Klasserumskultur, inklusion og fraværsbekæmpelse Startkonference ppt download\nOffentliggjort afSøren Svendsen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Klasserumskultur, inklusion og fraværsbekæmpelse Startkonference 28"— Præsentationens transcript:\n1 Klasserumskultur, inklusion og fraværsbekæmpelse Startkonference 28\nKlasserumskultur, inklusion og fraværsbekæmpelse Startkonference 28. november 2012 Lektor og forskningsleder Camilla Hutters Phd.stipendiat Susanne Murning\n2 Velkommen til ’laboratorium’ klasserumskultur, inklusion og fraværsbekæmpelse\nI laboratoriet skal vi : Afprøve initiativer og indsatser, der kan styrke klasserumskultur, inklusion og fraværsbekæmpelse Udvikle og afprøve metoder, der kan fremme og understøtte en god klasserumskultur og derigennem styrke inklusion, motivation og læringsudbytte hos alle elevgrupper. Forandringsteori – hvis klasserumskulturen styrkes, så vil flere elever også kunne inkluderes i klassen, ligesom flere elver vil opleve motivation. Begge dele vil styrke elevernes læring. Susanne vil underbygge denne forståelse af, hvilke indsatser, der er brug for\n3 Hvem indgår i laboratoriet?\nViden – input, indsamling, afrapportering – af CeFu En masse indsatser, der afprøves – I de 12 projekter\n4 Fokus på elevernes perspektiv\nSærligt fokus på at inddrage og undersøger elevernes perspektiver på, hvad der skaber en god klasserumskultur samt hvad klasserumskultur betyder for: inklusion, motivation, læring og fastholdelse Metoder hertil introduceres om eftermiddagen.\n5 Dagen i dag: Formiddag: Eftermiddag:\nIntro til problemfelt. Hvorfor er der et problemfelt? Hvad ved vi? Projektbørs – præsentationer, tips and tricks Eftermiddag: Projektorganisering. Samspil mellem forskning og udvikling, evaluering og dokumentation, organisering i netværk Sparring netværk Aftaler om videre forløb\n6 Hvorfor fokus på klasserumskultur og inklusion?\nFlere går i gymnasiet: På 10 år er andelen, der vælger en gymnasial uddannelse steget fra 58,6 til 71,6 – det er en stigning på 13 %! Gymnasiet leverer dermed et stort bidrag til opfyldelse af 95 % målsætningen Samtidig nye udfordringer: 20 % af eleverne falder fra igen - flest fra hf og hhx (ca. 25%), færrest fra stx. Ca 1/3 af eleverne synes undervisningen er ensformig , og at de ofte mangler motivation. De umotiverede har desuden mere fravær og pjækker mere. Voksende problemer med stress og mistrivsel – nordiske undersøgelser viser op mod 1/3 gymnasieelever ofte er stressede, flest piger. Forsat overvægt af piger og unge med veluddannede forældre. 53 % af sommerens studenter har forældre med en videregående uddannelse – mod 30 % af hele ungdomsårgangen Flere. Tal fra BMU 2012 Udfordringer både for ledelse og lærere i forhold til at skulle motivere og inkludere en meget differentieret elevgruppe med mange forskellige forudsætninger og tilgange til gymnasiet Nye udfordringer: Tal fra UniC 2009 Tendensen er den samme – både i GLs elevtrivselsundersøgelse, Køn og læring + stor HF undersøgelse (CeFu 2010) 55 % piger mod 45 % drenge bliver studenter (Unic2012)\n7 Gymnasiet har (fået) en inklusionsopgave\nHvis flere unge med flere forskellige kønsmæssige, sociale, etniske og psykiske baggrunde skal gennemføre gymnasiet, så kræver det an kultur, der kan rumme flere måder at gå i gymnasiet. Inklusionsopgaven er en kulturel opgave – kræver kulturer, der inkluderer og ikke ekskluderer\n8 Klasserumskultur – og inklusion\nHvad mener vi med kultur? Fællesskabende og forskelsskabende kultur ”A culture includes ‘the maps of meaning’ which make things intelligible to its members. These ‘maps of meanings’ are not simply carried around in the head: they are objectivated in the patterns of social organization and relationship through which the individual becomes a ‘social individual’.” (Hall & Jefferson, 1976, s. 10) Betydningsfællesskaber, det som er selvfølgeligt (implicit), det som alle medlemmer orienterer sig mod og handler ud fra. Kulturel praksis. Fællesskabende og forskelsskabende: ’et os’ i relation til ’et dem’. Kampe om betydning og praksis. Positioner og interesser. (Bourdieu) Inklusion = inddragelse, deltagelse, bidrag, anerkendelse. Målsætning? Læringsfællesskaber, legitim og perifer deltagelse (Lave & Wenger) Relationer, positioner og positioneringer = kategoritilhørighed, indsats, tro