliotekarers fortolkninger af det institutionelle set up vedrørende samarbejdet med fagene står ligeledes i centrum for analysen Kapitel 11 er et tværgående kapitel, der i en mere principiel form samler nogle af hovedresultaterne fra interviewene og nogle af de gennemførte tests. Fokus ligger på opgaveforløb og opgaveskrivning. Det er kapitlerne 6 til og med 10, der udgør grundmaterialet for kapitlet. Endelig indeholder det sidste kapitel en konklusion, der gennemgår hovedresultaterne og sammenhængen mellem disse. Læsevejledning Det er en forholdsvis omfattende fremstilling. Fremstillingen indeholder resultaterne af flere empiriske undersøgelser og den indeholder endvidere nogle oversigtskapitler. Teksten er således lang, men de følgende linjer kan give nogle råd til læsningen, hvis man blot ønsker at orientere sig i udvalgte dele eller har særlige interesser. Fremstillingen kan læses selektivt, hvis man ønsker det. Hvis man ønsker et overblik over rapporten kan man læse det første kapitel, indledningen, som er kapitel 2 samt afslutningen, hvor de overordnede resultater og sammenhænge er fremstillet. Kapitel 3 kan også læses i 11\n14 denne sammenhæng, idet de overordnede problemstillinger og undersøgelsesdesign er gennemgået her. Kapitel 3 indeholder endvidere nogle metodiske betragtninger vedrørende holdbarheden af analyserne. Kapitlerne 4 og 5 kan springes over, hvis man ikke er interesseret i den internationale litteratur om informationsadfærd som fremstilles i kapitel 4. Kapitel 5 ligger emnemæssigt tættere på de efterfølgende empiriske analyser, men disse kan også læses uden at man først læser kapitel 5. Kapitel 5 vil formentlig være af interesse for de læsere, der er mere bredt interesserede i studerendes benyttelse af biblioteker og biblioteksressourcer samt nye tendenser i studerendes informationssøgeadfærd. Hvis man er interesseret primært i de 3 webtutorials er det kapitlerne 6 til 9 samt kapitel 11, der bør læses. Kapitel 11 opsummerer hovedtræk fra kapitel 6 til 10. Disse kapitler kan også læses hver for sig, men der er dog en stærk indbyrdes sammenhæng. Kapitel 6 giver signalementer af de 3 webtutorials og indeholder en kommunikationsanalyse af systemerne. Kapitel 7 indeholder resultaterne fra usabilitystudierne og ser altså på interaktionen mellem system og studerende. Kapitlet indeholder endvidere fokusgruppeinterviews med studerende, hvor studerende taler om deres studiesituation. Kapitlerne 8 til 10 indeholder resultaterne af interviews med studerende, undervisere og biblioteksansatte. Vi håber blot, at læserne finder samme fornøjelse ved læsningen, som vi har haft med udarbejdelsen af teksten. 12\n15 Kapitel 3: Problemstillingerne, forskningsdesign og metoder Dette kapitel indeholder de væsentligste elementer i det forskningsdesign, der anvendes i forbindelse med projektet om studerendes læring og e-læringssystemer ved universitetsbibliotekerne i Trondheim (NTNU) og Bergen, Norges Handelshøjskole i Bergen, højskolebibliotekerne i Telemark, Bergen og Stord/Haugesund. Hovedformålet med projektet er formuleret således: Hovedformålet med det faglige samarbejde er at undersøge i hvilken udstrækning de tre læringssystemer vil kunne understøtte den nationale kvalifikationsramme for højere uddannelse i Norge, der er under implementering. Dette hovedformål belyses gennem en flerhed af undersøgelser, der hver især belyser forskellige aspekter af læringssystemerne, deres baggrund og udvikling, brugen af dem og tilfredsheden med dem, deres nuværende anvendelse i universiteternes og højskolernes faglige miljøer, deres samspil med mere traditionelle opgaver vedrørende især informationskompetence i bibliotekerne samt deres indhold, design, brugervenlighed og forhold til øvrige elektroniske ressourcer for forskning og læring. Det bliver ligeledes nødvendigt at analysere indenfor udvalgte områder, hvorledes den nationale kvalifikationsramme implementeres i forskellige faglige miljøer og analysere konsekvenserne af dette for læringssystemerne. Systemerne analyseres i forhold til ovenstående hver for sig, men der foretages ligeledes komparative analyser. Denne brede og overordnede formulering forudsatte, at den nationale kvalifikationsramme havde nået et vist niveau og at den ville være implementeret mere eller mindre fuldt ud på de enkelte institutioner. Dette viste sig ikke at være tilfældet. Det overordnede forskningsspørgsmål vedrørende understøttelse af kvalifikationsrammen kan derfor ikke besvares i det omfang, der implicit ligger i ovenstående formulering. Dette forhold blev præciseret på det fælles møde mellem forskerne og de ansvarlige fra de norske biblioteker i januar Dette har altså medført et lidt ændret fokus vedrørende det helt overordnede sigte. Til gengæld har det kun haft meget begrænset betydning for de faktiske undersøgelser og konklusioner. Studiets emner Det vurderes dog ikke, at undersøgelserne er mindre værdifulde. Der kan argumenteres for, at studiemæssige værktøjer, der mere eller mindre hviler på samme type pædagogiske tænkning som den, kvalifikationsrammen indeholder, næsten ikke kan undgå at støtte kvalifikationsrammen. Dette betyder også, at der er sket nogle ændringer i de emneområder, der blev aftalt samarbejdspartnerne imellem. Hovedvægten i denne undersøgelse ligger på brugerne af webtutorials. Med brugerne tænkes der især på de studerende, men også undervisere og biblioteksansatte indgår i analyserne. De behandlede webtutorials behandles på forskellige måder. Der gives signalementer af dem. De behandles i forhold til den pædagogiske tænkning, der ligger bag og læringssystemerne analyseres ligeledes som kommunikationssystemer. 13\n16 Således som hovedproblemet er formuleret, er det de studerende i samspil med e-læringssystemerne, der står i centrum for undersøgelserne. E læringssystemerne eller webtutorials, som er det begreb, der primært anvendes i denne tekst, analyseres hver for sig blandt andet med udgangspunkt i en kommunikationsanalyse og et signalement af hvert af systemerne. Der inddrages endvidere flere af de evalueringer, der er foretaget af de pågældende webtutorials. Endvidere er der foretaget flere brugbarhedsstudier af de studerende og de pågældende webtutorials. De studerende står sammen med webtutorials i centrum for studiet og der er lagt vægt på at fremstille de studerende nuanceret, idet deres fortolkninger og anvendelse af systemerne undersøges i en kontekst, der udgøres af deres studiesituation. Der indgår også oplysninger om deres anvendelse af andre typer af informationsressourcer og den måde, hvorpå de opfatter deres informationsbehov blandt andet i forbindelse med opgaveskrivning. Det er anset for meget vigtigt, at analyserne af de studerende foregår kontekstuelt. Det betyder, at studerendes situation, herunder især studiesituationen, tages alvor i analyserne og det betyder også, at der ikke bag analyserne ligger et normativt synspunkt eller perspektiv på, at der findes rigtige eller forkerte måder at gribe sin studiesituation an på. Bibliotekerne er indirekte belyst gennem interviews med både lærere, bibliotekarer og naturligvis de studerende. Især samarbejdet med de faglige miljøer betragtes som væsentligt, men også emner som videndeling internt i biblioteket og opfattelserne af de pågældende webtutorials er centrale omdrejningspunkter. Undersøgelsen indeholder også oplysninger om den generelle undervisning i informationskompetence. En oprindelige ide med at undersøge lærernes opfattelse af kvalifikationsrammen og den måde den er implementeret i de faglige miljøer måtte nedjusteres, jævnfør ovenfor og interviewene med lærerne har derfor i større udstrækning fokuseret på lærernes opfattelse af og krav til de studerendes anvendelse af formaliserede informationskilder i forbindelse med deres studier. Undersøgelserne af systemerne er foregået efter følgende plan: Søk & Skriv Råd & Vink VIKO Universitet Bergen 1 5 Handelshøjskole Bergen 2 Højskole Bergen 3 4 Universitet Trondhjem Højskole Haugesund Højskole Telemark 4 5 Tallene i tabellen henviser til nedenstående emneområder: 1. Brugertest (Usability) og fokusgruppeinterviews 2. Gruppeinterviews med studerende 3. Interviews med biblioteksansatte 4. Interviews studerende om studiepraksis 5. Interviewsmed lærere Emnerne er yderligere specificeret i bilag 1 og 2. Det fremgår tydeligt af oversigten, at der designmæssigt er sikret en god spredning vedrørende emner og institutioner. Endelig skal det tilføjes, at der er foretaget undersøgelser i de forskellige statistikker og tilsvarene vedrørende brug, men de er ikke medtaget i denne fremstilling af den simple grund at brugen af de enkelte systemer på grund af forskelle i værktøjer til måling ikke er sammenlignelige og det er derfor vurderet, at det ville være meget vanskeligt at foretaget valide konklu- 14\n17 sioner på denne baggrund. Målesystemerne synes også at være implementeret og anvendt lidt forskelligt fra institution til institution. Metoder