og anerkendelse Hvad skaber fællesskaber – og hvad skaber forskelle? Hvad bygger relationerne på? Kulturel praksis og praktisk sans i en social og historisk kontekst: Det der gøres, erfaret og kropsliggjort praksis. (Bourdieu) Stuart Hall (Cultural studies) – maps of meaning: kultur = et socialt orienteringsprincip, medlemmerne har nogenlunde samme forståelse af ’tingenes tilstand’, det der er selvfølgeligt (implicit) i det givende kultur, det som alle medlemmer orienterer sig mod og handler ud fra. Kultur er historisk, og relationel, og kan ikke alene forstås ud fra isolerede situationsbeskrivelser. Maps of meaning – er objektiveret i den sociale organisering og relationerne! Illusio og praktisk sans ”Kun for ham, der helt trækker sig ud ad spillet, bryder hele fortryllelsen, illusio (…). Sansen for spillet er sansen for spillets frem-tid, sansen for meningen i spillets historie, der giver spillet mening.” (Praktisk sans 2007; 133). JPT Kulturel praksis = et betydningsfællesskab. Doxa og illusio – logikker og interesser (Bourdieu) Værdier (Skeggs – exhange- og use-value) 8\n9 Skolekultur – og klasserumskultur\n& Uddannelses-markedet 95% målsætning – valg? Interesse og pligt. Konk. Sociale identiteter og positioneringer Deltagelse mellem flere arenaer: Fagkultur, ungdomskultur og skolekultur. ’Udenfor skolen’ er i skolen, og ’indenfor skolen’ er udenfor. (Hjort-Madsen 2012) Kan også overføres til gymnasiet. Arbejdsmarkedet vil her nok nærmere erstattes af et aftagermarked, som består af arbejdsmarkedet men i lige så høj grad af ’uddannelsesmarkedet’. I relation til ungdomskulturer vil jeg også tilføje sociale identiteter, hvor valg af og gennemførelse af uddannelse spiller en stor rolle (men dette kan med god vilje betragtes som en del af ’konsum’ sammen med fritidsaktiviteter. Velfærdsstat – hvorfor uddannelse: 95% målsætningen sætter fokus på det dobbelte krav om ’lyst til læring og engagement i uddannelse – at følge sine interesser’ og ’at bidrage til samfundet’. => Sammensat skolekultur. Gymnasiet = en ungdomsuddannelse med fag, studieretninger og –profiler. Mellem viden, kompetencer og identitet – datid, nutid og fremtid. Institutionelle kulturer: Gymnasiets position som ungdomsuddannelse, men også helt ned på den enkelte skole (gymnasieform og rekruttteringsgrundlag). We need to understand how structures be- come sources of meaning and determinants on behaviour in the cultural mili- eu at its own level. (Willis 1977, s. 171). Faglige kulturer: også lærernes praktisering af faglighed spiller en central rolle for, hvad det er for nogle faglige kulturer eleverne møder. Hjort-Madsen 2012: 59 9\n10 Sammensat klasserumskultur\nSkolekultur Klasserums-kultur Relationer og positioner Undervis-ningskultur Elevkultur Betydnings-fællesskaber og kulturel praksis Mening / værdi Praksis Videreudbygning af Peder Hjort-Madsens figur – husker fortsat hans bobler om Fagkulturer, Institutionelle kulturer og ungdomskultur – zoomer nu ind i klasserummet. Sammensat af skolekultur, undervisningskultur og elevkultur. Kan også oversætte det til boblerne ved siden af i et lidt mere institutionelt perspektiv: ’Maps of meaning’ / betydningsfællesskaber og ’kulturel praksis’ Institutionelt organiseret fællesskab i en konkret uddannelseskontekst – gymnasial uddannelse med specifik studieretning / profil = positionering. Kan sætte skole, fag, elev, lærer foran – ligesom man kan have blik for den individuelle i det fælles og det fælles i den individuelle aktør. Relationer (fællesskaber og forskelle): Hvad er eleverne fælles om – og hvad skaber forskelle: position og positioneringer i klasserummet, deltagelsesmuligheder / positioneringsmuligheder. Fordeling af magt. Sociale identiteter – identifikationer, kategoriseringer og hierarkier. Praksis (og praksisfællesskaber) – måder at gøre skole på, at gøre undervisning på og gøre elev på. Praksis = strategier uden nødvendigvis at være intentionel. Måder at ’gøre elev på’ = positioner = valg af uddannelse og motivation, deltagelse og investering, fællesskaber og kategorisering – indenfor den givne kulturelle ramme for måder at gøre elev på = Klasserum som historisk og kulturel kontekst for måder at gøre gymnasieelev på. Praksis = strategier som ikke nødvendigvis er intensionelle. Mening (og betydningsfællesskaber): Logikker, selvfølgeligheder og værdihierarkier. Subjektive forventninger – praktisk sans, praktisk tro. 10\n11 Klasserumskultur - perspektiver\nKlasserumskulturens niveauer: 1) Undervisningsformer og undervisningspraksis. Lærerne initiativtagere. 2) Omgangsformer, relationer og elevernes indbyrdes kultur. Eleverne, der er initiativtagere. Afsæt for hierarkier og grupperinger – normsættende. 3) Relationer uden for skolen, som påvirker kulturen i klassen eller mindre grupper, fx idealer for et populært ungdomsliv / ambitioner med skolen. 4) Kollektiv identitet forstået som det, der skaber fællesskabet i klassen, og som binder klassen sammen i en fælles kultur. (Beck & Poulsen 2011) Deltagelse mellem flere arenaer: Fagkultur, ungdomskultur og skolekultur. ’Udenfor skolen’ er i skolen, og ’indenfor skolen’ er udenfor. (Hjort-Madsen 2012) Kulturelle praksisser: Skole/-lærerpraksis, undervisningspraksis, elev-praksisser; valg og motivation, deltagelse og investering, fællesskaber og elevkategoriseringer (Murning in prep.) Mange spor – hvad er i forgrunden og hvad er i baggrunden? Hvorfor og hvordan? Hjort-Madsens arenaer – og pointen med at udenfor er indenfor, og indenfor er udenfor. Vil godt stille spørgsmål ved Beck og Paulsens adskillelses mellem niveauerne – og herunder særligt om hvem der er initiativtagere til de forskellige niveauer! Væver sig sammen. Spørgsmålet er nok mere, hvad der sættes i forgrunden og hvad der sættes i baggrunden = fokus. Elevkategoriseringer ’Jocks and burnouts’, ’frafaldstruede’ elever, ’gymnasiefremmede’ etc. Omverdens forventninger og subjektive forventninger. Klasserumsstudier: Etnografiske, lingvistiske studier, pædagogiske, udviklings studier. Udviklingsprojekternes fokus. Hvad er i forgrunden og i baggrunden?: - Skolekultur, undervisning, elevernes interaktion, elevpraksisser? Pædagogisk / socialt perspektiv eller individualiseret perspektiv Elevgrupper, -kulturer, - kategoriseringer; køn, klasse, etnicitet, alder. Enkelte elementer; studievaner, forpligtende relationer, motivation, inddragelse af omverden. Hvordan bidrager det til klasserumskultur? 11\n12 Forskelsskabende og fællesskabende kultur\nEleverne søger fællesskaber – men en stor del af denne fællesskabssøgning består netop af at skille sig ud fra… Eksempler på skole- og undervisningspraksis, elevpraksisser og elevrelationer. Fra eget ph.d.projekt om relationen mellem social klasse, klasserumskultur og elevernes positioneringsmuligheder (adgang til deltagelse) 12\n13 Organisering af rummet – praksisser og adgang til deltagelse\nAktive og passive pladser – et rum af positioner ”Man er meget mere aktiv oppe foran, for dernede bagved kan man nærmest sidde og falde lidt hen og sidde og slappe lidt af, og der er ikke så meget knald på, men oppe foran står lærerne der jo. De går rundt blandt de borde, så de kan jo stå og kigge ned på, om du har dine papirer fremme med noget på, eller du ikke har. Så der bliver man altså nødt til at have lavet sine lektier.” (Asbjørn, Hhx Sj) Elevsocialisering og kategorisering ”Rikke: Det er meget med hvem der sidder…Tobias: ..hvem man sidder sammen med.. Rikke: Og hvem man selv er, ikke. Tobias: …for hvad man bliver gejlet op til at lave i timerne.” (Hhx Sj) Praktisk: adgang til lærer, koncentration, synlighed, arbejdsrelationer... Symbolsk: grader af seriøsitet, engagement og selvtillid. Kropsliggørelse. Deltagelsesmønster, samarbejde og fællesskab: Kan deltagelses- mønstre og relationer skabes, ændres, udvides gennem tildeling af pladser, variation i pladser? Betydning af rækker, hestesko, klynger? Klasselokalets betydning for – dannelsen af arbejdsfællesskaber, fordelingen af aktiv deltagelse i timerne, koncentration, anden aktivitet og forståelse. Mulighed for at summe med sidemanden omkring det faglige – eller kun forholde sig mundtligt til faget, hvis dialog med læreren med klassen som tilhører? Klasserums-kultur = praktisk organisering af et læringsrum og som et konstrueret fællesskab omkring skole, uddannelse og læring, dvs. symbolske værdier, logikker og hierarkier. Organiseringen af et klasserum har betydning for den læring, der kan og vil foregå her. Men en gymnasieklasse er samtidigt et konstrueret fællesskab af betydninger, meninger, erfaringer og praksisser – og kan dermed også betragtes som en kultur