og teoretiske rammer Der er generelt anvendt traditionelle metoder. Der er foretaget omfattende analyser af dokumentarisk materiale inklusive artikler om systemerne. Der er som forberedelse til analyserne i Norge foretaget foreløbige undersøgelser af systemerne i forbindelse med flere undervisningsforløb på Det Informationsvidenskabelige Akademi, hvor de pågældende webtutorials er indgået i flere undervisningsforløb som mindre casestudier. Hovedparten af det empiriske materiale er fremkommet gennem interviews og tests foretaget i Norge. Der er foretaget interviews med lærere, bibliotekarer og studerende. Tilsammen er der tale om et meget omfattende materiale, der giver mange analysemuligheder og indfaldsvinkler til materialet. I forbindelse med interviewene er der udarbejdet design, der sikrer, at alle 6 uddannelsesinstitutioner og de 3 webtutorials indgår i forskellige kombinationer. Der er ligeledes søgt en spredning af de studerende, der indgår i undersøgelserne. Der er således i designfasen etableret den nødvendige variation, men det skal dog understreges, at respondenterne og det gælder faktisk alle grupperne er udvalgt efter et bekvemmelighedsprincip kombineret med en vis form for selvselektion. Man kan derfor ikke hævde, at respondenterne er repræsentative for de grupper, de repræsenterer, men det kan antages, at alle respondenterne er typiske i forhold til store dele af de grupper, de repræsenterer. Det samlede antal respondenter og testpersoner er ganske stort undersøgelsens anlæg taget i betragtning. Forskningsgruppen er derfor overbevist om, at resultaterne i denne undersøgelse besidder en ganske høj grad af validitet, det vil sige, at der faktisk er givet svar på det, der er spurgt om. Respondenterne må således i store træk opfattes som typiske. Hovedresultaterne er under alle omstændigheder i overensstemmelse med den internationale forskning vedrørende de samme typer af emner. Spørgerammer, resultater af tests og øvrige undersøgelsesinstrumenter kan alle findes i bilagene. Der er ikke anvendt en enkeltstående videnskabelig teori som et gennemgående træk i fremstillingen, men de forskellige fortolkninger og analyser baserer sig på en flerhed af teorier fra forskellige områder. Der er naturligvis anvendt tilgange fra Human-Computer Interaktionsområdet, hvilket blandt andet kan ses i fremstillingen af de tests og opgaver, studerende har deltaget i. I denne sammenhæng er der ligeledes udformet forskellige varianter af brugbarhedsanalyser, kognitive gennemgange og tilsvarende af systemerne. Kapitlerne vedrørende studerendes og lærernes anvendelse og fortolkninger af de analyserede webtutorials trækker i vid udstrækning på teoridannelser fra det pædagogiske område, herunder især den hastigt voksende litteratur om læring. Der er anvendt teorier og metoder fra kommunikationsområdet blandt andet til analyser af læringssystemerne som kommunikative systemer. Det teoretisk meget brogede område vedrørende informationsadfærd indgår ligeledes som en særlig teoretisk ramme. Der indgår også arbejder vedrørende typologisering af webtutorials i forhold til den bagvedliggende pædagogiske tænkning og ide. Endelig er der anvendt elementer af affordanceteorier, der primært har som mål at analysere relationer mellem designerintentioner og brugernes opfattelse eller mangel på samme af disse intentioner. Det er generelt således, at de design, der er anvendt, er uddybet og præciseret i de enkelte kapitler. 15\n18 Det skal også understreges, at det indsamlede materiale er meget omfattende. Der vil således være mulighed for at denne fremstilling bliver fulgt op af mere specialiserede og afgrænsede artikler, konferencebidrag og tilsvarende. Der er allerede flere forslag undervejs og der arbejdes i øjeblikket på at strukturere bidrag til et par internationale konferencer. Selvom alt materialet ikke er anvendt kan det dog uden videre slås fast, at en yderligere anvendelse af det indsamlede materiale ikke rokker ved de konklusioner og analyser, der er fremstillet her, men der kan naturligvis sagtens lægges andre teoretiske og metodiske snit ned i materialet. 16\n19 Kapitel 4: Informationssøgeadfærd I dette kapitel gives en kort fremstilling af de væsentligste tilgange til studier af informationssøgeadfærd. Dette sker på baggrund af den generelle forskning indenfor informationssøgning. Formålet med kapitlet er at opstille en ramme for de senere analyser, men også at give en oversigt over dele af den viden, der eksisterer. Selve begrebet informationssøgeadfærd er ikke særlig mundret, men det er slags oversættelse af de engelske begreber information seeking og information behaviour. Det er naturligvis et område, der har været studeret overordentligt grundigt i mange år 1. Det er umuligt i et kort introducerende kapitel at fange hele bredden og dybden i den forskning, der er foregået i forhold til informationssøgning og den adfærd, der ligger bag. Emnerne spænder meget vidt og det gør de forskellige teoretiske tilgange også 2. Vakkari 3 har emnemæssigt søgt at klassificere forskningen indenfor området således: Eksempler på forskellige problemstillinger indenfor forskning vedrørende informationsadfærd Opgaveorienteret Ikkeopgaveorienteret Personorienteret Hvordan får biblioteksledere relevant information uden om de organisationsbetingende strukturer og kanaler? Hvad ligger bag græsningsfænomener i både biblioteker, boghandlere og internet? Systemorienteret Hvor tilfredse er studerende med onlinekataloger? Hvordan vurderes indholdet af en webtutorial af brugerne Hvordan bruges et folkebibliotek til fritidsformål? Forskellige undersøgelser har dokumenteret, at en meget stor del af brugerne under deres biblioteksbesøg kom til biblioteket med flere typer af informationsbehov samtidig. Man kom altså meget ofte efter en bestemt bog eller et bestemt tidsskrift samtidig med, at man ønskede litteratur om et givet emne eller litteratur af en bestemt slags. Mange kom måske også blot for at lade sig inspirere og på baggrund af dette låne noget. Søgninger i bibliotekernes elektroniske ressourcer rejser helt andre spørgsmål. Mange brugere - især på de videregående uddannelser har de senere år fået adgang til meget store artikelmængder gennem deres institutioners licenser. Der er tale om at biblioteker som for blot få år siden abonnerede på et begrænset antal tidsskrifter der blev betragtet som institutionens kernetidsskrifter nu har adgang til mange flere tidsskrifter. En meget stor del af disse tids- 1 Case, D.O. (2002) Looking for Information: a study of research on information seeking, needs and behaviour. San Diego. Academic Press 2 Sundin, O. (2003) Informationssökning i övergangen från udbildnings- til yrkespraktik. En kunskabsoversigt. Borås. Institutionen biblioteks- och Informationsvetenskap 3 Vakkari, P. (1999) Task complexity, problem structure and information actions. Integrating studies on information seeking and retrieval. Information Processing and Management, 35, Pors, N.O.(1986) Brugere og søgemodul Åbenrå: Åbenrå Prøvecenter for ny Informationsteknologi. INFAArapport 3. 5 Pors, N.O.(1992) Danmarks Tekniske Bibliotek og dest brugere. Lyngby. DTB publikation Pors, N.O. (1995) Studerende og biblioteker. Kbh. Skrifter fra Statens Bibliotekstjenestese 9. 17\n20 skrifter findes som fuldteksttidsskrifter med en ubegrænset adgang for institutionens ansatte og brugere. Informationsmængden er så at sige næsten uoverskuelig for den enkelte. Det er således et interessant spørgsmål også i forhold til webtutorials, hvad studerende faktisk gør for at få hold på den omfattende informationsmængde og dermed reducere kompleksiteten. Selve informationssøgningen udspringende af eller relateret til - informationsbehov er meget centralt i forskningen. Savolainen 7 foreslår, at en indgang til informationssøgning er selve søgningens formål. Der kan være tale om en problemorienteret informationssøgning. Her er der tale om, at der søges litteratur og information i forhold til et mere eller mindre velafgrænset problem. Der er for så vidt tale om en forholdsvis rationel model, der ligger bag megen forskning i informationssøgning. Informationssøgning kan også være vejledende. En vejledende informationssøgning indgår ofte som en del af en generel orientering eller vidensopbygning. Informationsbehov uanset hvorledes begrebet defineres udgør altså forudsætningen for analyser af informationssøgning. Litteraturen om informationssøgning er ganske omfattende 8. Som nævnt tidligere foregår der en del såkaldt modellering indenfor området. Der opstilles forskellige modeller over informationssøgning. Modeller kan i nogen udstrækning betragtes om en bro mellem empiriske studier og teoridannelser. Modeller indeholder de faktorer, som spiller sammen. Mange af modellerne forekommer i dag forholdsvis simple og indlysende, men det er vigtigt at huske på, at en model også fungerer som et markerings- og demarkeringsfænomen, der sætter grænserne for hvilke