for måder at gøre elev på i gymnasiet, et rum for kulturelle praksisser. Klasserummet som ramme for dannelsen af hierarkier og adgang til deltagelse: Organiseringen af rummet træder frem som forskelligheder mellem skolerne – men også som noget, der er med til at skabe forskelle mellem eleverne. De fysiske pladser har såvel symbolske som praktisk betydning. Et citat, der er stor enighed om mellem eleverne – og som viser sig tydelig i observationerne. Det interessante er, at det bliver talt frem som en egenskab hos eleverne at være aktiv, samtidig med at de alle fortæller at der er stor forskel på deres egen koncentration og deltagelse, afhængigt af hvor de sætter sig. Paradoksalt nok er de forreste pladser ikke frit for alle at vælge – der stilles ligeledes krav om, at man er en meget aktiv elev, hvis man sætter sig på de forreste pladser. Med mindre, at det er læreren, der sætter én der. I så fald betegnes det som en ‘hjælp’ som man så også forventes at kunne tage imod. I klasser med bordopstilling på række…. Kulturel praksis = måder at forholde sig til pladsernes betydning, blik for dets betydning som ramme for elevernes deltagelse i klasserumsundervisningen, og i dannelsen af arbejdsrelationer: Klasserummets organisering viser sig som en fremtrædende forskel mellem de fem besøgte skoler. Som beskrevet i præsentationen af skolerne og klasserne er to af skolerne organiseret med fag-lokaler, Stx Kbh II og Stx SJ, og tre af skolerne har klassiske klasselokaler, Stx Kbh I, Hhx Kbh og Hhx Sj. På de to skoler med faglokaler møder eleverne lokaler med forskellig indretning; nogle lokaler er indrettet i klassisk bordopstilling med borde på 3-4 rækker med front mod tavlen og katederet, andre lokaler er indrettet med borde i en hestesko- bordopstilling. Hestesko-bordopstillingerne er på begge skoler suppleret med ekstra borde enten i forlængelse af hesteskoens inderkant (Stx Sj) eller med endnu en hestesko-bordopstilling i midten (Stx Kbh II), for herved at give plads til alle elever. Eleverne skifter lokale for hvert fag, og bliver herved tvunget til dels at bevæge sig rundt på skolen mellem fagene, og dels at skifte plads for hvert fag. I alle tre klasser, hvor skolerne har faste klasselokaler, sidder eleverne på fire eller fem rækker med front mod tavlen og katederet, og en 'gang' ned imellem rækkerne. Eleverne har her faste pladser, uanset om de selv har valgt deres pladser eller om pladserne er tildelt af en lærer eller en studievejleder. De forreste rækker, de bagerste rækker og dem imellem; Pladserne giver forskel i adgang til undervisningen – og læses som grader af seriøsitet. Pladserne er dog ikke lige tilgængelig for alle elever. Fordeling af pladser ud fra ‘selvtillid’ og ‘engagement’, men har samtidig stor betydning for ‘selvtilliden’ og ‘engagementet’. Eleverne ændrer praksis efter, hvor de sidder. Pladsen kropsliggøres. Eleverne mærkes – inscriptes. Gritt:”Det kommer meget an på personen. Hvis personen er den type, Socialisering mellem ’sidekammeraterne’ – afhænger af hvem man sidder sammen med, hvad man bliver gejlet op til at lave. Hhx Kbh – sidder med dem, man fandt sammen med første dag. Hurtigt dannet grupper – har intet med de andre at gøre ’sindssyge vanedyr’ => forestillinger og fordomme om hinanden. Beskrivelsen af klassen ud fra deltagelsesformer = ud fra hvor de sidder. Opmærksomhed på pladsernes betydning – når man skifter mellem pladserne. Fastholder ikke blikket på hinanden. Paradoks: De forreste pladser er for dem, der kan og har selvtilliden i orden – om end det er lettere at holde koncentrationen, blive set og hørt af læreren på disse pladser. De bagerste pladser er derimod med omvendt fortegn – det er for de usikre, de stille og dem der ikke har styr på det, om end det kræver mere at sidde på disse pladser. Computere + forstærket oplevelse af at tale til hele klassen – som på en talerstol => Det frie valg skaber større skel mellem eleverne – og reproducerer det eksisterende mønster (fastholder og forstærker forskelle). Deltagelse = inddragelse og involvering. At falde hen = fyld, ikke involvering, perifer deltagelse. Slappe af = blive overset. Opmærksomhed på pladsernes betydning => fordeling og variation. Skolerne og klasserne forholder sig meget forskelligt til elevernes ’frie valg’ i relation til hvor de sidder: Stx Kbh I: Kammeratskabsgrupper, Stx Kbh II: Faglokaler, og ’frie valg’, Stx Sj: Faglokaler og ’frie valg’, Hhx Kbh: ’Frit valg’ – hurtigt faste pladser, Hhx Sj: Lærertildelte pladser. Faglokalerne – tvinger eleverne ud af klasserummet, og giver mulighed for at prøve nye pladser, at udfordre ’den sociale orden’. Kommentarerne fra drengene illustrerer, at de forreste pladser har en særlig position for dem, der 'vil undervisningen' og for 'stræberne'. Men det er ikke at Thomas' forklaring for at sætte sig deroppe. For ham handler det om at komme tættere på læreren, fordi han regner med at kunne få mere hjælp på den måde (og sandsynligvis også bedre kunne koncentrere sig om matematikken i timen). Det sidstenævnte er netop det, som drengene fra den bagerste række bemærker. Thomas vægter sin indsats for at forstå matematikken højere end sin position blandt vennerne, og det lader sig ikke stå ubemærket af drengene. Det at Thomas ikke mestrer matematikken gør ham yderligere sårbar, og nem at råbe af og udstille for resten af klassen. Man kan stille sig spørgsmålet om han også ville være blevet råbt af, hvis han netop mestrede matematikken, og havde sat sig på forreste række for at gøre opmærksom på sin kunnen (en strategi Asbjørn benytter sig af i Hhx Sj-klassen). Klassede logikker: Elever der er usikre på faget og gymnasiekulturen har en tendens til at sætte sig bagerst i lokale – men dette er samtidigt en mere udsat position i relation til at bevare koncentrationen og at kunne indgå aktivt i undervisningen. Dem der har lidt mere styr på deres gymnasiearbejde og som har nemmere ved at deltage i undervisningen har derimod en tendens til at sætte sig foran. Enkelte elever udfordrer denne logik, men dette kommer ikke til at stå usagt hen. 13\n14 Mundtlig deltagelse og inddragelse\n”Erik: Jeg synes, det er godt, de udplukker. For eksempel for sådan en som mig. Hvis jeg ikke får taget mig sammen til det, så er det sgu meget godt, at jeg bliver udplukket engang imellem, så får jeg mig taget sammen og får sagt bare lidt. (…) Asbjørn: Jeg har bare sådan en idé om, og det synes jeg også, jeg har hørt et sted, at gymnasiet, det var noget, hvor man selv skulle tage sig sammen, og man selv skulle bruge energien på at række hånden op. Så synes jeg, det er noget mærkeligt noget med det udplukning, for det føler jeg, var noget, man gjorde i folkeskolen. For nu er det virkelig et selvstændigt valg, og hvis man har lyst til at få en god karakter, skal man række hånden op hele tiden og selvfølgelig også sige nogle kloge ting, i stedet for ligesom at... Erik: Jeg tror, lærerne får lidt medlidenhed med dem, der ikke siger noget, fordi de måske godt ved... Og jeg ved godt, at sådan burde det måske ikke være.” Undervisningsstrukturen, og elevinddragelse. Fordeling af taletid – og involvering. Griber om sig – eks. formål med lektier. Eget valg og ansvar valg – naturligt, fokus og ‘skubbes lidt’ Markering: selvsikkerhed, engagement, disciplin. ’Plukning’ modsat? (symbol) Adgang til deltagelse? Praktisk sans. Præstering og læring. Vente på at blive ’plukket’ - ’tage sig sammen’, ’at blive skubbet lidt’… Doxa og illusio = inter-esse = tage del i. Deltagelse = Præstation og inddragelse… og/eller = læring? ”… hvis jeg kunne tage mig sammen til at sige noget…” Strategi = handler fornuftigt, men ikke nødvendigvis bevidst. Den praktiske sans, og den praktiske tro = retningsgivende, sansen for spillet. En kropstilstand. Accept af spillets grundlag, doxa. Illusio = investering i spillet. ’Doxa’ (logik) og praktisk sans = en kropstilstand, tro og ’selvekskludering’ Illusio = inter-esse = tage del i = deltage. ”Selvsikker på sig selv” – om pige i Stx SJ. Skal jo også have noget at sige – kan ikke bare markere og byde ind med noget. Vigtigt også at bemærke forskellen på de to elevers positioner; én fra gruppen/positionen af elever der har vanskeligt ved at få noget sagt i timerne, én fra positionen der netop er kommet ud over denne vanskelighed, og får sagt noget jævnligt. Den praktiske tro = en kropstilstand (og ikke en sindstilstand). Opmærksom på koderne – men ’gør det ikke, da de har vanskeligt ved det’. En konstant oplevelse af at ’gøre det anerledes’ og at ’gøre en indsats, der ikke belønnes’. ’Selvekskludering’ – har knækket koden, men agerer ikke ud fra det. ’Sådan én som mig’ = position. 14\n- identifikation og fællesskaber ”Jeg synes ikke han er sådan én person, man har lyst til hverken at bruge sin tid på eller… Og det tror jeg også igen er forskelligt fra person til person, for der er sikkert nogen, der vil kunne bruge sin tid på ham. Men jeg har det meget gerne sådan, at dem, der er virkelig gode i skolen, det er også gerne dem, der mangler det sociale”. (David, Hhx Sj) ”Han er bare for overlegen og for arrogant i sin måde at fremlægge det på, og det er jo hele tiden ham, der bliver taget, hvor vi andre måske ikke... Vi føler lidt, det er ham, der bliver taget hele tiden.” (Hhx Sj, gruppe) Og vi er faktisk meget kloge, de fleste. Det er et okay fagligt niveau på eleverne også. Og hvis man ikke lige forstår det, så kan man nemt lige spørge sidemakkeren, så forklarer siddemakkeren lige hvad det er, og så tænker man ’nå okay!’. Man kan godt lige snakke sammen.” (Stx Sj) Elevrelationer og –kategoriseringer Majoriteten og de anerledes i klassen – de stille, støjende og deltagende. Dominans og tilpasning, social fagligt – ’sådan nogen som os’ Den gode elev ml. det individuelle og det fælles; ”at gøre noget godt for sin skole” og at ”være en god kammerat”. Lærer- og elevperspektiv. Alexander = én de alle forholder sig til. Definerer ham i udgangspunktet som ’en god elev’. Men ender med at afvise det, da de synes han er arrogant, ikke bruger sin viden til at skal gode relationer, men markerer sig selv som ’bedre’. ”…en irriterende dreng. Han prøver lige at sætte alle andre i et dårligt lys, for han skal lige være den bedste altid.” (Hhx Sj, drenge), og Definitionen af klogskab – hvor kommer det fra? Handler om at have overskud til at kunne agere både i forhold til det faglige og det sociale. ”Vi er lidt…, nogle gange ville jeg sige, at vi er en Party-class. Men det er vi alligevel ikke helt. For vi er stadig seriøse i timerne. Og vi er faktisk meget kloge, de fleste. Det er et okay fagligt niveau på eleverne også. Og hvis man ikke lige forstår det, så kan man nemt lige spørge sidemakkeren, så forklarer siddemakkeren lige hvad det er, og så tænker man ’nå okay!’. Man kan godt lige snakke sammen.” (Stx Sj, piger, Sille) ’De kloge’ skiller sig ud i fire af de fem klasser. ’Stræber’ som kategori – ok, så længe det ikke går ud over andre. Sidstnævnte handler om netværk. Stx Kbh II – jeg har aldrig været særlig boglig. En kategori, eleverne ikke selv identificerer sig med. Bortset fra Stx Sj – hvor både drenge og piger beskriver sig selv som kloge. I de øvrige klasser knyttes ’klogskab’ til arrogance, når negativt konnoteret, og til ’kammeratskab og hjælp’ når positivt konnoteret. 15\n16 Klasserumskulturens betydning\nDeltagelse, praksis og mening med uddannelsen . Vil dertil kunne tilføje – elevernes deltagelse og mening med uddannelsen. Klasserumskultur her = sociale relationer. Men klasserumskultur er som nævnt også skolekultur, undervisningskultur, fagkultur etc. Ulriksen, Murning & Ebbensgaard 2007 16\n17 Projektposter Hvad går projektet ud på?\nLav projektposter, der beskriver: Hvad går projektet ud på? Hvordan kan projektet bidrage til, at flere elever inkluderes i gymnasiet? Hvad håber I projektet har ført til, når det er færdigt? OBS: Poster skal kunne fremlægges på 4 minutter!\nDownload ppt "Klasserumskultur, inklusion og fraværsbekæmpelse Startkonference 28"


Bindesbøll Byens kvarterer har forskellige karakterer – og typer af mursten\nAarhus’ nyeste bydel med i alt 1.200 nye boliger er opført som fire distinkte kvarterer, og der er i høj grad tænkt variation i bebyggelsen. Bydelen er tegnet af Arkitema Architects og Arkitema Urban Design, som har anvendt mursten fra Egernsund Wienerberger, der toner den nye bydel i røde, gule, grå og brune nuancer.\nMursten, Referencer, Exclude\nBindesbøll Byen består af fire kvarterer med hver sin unikke arkitektoniske fremtræden, men alle bygninger er opført med mursten i varme nuancer, så bydelen fremstår som en helhed. Arkitekturen giver området et organisk præg, og byplanen inviterer beboerne til at mødes på de åbne arealer eller under de store trækroner.\nBydelen er skudt op omkring det tidligere hospitalsanlæg i Risskov, der er tegnet af Michael Gottlieb Bindesbøll i midten af 1800-tallet. Valget af mursten som materiale er med til at fastholde områdets historie og trækker tråde til det afvekslende murerarbejde, der kendetegner det renæssanceinspirerede Bindesbøll-anlæg.