problemstillinger, der især betragtes om relevante at studere. Det er meget vanskeligt at komme uden om Tom Wilson 9, når talen falder på modeller vedrørende informationssøgning. Hans model synes at være udgangspunktet for mange senere modelleringer. Modellen har mange vigtige aspekter indbygget. Et af dem er for eksempel hvorfor nogle typer af informationsbehov i højere grad end andre kalder på informationssøgning og der er ligeledes vægt på spørgsmålet om, hvorfor nogle informationskilder anvendes mere end andre. Modellen er kun en blandt mange andre modeller, men det centrale i alle modeller synes at være blandingen af omgivelser, funktion og mål, roller samt personlige dispositioner. Informationsadfærd I centrum står informationsadfærden som den størrelse, man især er interesseret i at udforske. Informationsadfærden analyseres oftest i forhold til person, rolle og miljø. Dette betragtes som nogle af de faktorer, der kan påvirke informationssøgeadfærden. Hvis vi ser på roller er det meget ofte erhvervsrollen eller arbejdsrollen, der er i centrum sammen med arbejdsopgaven og dens natur. Her er interessen ofte koncentreret om hvorledes forskellige grupper søger information. Det kan f.eks. være spørgsmål om førsteårsstuderende søger anderledes end kandidatstuderende eller om naturvidenskabelige forskere adskiller sig meget fra humanistiske forskere. Det kan også være spørgsmål om, hvorledes virksomhedsledere får deres information. Der er altså tale om nogle generelle sociologiske træk, der med fordel kan kombineres med studier over den konkrete arbejdsopgave eller den situation i 7 Ibid s 73ff 8 Byström, K. (2000) The effect of task complexity on the relationship between information type acquired and information sources used, I Höglund, L. & Wilson, T. (Eds) The New Review of Information Behaviour Research. 1 p Wilson, T. (1999) Models in information behaviour research. Journal of Documentation 55 (3) s\n21 hverdagen, man søger information til. Som eksempel kan henvises til et nyere studie af ledere og mellemlederes informationsadfærd 10. Miljø eller kultur spiller også en stor rolle i forbindelse med informationssøgningen. Med miljø eller kultur menes en række institutionaliserede forhold som regler, normer, forventninger, der er bundet i institutioner og miljøer. I dette ligger blandt andet forhold som det, at forskellige videnskabelige discipliner kan have noget forskellige traditioner for fænomener som for eksempel dokumentation. Det kan også være simple ting som normerne på en arbejdsplads, herunder forskellige normer for afgrænsede grupper. I videnskabssociologien har man opereret med begrebet usynlige kollegier. Disse består typisk af næsten usynlige netværk af forskere indenfor et område. Netværket er i meget høj grad både et interesse- og informationsnetværk. Forskere i et stærkt netværk vil have meget anderledes behov for systematiske informationssøgninger end yngre forskere, der kun i begrænset omfang er dele af et usynligt netværk 11. Heinströms undersøgelse er illustrerende for megen af modelleringen. Hendes forskning ligger inden for det psykologiske område. Hun har gennemført en større undersøgelse af informationssøgning og sat forskellige typer af informationssøgeadfærd i sammenhæng med søgernes personlighedstræk. Analysen af personlighed baserede hun 12 på testen NEO-PI, der er en af de store udbredte personlighedstest. På basis af et omfattende spørgeskema kan hun opdele personer i et antal kategorier baseret på nogle af de dominerende personlighedsfaktorer. Heinström fandt gennem sine studier af finske masterstuderende ud af, at der var en sammenhæng mellem personlighedstræk og informationssøgeadfærd. Sammenhængen er naturligvis ikke deterministisk, men den kan anskues som tendenser. Et af de måske mere spændende aspekter af denne psykologisk orienterede tilgang til studiet af brug af information er formentlig, at den kan knyttes til forskellige typer af læringsstile. Teorierne om læringsstile tager ganske simpelt udgangspunkt i, at mennesker lærer på forskellig måde. Læringsstilen er delvis opgaveafhængig, men er også samtidig grundet i psykologiske træk og præferencer 13. Dernæst kan man operere med en lang række barrierer i forhold til informationssøgningsadfærd. Barrierer kan i sagens natur antage en mangfoldighed af former og kan være alt fra bekvemmelighedshensyn til informationssystemers lukkethed. En ting er hvilke faktorer, der kan påvirke informationssøgeadfærden. En anden vigtig ting er de måder, den enkelte eller en gruppe så at sige prioriterer sine informationskilder og - søgninger på. Det er spørgsmålet, om man selv opsøger sin information uden anvendelse af formaliserede informationssystemer, herunder biblioteker. Det kan man gøre ved at vægte kilder som kolleger, kunder, have præference for tovejskommunikation. Man kan anvende sociale medier. Man kan også købe sin information. Man kan også som en anden måde at søge information på vægte at anvende formaliserede informationssystemer som biblioteker. Det kan ske gennem biblioteksbesøg, råd af bibliotekarer, græsning og lignende De samme handlinger kan foretages gennem en person, der er hyret til at foretage de professionelle handlinger. Endelig har databaser og internettet medført, at mange enkeltpersoner foretager handlin- 10 McKenzie, M.L. (2005). Managers look to the social network to seek information Information Research, 10(2) paper 216 [Available at 11 Christiansen, J.K & Foss Hansen, H. (1993) Forskningsevaluering i teori og praksis. Kbh. Samfundslitteratur. 12 Heinström, J. (2003) Five personality dimensions and their influence on information behaviour. Information Research, 9(1) paper 165 [Available at 13 Heinström, J. (2005) Fast surfing, broad scanning and deep diving: the influence of personality and study approach on student s information seeking behaviour. Journal of Documentation 64 (2)\n22 ger, der tidligere var forbeholdt bibliotekarer og informationsformidlere. Disse forskellige metoder til at skaffe information er naturligvis ikke gensidigt udelukkende. De kan kombineres på kryds og tværs og det er sandsynligvis den givne situation, der er afgørende. Der er i virkeligheden tale om, hvad der er perspektivet. Når informationssøgeadfærd analyseres kan det ske fra flere perspektiver. Et perspektiv kan være det formaliserede informationssystems eller bibliotekets perspektiv. Et andet perspektiv kan være brugernes perspektiv, hvor det sandsynligvis er således at biblioteker og informationssystemer blot betragtes som en informationskanal blandt mange andre. Disse perspektiver vil meget ofte være ledsaget af lidt forskellige tolkninger af, hvad information er, hvad behov er og i hvilken udstrækning der er tale om rationelle processer eller ej. Det kan være vanskeligt nøjagtigt at afgøre, om de grundlæggende tolkninger af forskellighederne i virkeligheden er så store, som nogle forskere tenderer til at gøre dem. En ikke teoretisk forskel kan i hvert fald identificeres. Det er selve målet med mange af studierne. Der er ingen tvivl om, at den måske mest omfattende litteratur findes indenfor kategorien brugerstudier. En meget stor del af disse studier har haft et meget praktisk formål, og det er korrekt, at mange af dem er forholdsvis primitive i en teoretisk sammenhæng. Det er også korrekt, at perspektivet meget ofte er bibliotekets og at det er hyppigheder, brugsmønstre og lignende, der har været i fokus. Det betyder i praksis, at kritikken af de institutionsorienterede undersøgelser ofte kommer til at se vel negative ud. Det er især Dervin 14 og Kulthau 15, der i dag står som de fremmeste eksponenter for det andet perspektiv. Synet på information i denne tradition er mindre statisk. Information er ikke en størrelse, der objektiveres, men derimod er information subjektiv og foranderlig og frem for alt er det noget, individet gennem sin tolkningsproces selv skaber og konstruerer med henblik på meningsdannelse. Information og informationsanvendelse bliver på denne måde situationsbunden og kontekstafhængig. Perspektivet er også kompletterende i forhold til den mere traditionelle tilgang, idet der lægges megen vægt på brugerens egen fortolkning og brugerens begrundelser for valg af søgestrategier. Hermed er det næsten også givet, at metoderne til at studere informationsbehov og informationssøgning er langt mere intensive og kvalitative end det ofte ses i den mere traditionelle tilgang. Man kan tillade sig at sige at der med den nyere forskning er foretaget et opgør med den rationalistisk orienterede måde at anskue informationssøgeprocessen på. Fokus på informationssøgeadfærden skifter forholdsvist radikalt til at fokusere på processer og meningsdannelse. Hermed bliver studiet af informationssøgning meget bredere og der kan anlægges flere perspektiver. Det er ikke uden grund, at Kulthau er blevet en meget central figur i forbindelse med uddannelsesaktiviteter fokuseret på informationskompetence. Kulthau beskæftiger sig ganske meget med de oplevelser, følelser af usikkerhed og lignende, personer har i en situation, hvor de oplever en usikkerhed, der muligvis kan reduceres med information. Informationsanvendelsen er det tredje interessante område indenfor informationsadfærdsforskningen og det er naturligvis helt afgørende at undersøge, hvorledes forskellige grupper anvender information. Det er især Dervin, der har været central i forbindelse med studier af informationsanvendelse. Indenfor rammerne af hendes teori om sense-making eller meningsdannelse har hun arbejdet med kategorier som forståelse og planlægning, hvor informationen hjælper en til at forstå fænomener eller blive i stand til at påbegynde aktiviteter eller træffe beslutninger. På samme måde kan informationsanvendelse være orienteret mod kontrol og motivation. Kontrolaspektet betyder at informationen hjælper en til at få greb om et emne el- 14 Dervin, Brenda (1999) On studying information seeking methodologically: The implications of connecting metatheory to method. Information Processing & Management 35 (6) s Kulthau, Carol (1993) Seeking Meaning: a process approach to library and information services. Norwood: Ablex. 