\nWillems Forest mursten er oplagt i Bindesbøll-byen\nArkitema Architects har tegnet projektet. Kreativ leder, arkitekt MAA Michael Green fortæller:\n- Både i projekterne Parkhusene og Skovhusene er murstenen Willems Forest valgt – hvilket synes oplagt, allerede når man hører navnet og forholder sig til den unikke kontekst, som gælder for begge projekter. Men teglstenen er faktisk valgt på grund af dens særlige karakter og stoflighed.\nDe smukke mursten kommer især til deres ret i byggeriet med reliefmurværk i stueetagen, hvor nogle mursten er trukket frem, mens andre er trukket tilbage. Det skaber en varieret overflade med flere nuancer mellem murstenene, der klæder de ellers enkle og stilrene facader.\n- Teglstenen har det levende og varierede farvespil med reference til skoven og parkens farvepallette, som vi ønskede til begge projekter i Bindesbøll Byen, siger Michael Green.\n"Teglstenen har det levende og varierede farvespil med reference til skoven og parkens farvepallette, som vi ønskede til begge projekter i Bindesbøll Byen"\nArkitek MAA og kreativ leder hos Arkitema Architects\nParkhusenes facader beklædes med brunviolette mursten\nBydelen kommer til at lægge grund til i alt 1.200 boliger, herunder både leje- og ejerboliger samt almene boliger.\nBindesbøll Byens fire kvarterer har hver deres særpræg og henvender sig til forskellige segmenter. Eksempelvis kan man i Parkkvarteret nyde parkens grønne beplantning og fortsætte ad snoede stier ind mellem Parkhusene.\nHer er rækkehusene opført i små klynger med fire til otte boliger i hver. Husene er forskudt i forhold til hinanden for at skabe luft og privatliv for den enkelte, og der er desuden skabt et åbent gennemgangsområde mellem bygningerne.\nVi har bl.a. leveret mursten til projektet Parkhusene Nord, hvor vores brunviolette mursten Willems Forest er anvendt. Denne mursten har et særligt farvespil, hvor de brunviolette grundfarver kommer til live med toner af gul og rust.\nJordfarvet mursten matcher skovens træer\nEt andet kvarter er Skovbyen, der ligger op til Risskov og tilpasser sig skovens træer og skrånende overflader. Skovbyen indeholder bl.a. bebyggelsen Skovhusene Nord, der, ligesom Parkhusene Nord, er bygget med vores mursten Willems Forest.\nMurstenen med de brunviolette og rustfarvede nuancer blender fint ind med skovens gamle bøge- og egetræer, hvilket er med til at integrere husene smukt i naturen.\nBoligerne har en høj placering, og derfor er der udsigt til både Riis Skov, der har lagt navn til området, og Aarhus Bugt.\nTegl som naturligt materialevalg til Bindesbøll\nEW2478 Brown Devil\nBindesbøll Byens mest urbane og tætbebyggede kvarter hedder Allébyen, hvor der er bygget i højden med lejlighedskomplekser og tilhørende grønne karréer.\nDe er opført med vores mursten Brown Devil, der skaber dybde med sin rødbrune farve og brændte nuancer.\nAlléhusene fordeler sig omkring områdets hovedankomstvej en smuk allé omkranset af træer. Bygningerne harmonerer med hinanden gennem valget af mursten i forskellige naturfarvede toner.\nVores mursten pryder også facaden på dele af Alléhusene i røde, gule og grå nuancer med vores mursten Kobber, Messing og Sisteron.\nKobber er inspireret af klassiske røde mursten, der får tyngde i den variede overflade med brændte undertoner. Messing er en gul mursten, som ligeledes har en mørk forstøvning, der skaber liv og dybde i stenen. Begge mursten fører tankerne tilbage til ældre dansk byggeri. Sisteron er inspireret af det sydfranske landskab, og murstenen giver med de grålige nuancer modspil til de traditionelle danske mursten.\nAlléhusene er inspireret af Gottlieb Bindesbølls bygning Psykriatrisk Hospital i Risskov fra 1850. Stedet har ikke fungeret som hospital siden 2018, og det blev i stedet muligt at etablere en ny og naturinspireret bydel. Bindesbøll-anlægget bar præg af netop varieret og æstetisk murerarbejde i varme farver, og det var derfor oplagt at søge inspiration til bydelen her.\nProjektets navn: Parkhusene Nord\nArkitekt: Arkitema Århus – Michael Green\nProjektets navn: Skovhusene Nord:\nArkitekt: Arkitema Århus – Thomas Engholt/Michael Green\nOpført: Opført: 2019-2021\nProjektets navn: Allé Husene\nArkitekt: Arkitema Århus – Kim Risager\nProdukt: EW2478 Brown Devil\nVil du vide mere om vores brunviolette mursten Willems Forrest?\nTag et kig, og læs mere om murstenen her\nForskellige mursten til de fire kvarterer i Bindesbøll Byen