20\n23 ler en situation. Information kan også bidrage til at afslapning og underholdning på samme måde som kontakter kan etableres. Det er meget tydeligt, at disse anvendelsesområder og flere i øvrigt handler om at personer gennem deres informationssøgeproces får dannet mening og betydning. Informationsbegrebet er i den forstand meget bredt. Grundelementer i informationsadfærd Savolainen 16 opsummerer, hvad det er vi ved om informationssøgeadfærd. 1. Informationssøgning er en rutinemæssig aktivitet, der i meget høj grad styres og organiseres af den måde man tidligere har foretaget dem på. Det betyder blandt andet at personer der er vant til at anvende en særlig indgang, hvad enten det er en web-side eller en bibliografi skal have stærke incitamenter i form af tro på gevinst for at bryde de fastlagte mønstre. 2. Informationssøgning baserer sig ofte på hvad søgeren finder interessant eller nyttigt. Det betyder, at forholdsvis få søger for at få dækket et emne bredt og med mange perspektiver. 3. Informationssøgning er mange forskellige ting. Det er alt fra løsning af enkeltstående problemer til mere almene ajourføringsfunktioner. 4. Informationssøgning initieres meget ofte af udefrakommende krav eller eventuelt af forskellige typer af interesseskift. 5. Informationssøgningsaktiviteter styres af subjektive vurderinger af omkostninger i form af tid, penge og besvær som meget ofte vurderes subjektivt i forhold til en forventet gevinst. 6. På samme måde er informationens grad af lettilgængelighed et afgørende parameter. 7. Informationssøgningen er situationsbundet, hvilket betyder at materialer kan erstatte hinanden eller at tidsmæssige begrænsninger i en arbejdsopgave får indflydelse på, hvor meget information der søges og anvendes. 8. Informationssøgningen er selektiv og relativ. Man bliver meget ofte tilfreds med en søgning, der er just er tilstrækkelig til en bestemt opgave uden at overveje om søgningen i en mere professionel forstand er god og udtømmende. Der er meget der tyder på, at brugernes informationssøgeadfærd kan beskrives ved hjælp af to principper, der er delvis i indbyrdes konflikt.. Det første princip kan benævnes cost-benefit-princippet, og det handler om, at mennesker søger information på grund af dens nytte i givne sammenhænge, hvorimod omkostningen som kriterium indtager andenpladsen. Den andet princip kan kaldes det mindste anstrengelses princip, og det indebærer, at mennesker først anvender de informationskilder, som det kræver mindst anstrengelse at få fat i. Der er ingen tvivl om, at informationsadfærd på mange måder er afhængig af kontekst og situation, men der er også tale om, at informationsadfærd indenfor disse rammer er meget bundet til de personer eller grupper, der faktisk udfører søgninger 17. Kapitlet opsummeres efter kapitel 5 og i sammenhæng dermed. 16 Savolainen ibid s 93f 17 Ingwersen, P. (1996) Cognitive perspectives of information retrieval interactions: elements of a cognitive IR theory. Journal of Docuemntation 52 (1)\n24 Kapitel 5: Studerendes informationssøgning og de norske webtutorials Dette kapitel giver en oversigt over den eksisterende viden om studerendes informationssøgeadfærd og denne diskuteres kort i forhold til de norske tutorials og kvalifikationsrammen. I den danske undersøgelse om studerendes søgeadfærd fra gennemgås en længere række af undersøgelser vedrørende studerendes informationsadfærd. Disse studier er alle udført før 2005, men det kan være hensigtsmæssigt at resumere resultaterne i stikordsform Studerendes informationsbenyttelse er i meget høj grad knyttet til deres fagområde og det studietrin, de befinder sig på Det er afgørende for studerendes informationsbenyttelse, hvilke krav der stilles i undervisningen og det er også afgørende hvad deres undervisere henviser dem til Studerende griber gerne til anvendelse af elektroniske biblioteksressourcer og mange studerende foretrækker at anvende disse hjemmefra Studerende anvender helst generelle søgemaskiner og de er ikke i stand til at skelne klart mellem internetressourcer og biblioteksorienterede materialer De studerende er generelt dårlige til at kvalitetsvurdere digital information ud fra traditionelle kriterier som autencitet, kvalitet af websted, institutionel tilknytning og lignende Studerende foretager meget primitive søgninger, dvs. at de ofte søger ved hjælp af enkle emneord og ikke betjener sig af muligheden for at foretage mere avancerede og sammensatte søgninger Studerende overvurderer ofte kvaliteten af deres egne søgninger 18 Pors, Niels Ole (2005) Studerende, Google og biblioteker. Kbh. Rapporter fra Biblioteksstyrelsen 19 Kerins, G., Madden, R. & Fulton, C. (2004). "Information seeking and students studying for professional careers: the cases of engineering and law students in Ireland." Information Research, 10(1) paper 208 [Available at ] 20 Franklin, B. & Plum, T. (2004). "Library usage patterns in the electronic information environment" Information Research, 9(4) paper 187 [Available at 21 Waldman, Micaela (2003) "Freshmen's use of library electronic resources and self-efficacy" Information Research, 8(2), paper no. 150 [Available at: 22 D Esposito, J. and Gardner, R. (1999) University Students Perceptions of the Internet: An exploraty Study. In: The Journal of Academic Librarianship. 25 (6) 1999, p Grimes,D. and Boening,C.H.(2001) Worries with the Web: A look at Student Use of Web Resources. In: College and Research Libraries. January p Crawford, J., DeVicinte, A. & Clink,S (2004): Use and Awareness of Electronic Information Resources by Students of Glasgow Caledonian University. A longitudinal study. Journal of Library and Information Science. 36 (3) p Baruchson-Arbib, S. & Schor, F. (2002) Perspectives on the Use of Electronic Information Sources by Israeli College Students. Journal of Academic Librarianship. 28 (4) p Markland, M. (2005) Does the student s love of the search engine mean that high-quality online academic resources are being missed? Performance Meaurement and Metrics 6 (1) Vilar, P. & Zumer, M. (2005) Comparison and evaluation of the user interfaces of e-journals. Journal of Documentation 61 (2) Limberg, L.(1998) Att söka information för att lära. Göteborg. Valfrid. 22\n25 Studerende udvikler mere eller mindre rationelle strategier for at håndtere deres usikkerhed overfor den omfattende information, de har adgang til De studerendes valg af materialer er ofte meget tilfældigt og man ser ofte, at studerende tilpasser deres opgaver efter den information de har fundet. I sammenhæng hermed ser man en stigende grad af cut and paste og i den bibliotekariske profession synes der at være en overbevisning om at plagiat er udbredt Studerende downloader materialer i et meget stort omfang formentligt meget større end det der udspringer af reelle studiebehov. Studerende anvender altså ressourcer ud fra et just in case princip Studerende anvender ikke i særlig stor udstrækning de tjenester, der er udarbejdet af biblioteker og bibliotekarer Studerende anvender tit biblioteksressourcer uden at de er klar over det. De er for eksempel ofte ikke i stand til at skelne forskellige databaser fra hinanden Den umiddelbare tilgængelighed af materialer, hvad enten de er fysiske eller digitale, spiller en stor rolle for de studerende Biblioteker og informationsressourcer fylder ikke meget i de studerendes bevidsthed undr deres studier Studerende ønsker ensartede og gennemskuelige brugergrænseflader i forhold til søgninger Og meget mere Dette er nogle af de resultater, der er kommet frem gennem forskningen og de fleste er antydet i gennemgangen af undersøgelserne. Generelt set lyder det ikke særligt positivt, men det er vigtigt at understrege, at studerendes informationsadfærd næppe adskiller sig radikalt fra andre gruppers og det centrale er naturligvis, at studerende selv med en informationsadfærd, der er meget lidt bibliotekarisk korrekt består deres eksamener og får jobs. Nyeste forskning I 2010 udkom der et systematisk review af undersøgelser foretaget for JISC, RIN og OCLC 29. Samlet set har undersøgelserne fokus på uddannelsessøgende og på den digitale informationsadfærd. Der er tale om en gennemgang af 12 større studier fra Storbritannien og USA. Undersøgelserne betjener sig af en mangfoldighed af metoder og giver samlet set et billede af informationsadfærden blandt primært studerende og forskere. Enkelte af undersøgelserne inddrager dog også almindelige brugere udenfor uddannelsessektoren. Studiet er ikke et systematisk review i traditionel forstand, men forfatterne forsøger at skabe en syntese og opstille resultater, der er fælles for studierne og peger ligeledes på områder, hvor der synes at være modstridende resultater. De 12 studier, der indgår i undersøgelsen stammer alle fra perioden 2005 til De har alle deres udspring i enten USA eller Storbritannien, og de er alle karakteriseret ved at være godt gennemførte professionelle studier. Studerende, forskere og andre akademikere er generelt meget tilfredse med deres egne evner til at søge information, og de har en forholdsvis høj grad af tillid til at de er i stand til at finde den relevante litteratur. 29 Connaway, L. S., & Dickey, T. J. (2010). Towards a profile of the researcher of today: The digital information seeker: Report of findings from selected OCLC, RIN, and JISC user behavior projects. df] 23\n26 Der peges dog også på, at den generelle informationskompetence ikke har fulgt med den digitale udvikling og mulighederne indenfor dette område, hvorfor det vurderes, at der er et ganske stort uddannelsesmæssigt efterslæb. Søgemaskiner som Google betragtes som helt fundamentale af hovedparten af respondenterne, idet søgemaskinerne i meget stor udstrækning indgår i næsten alle søgninger. De er meget ofte den primære ressource især i starten af en søgning, og meget tyder på, at anvendelse af emneord er den helt dominerende metode. Respondenterne er generelt opmærksomme på forskelle mellem den formelle forskningslitteratur og almindeligt internet indhold. Det viser sig da også, at mange studerende foretrækker at anvende en biblioteksdatabase som udgangspunkt, når der skal skrives og afleveres mere formelle opgaver. Undersøgelserne peger endvidere meget tydeligt på, at elektroniske tidsskrifter bliver stadig mere vigtige, og hovedparten af forskerne har taget det digitale indhold til sig. Den umiddelbare tilgængelighed til indhold og ressourcer fra ens egen pc tages næsten for givet og især adgang til fuldtekstartikler bliver betragtet som overordentligt vigtigt. Denne umiddelbare tilgængelighed betyder også, at mange universitetsansatte kommer sjældnere på bibliotekerne end tidligere. I undersøgelserne er der også indikationer på, at fagligt indhold anvendes på andre måder end det gjorde før den omfattende adgang til elektroniske ressourcer. Der kan konstateres en adfærd, der i gennemgangen bliver karakteriseret som power-browsing. Power-browsing defineres som den brug, hvor man blot vælger enkelte punkter eller sider i en digital artikel eller bog for at plukke den relevante information eller den information, der vurderes som relevant i den givne sammenhæng. Den hurtige adgang til information i mindre bidder sættes meget højt af både undervisere og studerende, hvorimod studiet af indholdet kontekstuelt vurderes som noget mindre presserende. Det er også værd at bemærke, at både forskere og studerende ikke nøjes med at anvende søgemaskiner suppleret med bibliotekskataloger. Personlige netværk anvendes i meget stor udstrækning. Der er tydelige tegn på, at man især udveksler informationer med kolleger og andre personer, man har tillid til og hvis råd man værdsætter. Endelig peger undersøgelserne på, at både forskere og uddannelsessøgende generelt set er meget bedre til at foretage informationssøgning end for eksempel yngre mennesker udenfor uddannelsessystemet. Denne gruppe er dårligere til at søge og vurdere information, og de anvender biblioteker og informationsressourcer noget mindre end uddannelsessøgende og andre akademikere. Det er også tydeligt, at studerende og forskere - som følge af den digitale adgang - ønsker endnu mere digitalt indhold. Dette ønske er styret af både bekvemmelighed og ønsket om den hurtige adgang. Det giver sig udslag i ønsker om en øget funktionalitet i blandt andet bibliotekssystemer, hvor det især er ønsket om adgang til fuldtekstdokumenter, der er centralt. Der ønskes også adgang til indholdsfortegnelser, abstrakts og andre former for emneinformation, der kan hjælpe med til at evaluere indhold og ressourcer. Gennemgangen af de mange studier vedrørende studerende og forskere peger i langt de fleste tilfælde i samme retning, og selvom metoderne er forskellige og de forskellige undersøgelsesdesign ligeledes udviser en meget stor variation, synes resultaterne som helhed at udvise samme tendens. Nedenfor er en sammenfatning af nogle af hovedtendenserne. Der er forskelle i forskeres og studerendes informationsadfærd afhængig af den faglige disciplin, køn, anciennitet eller studietrin samt den måde, som man forholder sig til forsknings- eller studiesituationen på, herunder vurderingen af, hvor vigtig en given opgave er. 24\n27 En slags opsummering af den nyeste forskning vedrørende især studerendes informationssøgning ser i dag nogenlunde således ud: Elektroniske tidsskrifter bliver stadig vigtigere Søgemaskiner og især Google er uhyre centrale i forhold til informationssøgning og søgemaskiner anvendes i stor udstrækning til at lokalisere og få adgang til indhold i blandt andet elektroniske tidsskrifter. Uafhængig af alder, erfaring og faglig disciplin spiller bekvemmelighed, hastighed og let adgang til ressourcer en meget stor rolle for respondenterne Forskere værdsætter i meget høj grad adgang til indhold fra egen computer Både studerende og forskere værdsætter den elektroniske adgang til ressourcer over det fysiske bibliotek Det fysiske bibliotek betragtes af især studerende som en vigtig faktor. Det er især anvendelse af studiepladser, som især yngre studerende benytter meget. Studerende og forskere ønsker tilsyneladende en udvidet funktionalitet i bibliotekssystemer, for eksempel en samlet søgeflade Studerende og forskere ønsker endvidere et beriget indhold i bibliotekssystemer, som kan medvirke til at lette vurderingen og evalueringen af kvalitet og relevans af fundne dokumenter, hvilket peger på at der er behov for flere gode metadata i forbindelse med brugernes informationssøgeproces Brugerne har meget stor tillid til deres egne evner til at søge, herunder også anvende de forskellige søgeredskaber Studerende og forskere kan ikke betragtes som en eller blot to grupper. Der er mange forskellige holdninger, præferencer og adfærdsmønstre på spil Der er intet der tyder på, at den generelle informationskompetence er blevet bedre Søgeadfærd er blevet mere springende og er i stor udstrækning baseret på mindste anstrengelsers princip. Der ønskes mere digitalt indhold, altså flere e-bøger, e-tidsskrifter og tilsvarende Biblioteker opfattes stadig som samlinger af fysiske dokumenter, og billedet er altså, at biblioteker sidestilles med information i traditionelle formater Personlige kontakter spiller en meget stor rolle for både studerende og forskere i forbindelse med informationssøgning og vurdering af information. Det er også et interessant træk, at både forskere og studerende anvender forholdsvis kort tid til at inspicere digitale dokumenter. En typisk adfærd er, at man ser på en kilde, og hvis den skønnes interessant downloades den, hvorefter man søger videre. Meget tyder på, at digitale dokumenter kun sjældent læses og studeres fuldt ud, men at man leder efter og anvender bidder af information. For de studerendes vedkommende meget ofte information, der kan støtte, de argumenter, man er i færd med at fremføre i sin opgave. Dette er nogle af de generelle resultater. De kan ikke betegnes som specielt nye eller epokegørende, men det skal dog også understreges, at opstillingen i den korte punktform ikke yder den gennemgåede forskning fuld retfærdighed. Der er dog også resultater, der ikke er helt så entydige. Det er for eksempel meget uklart, om studerende og forskere er interesserede i at medvirke i bibliotekers anvendelse af sociale medier på samme måde, som der synes at være modstridende opfattelser i litteraturen om forskellige typer af rekommendationssystemer vil være en styrke i forhold til forskere og studerende. Det er rimeligt at antage, at e-bøger vil få meget større konsekvenser for uddannelsesbibliotekerne end en eventuel satsning på sociale medier. 25\n28 Der er ingen tvivl om, at den stigende anvendelse af internetressourcer i en uddannelsessammenhæng må have store konsekvenser for den måde som bibliotekstilbuddet tilrettelægges på. I denne sammenhæng er der ikke kun tale om bibliotekets relation til de studerende og deres søgning, men mindst lige så vigtig er bibliotekets kontakt med lærerne, der kun i sjældne tilfælde har et overblik over mulighederne på internettet. Bibliotekarer skal kort sagt i fremtidens uddannelsessystem gå langt mere aktivt ind i den pædagogiske proces. Det drejer sig både om at lære studerende at søge på en hensigtsmæssig måde. Bibliotekets hjemmesider og kataloger skal indeholde links til kvalitetssikrede hjemmesider, der er relevante for studierne. I en række tilfælde vil der også være behov for undervisning af lærere som forudsætning for etablering af fælles internetundervisning for studerende. Indikatorer på informationskompetence er derfor naturligt en del af denne undersøgelse. Her bør vi nok understrege et paradoks. Objektivt set er der ingen tvivl om at studerende må have vanskeligere ved at orientere sig i informationsuniverset i dag i forhold til tidligere. På den anden side er det ikke sikkert, at de oplever det på denne måde. Det vil formentligt være meget afhængigt af, i hvilken udstrækning deres uddannelsesinstitution og deres lærere stiller krav til deres informationsanvendelse og -søgning. Norske studerende Der er indenfor det seneste år udkommet to undersøgelser, der er af direkte relevans for dette evalueringsprojekt. Universitetsbiblioteket i Trondhjem gennemførte i 2010 en undersøgelse af forskere og studerendes informationssøgning 30. Undersøgelsen blev udført af Sentio Research som såkaldte dybdeinterviews baseret på semistrukturerede spørgerammer. I undersøgelsen indgik der studerende fra alle niveauer og der indgik også forskere. Undersøgelsen er forholdsvis omfattende, idet der er udført 15 interviews af hver af de 4 grupper. Grupperne er bachelorstuderende, masterstuderende, PhD-studerende samt forskere. Ikke overraskende viser undersøgelsen at Google er helt central for alle grupperne. Google er et redskab som stort set alle bruger, men derfor kan der alligevel konstateres markante forskelle mellem grupperne især med hensyn til hvad der søges efter, hvor bevidst og kompetent søgningen foretages og hvorledes den fundne information vurderes. For hver af grupperne er analyserne foretaget i forhold til 3 faktorer. Den første faktor vedrører selve søgeprocessen. Den anden faktor vedrører, hvad der vurderes som værende vigtigt i selve søgeprocessen og endelig er den tredje faktor opfattelsen af biblioteket som informationsleverandør. Det er heller ikke overraskende, at de bachelorstuderende har et væsentligt mindre informationsbehov end de øvrige grupper og de har også mindre søgeerfaringer og dårligere kompetencer i forhold til at vurdere information. Bachelorstuderende søger i stor udstrækning i forhold til relativt definerede opgaver, der ofte har udgangspunkt i pensum og i forbindelse med dette anvendes Google meget. De bachelorstuderende udvikler sig naturligvis i studiet og der kan konstateres forskelle mellem de forskellige årgange. Wikipedia anvendes ligeledes hyppigt, når man skal have overblik over et eller flere begreber og emner. Længere henne i bachelorstudiet anvendes mere systematiske søgeprocesser, hvilket især gør sig gældende i forhold til fag og emner, hvor der ikke foreligger faste og korrekte løsninger på de opgaver, der stilles. Google vurderes meget positivt af de bachelorstuderende og anvendes som nævnt i udstrakt grad og mange af de studerende betragter selve søgeprocessen som noget, der er ganske let. Kildekritik og vurderingen af de fundne informationers kvalitet vurderes heller ikke som et 30 Sentio Research (2010) Den som søker finner: En kvalitativ undersøkelse om hvordan studenter og forskere søker informasjon og litteratur på internett 26\n29 område, der skaber de store problemer, men der kan dog i undersøgelsen konstateres ganske store forskelle afhængige af det faglige domæne, som de studerende er en del af. Masterstuderende søger mere og gør det bedre og det er kendetegnende for deres søgninger, at de ofte relaterer sig til opgaveprocesser og at udgangspunktet tit udgøres af pensum eller anbefalinger fra fagpersoner. I søgeprocessen indgår Google centralt, der søges også i databaser, bibliotekssystemer på samme måde som Google Scholar anvendes. For begge grupper gælder det, at selve søgeprocessen ofte sætter gang i nye perspektiver, kreativitet og tilsvarende, der åbner de studerendes øjne for nye områder, teorier og metoder. Undersøgelsen som helhed giver et nuanceret billede af de forskellige gruppers søgemønstre, behov, præferencer og tilsvarende, men det er også vigtigt at understrege, at resultaterne på ingen måde strider mod det foregående i dette kapitel. Der gives nuancer, men i det store og hele understøtter resultaterne den internationale forskning. Det er dog interessant, at et markant træk er, at de undersøgte grupper har et forholdsvis instrumentelt forhold til informationssøgeprocessen og måske også anvendelsen af information. Det betyder til en vis grad også, at der er tegn på, at mange især studerende har en forholdsvis ringe viden om bibliotekets centrale rolle som informationsleverandør. I undersøgelsen giver flere studerende udtryk for, at problemet ikke er at finde information, men at det er at finde den gode information, der er relevant i forhold til den givne opgave. I 2010 blev der iværksat en brugerundersøgelse i Bergen vedrørende de studerendes anvendelse af Søk & Skriv 31. Denne undersøgelse er naturligvis meget relevant for det foreliggende projekt. Undersøgelsen er den første større undersøgelse af Søk & Skriv webtutorialen siden den er blevet taget i brug i Respondenterne i undersøgelsen er brugere af netstedet. Søk & Skriv er ikke blot en ressourcesamling, men det er tillige et netsted, der baseres på en forholdsvis veludviklet teori. Det pædagogiske udgangspunkt beskrives således: I det pedagogiske grunnlaget for Søk & Skriv forstår en læring konstruktivistisk. Det vil si at kunnskap er noe som dannes gjennom aktivitet og refleksjon, og som en sosial prosess. Søk & Skrivs pedagogiske utgangpunkt er også at kunnskap blir til gjennom dialog og interaksjon med andre lærende. Læringsperspektivet i Søk & Skriv blir konkret manifestert ved at nettstedet synliggjør og styrker koblingen mellom prosessorienterte aktiviteter som søking og skriving. Gjennom organisering av navigasjon, forklarende tekst og eksempler bliver søking og skriving fremstilt som sammenhengende prosesser. Studenten går ifølge den pedagogiske modellen gjennom forskjellige faser, som til slutt skal munne ut i et ferdig produkt i form av en kortere eller lengre akademisk tekst. Studentens aktive rolle i denne prosessen ligger også til grunn for utformingen av nettstedet, og betraktes som et selvstendig vitenssubjekt som går gjennom en forskningsprosess i forbindelse med oppgaveskriving. Intentionen har således været at skabe et værktøj, der understøtter den pædagogiske tænkning, der baserer sig på en procesmodel, hvor de enkelte elementer er sammenknyttede i en skriveproces. Hovedspørgsmålet for evalueringen i rapporten er således, hvordan Søk & Skriv anvendes, det vil sige om den anvendes som et sammenhængende system, der understøtter den pædagogiske tænkning eller om den primært anvendes fragmenteret eller som en art opslagsværk. 31 Forras,P., Kavli,S., Austrheim,G., Mikki,S. og Elvebakk (2011) Søk & Skriv i et brukerperspektiv: Rapport fra spørreundersøkelsen i høsten\n30 Dataene er indsamlet gennem elektroniske spørgeskemaer rettet mod henholdsvis studerende og ansatte. Der indkom i alt 197 valide besvarelser fra studerende og 43 besvarelser fra ansatte, hvoraf 26 af svarene er fra biblioteksansatte. Det er vigtigt at understrege, at stikprøven ikke er repræsentativ i statistisk forstand, idet der er tale om selvselektion, det vil sige, at det har været op til den enkelte om de ønskede at anvende tid til at udfylde det elektroniske spørgeskema. Selve præsentationen af resultater i undersøgelsen er overvejende deskriptiv og hovedformålet har da heller ikke været at foretage mere dybtgående sammenhængsanalyser, men derimod at få identificeret kritiske problemstillinger, der kan anvendes til vurderinger af mulige forbedringer i systemet. Det er en klar fordel ved undersøgelsen at det ikke kun er de hyppige brugere af Søk & Skriv, som har udfyldt spørgeskemaet. Næsten halvdelen af de studerende angav, at de enten ikke havde anvendt webtutorialen eller kun havde gjort det en enkelt gang. 60 % af de ansatte havde ikke anvendt netstedet. Næsten 70 % af de studerende er enige i at webstedet er et godt udgangspunkt for opgaveskrivning, men der er samtidig også mange, næsten 60 %, der angiver at de savner mere fagspecifik information. Selvom sammenhængen mellem de to påstande som er formuleret kan være problematisk, indikeres der dog ret tydeligt en interessant pædagogisk problemstilling der vedrører forholdet mellem generelle kompetencer og informationer og dem, der i højere grad vurderes til at være knyttet til det faglige emne, der arbejdes med. Over 80 % af anvenderne finder, at Søk & Skriv giver relevante faglige Råd & Vink. En analyse i rapporten vedrørende hvilke sider og dermed emner, som anvendes mest, viser meget tydeligt, at det især er referenceområdet, der anvendes mest. Referenceområdet indeholder informationer om hvordan man refererer og citerer tekster på en korrekt måde og hvilke stilmuligheder, man har i denne sammenhæng. Også etiske spørgsmål i forbindelse med referencehåndteringen indgår som en del af disse sider. Også emner som vurdering af kilder anvendes flittigt. For de studerendes vedkommende er det altså især de lidt mere tekniske og værktøjsorienterede dele af Søk & Skriv som bruges mest, vurderes som de mest relevante og som havende den højeste kvalitet i forhold til de foreliggende behov. Det er også interessant at søgedelen anvendes forholdsvis lidt. Søk & Skriv anvendes altså i stor udstrækning som et opslagsværk, hvilket der ikke er noget galt i, men det skal dog samtidig understreges, at de pædagogiske intentioner bag Søk & Skriv i højere grad vægtede understøttelse af hele processen. Man kan foreløbigt konkludere, at der er en vis uoverensstemmelse mellem intentionerne bag systemet og den måde, disse opfattes på og tranformeres til brug. Undersøgelsen giver heller ikke et entydigt svar på om en ændret struktur på netstedet kunne ændre billedet. Der gives i undersøgelsen ikke udtryk for en særlig høj grad af utilfredshed med systemet. Undersøgelsen peger ikke entydigt på om opdelingen i en basisindgang og en såkaldt avanceret indgang fungerer hensigtsmæssigt. Der er under alle omstændigheder lidt usikkerhed omkring denne opdeling. Hvis man kort skal opsummere, kan man let konkludere, at der er en uoverensstemmelse mellem designernes intention og den faktiske brug og oplevelse af systemet. Intentionen har været pædagogisk og helhedsmæssigt orienteret, men opfattelsen og anvendelse har været præget af en brug, der har vægtet de konkrete værktøjer og nedprioriteret den læreproces, der er indbygget i webtutorialen. Brugerne har altså kun i forholdsvis ringe grad opfattet eller 28\n31 valgt at anvende den processuelle fremgangsmåde og pædagogiske ide, der er indlejret i systemet. Genren tutorial Det er væsentligt at være bevidst om genren tutorials forud for en evaluering, idet den qua sin stil, form og indhold kan fordre og/eller determinere en given adfærd, herunder også fremme bestemte typer af forståelser (viden), færdigheder (skills) og kompetencer set i forhold til kvalifikationsnøglens 3 læringsmål og informationskompetence. En tutorial kan ses som en pædagogisk metode eller værktøj til at understøtte indlæring med henblik på at opbygge viden, færdigheder og kompetencer. Den er mere interaktiv end en bog eller en forelæsning og underviser typisk gennem eksempler suppleret med information, der hjælper en person til at løse en bestemt opgave. Tutorials kan også inkorporere kritisk refleksion og vurdering vedr. for eksempel informationsressourcer og deres relevans, plagiering, såvel som guides til korrekt citering, links til eksterne ressourcer og værktøjer mm. Afhængig af konteksten kan en tutorial tage en af flere former gående fra instruktioner med henblik på at gennemføre/løse en konkret opgave til en interaktiv problemløsningssession. Webbaserede tutorials kan for eksempel tage form af en videooptagelse, en tekst (online eller download) eller en lydfil, der trinvis instruerer brugeren i hvad han/hun skal gøre. Effekten af en tutorial kan variere med en række faktorer, heriblandt brugernes foretrukne læringsstil, men en interaktiv online tutorial har en tendens til at engagere folk gennem den direkte feedback. Tutorials har normalt følgende karakteristika: En præsentation af indhold, sædvanligvis med et eller flere eksempler, der ofte er brudt op i enkelte moduler eller sektioner En metode til at bedømme personens forståelse af indholdet i de relaterede moduler eller sektioner En overgang til øvrige moduler eller sektioner, der bygger på de instruktioner der allerede er givet Det kan være lineært eller forgrenet forløb (med mulighed for at navigere mellem flere sektioner) Tutorials kan sjældent stå alene, men skal ses i sammenhæng med andre former for undervisning og/eller dokumentation. Sundin 32 præsenterer i sin artikel 4 forskellige tilgange til informationskompetence baseret på en gennemgang og review af den eksisterende litteratur på området samt 31 webtutorials. Valg af tilgang har indflydelse på brugerens adfærd ligesom det har praktiske implikationer for tilrettelæggelse og håndtering af brugeruddannelse og det har ligeledes betydning for en evaluering. Webtutorials er således ikke neutrale, men medierer specifikke perspektiver. De 4 tilgange er følgende: 1. Kildeorienteret 2. Adfærdsorienteret 3. Proces-orienteret 4. Kommunikationsorienteret Ifølge den kildeorienterede tilgang er kilder ofte beskrevet på et generelt niveau og internet og Google er ofte omtalt særskilt og behæftet med mange advarsler. Det er som regel kilder- 32 Sundin, O. (2008) Negotiations on information-seeking expertise. A study of web-based tutorials for information literacy. Journal of Documentation, 64(1),\n32 nes struktur og form der omtales; det er sjældent man forholder sig kritisk til dem. Kilder behandles stadig som fysiske artefakter. I den adfærdsorienterede tilgang er der fokus på at påvirke brugernes adfærd. Målet er at give brugerne en model for, hvordan de skal søge. Målet er som regel også at få brugerne til at anvende bibliotekets samling først - og før databaser og bibliografiske redskaber katalogen før internettet. Der fokuseres videre på praktiske færdigheder. Relevans bliver ofte et spørgsmål om recall/precision, herunder med strategier og teknikker for hvordan man kan udvide/indsnævre. Sundin kalder det et mekanistisk perspektiv på informationssøgning. I den procesorienterede tilgang fokuseres der ofte på Kuhlthau s 6 stadier i en opgaveproces (ISP-modellen), som søgeprocessen relaterer sig til, herunder med inddragelse af brugerens følelser og refleksioner undervejs og hen imod selve opgaveskrivningen. For eksempel lægges der vægt på at brugeren kan håndtere usikkerhed. Emne og kontekst (for eksempel et videnskabeligt fællesskab) for informationssøgningen berøres og inddrages sjældent. Den kommunikationsorienterede tilgang anser Informationssøgning og informationskompetence for at være en social praksis snarere end en logisk og sekventiel proces. Informationssøgning er indlejret i social praksis, som informationskompetence skal forholde sig til. Det er vigtigt at bibringe brugeren forståelse for, at produktion, mediering og forbrug af information er underlagt sociokulturelle betingelser. Det er også vigtig med en kritisk tilgang til informationssøgning. Alle 4 tilgange kan sameksistere i den enkelte tutorial. Sundin fremfører. at det er vigtigt, at inddrage de sociale aspekter ved informationssøgning såvel som ved informationskompetencebegrebet, herunder at studere interaktionen mellem individer samt mellem individer, praksis og artefakter. Dette skal ses i kontrast til en udbredt og kritiseret tilgang til informationskompetence, som også omtales som the list approach (checkliste) eller the generic skills approach. Ifølge den tilgang er det muligt at evaluere en persons informationskompetence ved at holde individuelle attributter op imod klart definerede standarder for informationskompetence. Det er vigtigt at se individet/den lærende som et medlem af et videnskabeligt fællesskab, hvor medlemmerne kan lære af hinanden og hvor kritiske informationskompetencer er centrale.. Sundin 33 præsenterer på baggrund af sit studie og analyse en konceptuel model, hvorefter man kan indplacere og diskutere forskellige webtutorials i design og evaluering. 33 Sundin, ibid. S38 30\n33 Det fremgår her, hvordan hver af de fire tilgange kan placeres og beskrives ud af to akser: 1. information bruger (individ/gruppe) og 2. emne- og kontekstafhængig emne- og kontekstuafhængig. Modellen kan også læses historisk med kildeperspektivet som det engang dominerende perspektiv hen i mod en større interesse i nyere tid for at inddrage sociale aspekter. Kvalifikationsrammen Denne undersøgelse er foretaget parallelt med, at man i det norske uddannelsessystem er i færd med at implementere kvalifikationsrammer. Kvalifikationsrammerne er generelle for de enkelte uddannelsesniveauer, men i forhold til denne undersøgelse af 3 webtutorials er det bemærkelsesværdigt, at rammen indeholder flere elementer, der direkte peger på kompetencer indenfor informationskompetenceområdet. Indførelse og implementering af en kvalifikationsramme vil i sagens natur være en proces, der strækker sig over ganske lang tid og for de faglige miljøer vil der også være tale om, at rammen skal fortolkes ind i forhold til de dominerende faglige traditioner, hvorfor udfaldsrummet for kvalifikationsrammerne kan være ganske stort. Den bagvedliggende tanke i forhold til det foreliggende projekt var at undersøge og analysere, i hvilken udstrækning de 3 webtutorials kunne understøtte kvalifikationsrammen. Dette har ikke unaturligt været et ønske fra bibliotekernes side, idet en understøttelse af denne gennem forskellige typer af bibliotekarisk orienterede arbejdsprocesser, platforme og services kan medvirke til en højere grad af samarbejde mellem undervisning og bibliotek på samme måde som det vil kunne betyde en højere grad af formaliseret integration. I en organisatorisk kontekst vil det være meget vanskeligt at pege på entydige løsninger i forhold til en understøttelse af en kvalifikationsramme. Det skyldes mange forskellige typer af forhold, der spiller sammen og interagerer. Beslutninger i organisationer som universiteter og højskoler foregår i et miljø, hvor der er forskellige interesser og ofte uenighed om mål og midler. Der er endvidere tale om, at sammenhænge mellem mål og midler er klare og entydi- 31\n34 ge, hvilket betyder, at forskellige gruppers fortolkninger af sammenhænge alle kan være legitime og fortolkningerne kan ofte have et symbolsk indhold baseret på italesættelse eller en art forhandlingslogik. Kvalifikationsrammen har enkelte formuleringer, der peger på elementer indenfor informationskompetence. Kvalifikationsrammen er opdelt i 3 niveauer. Det første niveau er bachelorniveau. Det andet er masterniveau og det tredje er et niveau, der vedrører PhD-studier. Kvalifikationsrammen er opdelt i 3 uddannelsesniveauer. Endvidere indeholder den 3 niveauer for viden, færdigheder og kompetence. Når vi ser på de generelle mål for kundskab fremgår det, at der ikke i kundskabsmålene er nogle formuleringer, der peger på kundskab indenfor informationskompetenceområdet. Anderledes forholder det sig når vi ser på kvalifikationsmålene for færdigheder. Her fremgår det tydeligt, at der stilles krav om traditionelle bibliotekskundskaber for bachelor- og masterstuderende. Derimod er der ikke nogle formuleringer vedrørende den generelle kompetence, der særligt direkte peger på informationskompetence. 32\n35 Der peges på etiske problemstillinger på bachelorniveauet og dette kan tolkes som en etisk omgang med kuldemateriale og kan naturligvis operationaliseres i forhold til problemstillinger vedrørende citeringspraksis, plagiering og tilsvarende. Samlet set indikerer kvalifikationsrammen, at studerende på bachelorniveau skal søge, finde, vurdere og anvende information, der er relevante for en problemstilling og anvende denne information eller faglige viden på en etisk forsvarlig måde. På masterniveauet styrkes kravene, idet de studerende ifølge kvalifikationsrammen idet de studerende forventes at kunne forholde sig kritisk til informationskilder, der skal anvendes til at strukturere og formulere faglige ræsonnementer. Der er tale om meget brede formuleringer, der naturligvis skal udmøntes og præciseres i de enkelte fag og fagområder. Det skal også understreges, at indfrielsen af kvalifikationsrammens krav vedrørende informationskompetence kan foregå på forskellige måder. Kravene i kvalifikationsrammen kan i princippet indfries udenom bibliotekerne. Det skal endelig præciseres, at arbejdet med implementeringen af kvalifikationsrammen på de faglige niveauer endnu ikke er tilendebragt. De 3 webtutorials indeholder faktisk en del værktøjer og hjælpemidler, der kan medvirke til indfrielse af kvalifikationsrammens målsætninger. Der er for eksempel ingen tvivl om, at en fagorienteret tutorial som VIKO står stærkt i forhold til kravet om, at studerende kan opdatere deres kundskab eller viden indenfor et givet fagområde. Råd & Vink adresserer færdighedskravet om at man kan reflektere over egen faglig praksis og justere denne under vejledningen, idet den via sin tegneserie om en gruppe, der arbejder sig igennem projektarbejdets mange problemstillinger, illustrerer mange af de nødvendige refleksionsprocesser. De 3 webtutorials indeholder alle nyttigt materiale i forhold til kvalifikationsrammens krav om at man kan finde, vurdere og henvise til information og fagligt stof og fremstille dette, således at det belyser en problemstilling. De 3 tutorials har alle informationer om betydningen af problemstillingen og i nogen udstrækning om de opgaver, den kan indgå i på samme måde som kvalifikationsrammens krav om beherskelse af relevante faglige værktøjer, teknikker og udtryksformer indfries - i det mindste delvist- gennem tilbud om nogle værktøjer og teknikker. 33\nEn undersøgelse af 1694 studerendes brug af biblioteker og informationsressourcer Niels Ole Pors Biblioteksstyrelsen & Danmarks Biblioteksskole 2005 Studerende, Google og biblioteker: En undersøgelse af


Feriehus 1403 • Drosselvej 12\nAnkomst20. august 2022 Afrejse 27. august 2022 Leje af feriehus 13.379,00 DKK Ekspeditionsgebyr 130,00 DKK Vand inklusiv 0,00 DKK Leje i alt 13.509,00 DKK\nFeriehus med aktivitetsrum, udendørs spa og plads til 8 personer\nSkal din næste ferie indeholde turneringer i bordtennis og pool, afslapning med en fænomenal udsigt over et uspoleret klitlandskab og midnatshygge i spaen under stjernerne? Så er dette fantastiske sommerhus på Drosselvej 12 det rette hus at booke.\nHuset ligger utroligt naturskønt lige ud til den kæmpestore fredning Lyngbos Hede, hvor der blandt andet vokser hedelyng, klokkelyng, tyttebær, smalbladet timian og blåbær. Der er god afstand til nabohusene, og en indhegnet træterrasse omkranser huset.\nSommerhuset er opført med fokus på lysindfald, skøn akustik og stemningsfyldt atmosfære. Rå murstensvægge og store kvadratiske gulvklinker går hånd i hånd med lofter til kip og panoramavinduer, og industrielt inspirerede lamper og flotte kunstplakater fuldender det nordiske udtryk.\nDet store opholdsrum er boligens bankende hjerte. Det består af et dejligt køkken i åben forbindelse med et stort stuemiljø med både spiseplads og sofaafdeling. Fløjdøre i stuen fører videre til aktivitetsrummet, hvor der er poolbord og mulighed for bordtennis. I væggen mellem stuen og aktivitetsrummet er der indbygget brændeovn, som skaber hyggelig og varm atmosfære begge steder. Der er gulvvarme overalt og naturligvis fri WiFi.\nDer er i alt otte faste sovepladser i huset, som er fordelt på fire soverum; tre med dobbeltsenge og det sidste med to enkeltsenge. Herudover er der en stor hems, hvor børnene kan lege i fred for de voksne. Badeværelser er der to af, og det ene af disse har sauna.\nHuset er børnevenligt med puslebord, babybadekar, barneseng og højstol samt gynge og sandkasse. Omgivelserne byder desuden på et sandt overflødighedshorn af familieaktiviteter: smuk natur, vandland, legepladser, wellness og golf blandt meget andet. Læs mere under ”oplevelser” her på siden.\n» Areal: Hus m2 : 145\nA 15.740,00 DKK B 13.720,00 DKK C 12.595,00 DKK D 9.550,00 DKK E 7.530,00 DKK F 5.955,00 DKK\nA 16.530,00 DKK B 14.953,00 DKK C 13.379,00 DKK D 11.018,00 DKK E 9.444,00 DKK F 8.657,00 DKK G 6.768,00 DKK\nSuper lækkert hus, med den bedste beliggenhed. Vi kommer gerne igen!\nHuset passede perfekt til vores familie på 8 +hund, vi nød at være der, de unge mennesker havde stor glæde af pool g bordtennisbordet, vi alle nød det udendørs spa og ikke mindst den flotte udsigt til heden\nAf Jeannine Andrae\nAf gerhard reins\nAf Iris Danöhl\nAf Gabi Brand\nAf Heike TIMM\nAf Fabian Bruns\nAf Tobias Kunz\nAf Sabine Lorenz\nAf Miriam Schildmann


Stoffer I E-cigaretter - Se vores fedeste henvisninger. Se mere info! \nStoffer I E-cigaretter\nFind mere om Stoffer I E-cigaretter nu\nGoddag, og velkommen til denne internetside, genereret på baggrund af søgningen på søgeordene Stoffer I E-cigaretter. Vi ønsker, at du finder det, som du søger efter vha. vores links, som vi fremviser lige her for dig, der formodentlig er på udkig efter mere info i henhold til Stoffer I E-cigaretter. Se mere herunder, eller klik videre på de anbefalede annoncelinks, som forhåbentlig bør føre dig videre til det, du er på udkig efter.\nStoffer I E-cigaretter - FAQ\nFandt du ikke eksakt det, du leder efter vha. vores samarbejdspartnere, som vi henviser til, og som skulle have en relation til Stoffer I E-cigaretter, så bidrager vi også med rådgivning herom. Du er velkommen til at hive fat i os gennem vores kontaktformular. Jvf. vores erfaring plejer det at være nok at bruge vores links om Stoffer I E-cigaretter, men er dette ikke tilfredsstillende, så kontakt os. Vi læser oftest mails inden for nogle dage.\nHvad er dette website om Stoffer I E-cigaretter helt præcis?\nDenne side er baseret på keywordet "Stoffer I E-cigaretter" med formodning om, at det er enten præcis dette keyword eller med stor chance et nært beslægtet keyword, som du har indtastet på en søgemaskine, eksempelvis Bing eller YouTube. Vi forsøger at matche din forspørgsel med brugbare hyperlinks, som for det meste vil være annoncefinansieret eller anbefalet af webstedets team.