Udover de i underskriftindsamlingen anførte årsager, så har jeg fået oplyst, at den endelig miljøundersøgelse ikke færdige. Hvis vi får denne grusgrav vil mange boligejere tæt på ikke kunne sælge deres huse, og mange længere væk vil miste værdi på deres ejendom ved salg. De vil kunne grave i årevis. Når man graver et område, som er nogen steder 21 meter højere en de omkring liggende boliger, vil der være meget sundhedsfarligt støv i luften. Midt i graveområdet er byzone. Så de vil grave både i byzone og op til byzone. Grusgrave skal ikke ligge ved tæt beboelse.\nMaria Falck Stigsby (Helsinge, 2020-10-27)\nGener er allerede for store, og skal ikke vokse.\nThonny Birch (Helsinge, 2020-10-27)\nJeg vil være tætteste nabo til udvidelse af grusgraven ved Høbjerg, 100m fra mit hus. Konsekvensen er uoverskuelig både menneskelig og økonomisk.\nJoana Ramos (Høbjerg , 2020-10-27)\nJeg skriver under, fordi det er fuldstændig urimeligt, at man graver så tæt på boligerne i Høbjerg - det er direkte i baghaven. Borgerne i dette område er i forvejen stærkt belastet af den nuværende grusgrav, som har fået yderligere 10 års forlængelse til grusgravning. Det nye område giver så lidt, at det ikke er rimeligt at ødelægge området, som gentagne gange har fået overtrådt gravetilladelsen.\nVi er ikke ligeglade selvom vi ikke bor i nærområdet - vi er borgere i kommunen og skal selvfølgelig stå samme.\nEva Frese (Vejby, 2020-10-27)\nDet er ganske enkelt urimeligt at borgere der ikke selv har valgt det skal udsættes for så mange gener. Det er urimeligt at lægge en udgravning så tæt op af et beboet område og vil medføre alt for store konsekvenser både støj og støvmæssigt, såvel som økonomisk hvis disse ejendomme bliver usælgelige\nFlemming Blixt (Helsinge, 2020-10-27)\nJeg flytter til Helsinge i januar ikke så langt fra hvor de vil grave\nCamilla Schleimann (Helsinge, 2020-10-27)\nJeg vil ikke have den tunge trafik i nærheden af mine børn\nVibeke Klitgaard (Helsinge , 2020-10-27)\nJeg underskriver fordi jeg bor i Høbjerg og er allerede idag generet af grusgraven og frygter det værste hvis den udvides.\nMette Ekman (3200 Helsinge, 2020-10-27)\nDet er fuldstændigt vanvittigt at have en så tung og generende industri i et bynært område. Der må også være en hæftig trafik med støjende og støvnede lastbiler. Det er ikke værdigt for de stakkels mennesker.\nTeis Dich Abrahamsen (Gilleleje, 2020-10-27)\nDet er alt for tæt op af Højbjerg og Helsinge by. Der bør kunne findes områder længere væk fra tæt bebyggelse, hvor generne med støj, støv og meget trafik med store køretøjer ikke generer lige så mange beboere.\nHanne Aagaard Jensen (Helsinge, 2020-10-27)\nSom beboer i Høbjerg oplever vi allerede store gener fra den eksisterende grusgrav. Derfor kan vi naturligvis IKKE støtte en udvidelse.\nLars Herbst (Helsinge, 2020-10-28)\nDet går ud over al for mange husejere (inkl mig selv) og samtidig går det jo ud over en af de store indgange til Helsinge og det vil forringe byens ellers rolige placering! Jeg synes da at vi skal værne om naturen og ikke placere en larmende grusgrav lige op ad skoven som vi er mange der bevæger os i.\nMalene Møller (Helsinge, 2020-10-28)\nUdvidelsen vil have overordentligt store menneskelige og økonomiske konsekvenser\nBjørn Falck Jensen (3200 Helsinge, 2020-10-28)\nUdvidelsen af udgravningsområdet står ikke på mål for at de miljømæssige konsekvenser, de økonomiske konsekvenser for borgerne, og støj-, støv- og æstetiske chikaner for kommunens borgere og besøgende der kommer ad hovedindfaldsvejen til Helsinge. Det bærer præg af en meget kortsigtet løsning, der begrænser en langsigtet og bæredygtig udvikling af Helsinge og Gribskovkommune.\nJens Møller (Helsinge, 2020-10-28)\nUrimeligheden i at der skal udvindes i en lille by som vores, hvor vi kæmper for at få flere til at flytte hertil, hvor der er lys og frisk luft og skøn natur.\nCharlotte Leit (Helsinge , 2020-10-28)\nJeg ønsker at bakke om ønskerne for at beskytte dels vores borgere i de udsatte områder og dels for at beskytte de by-nære zoner. Så må grusgravene flytte længere ud på landet. Jeg ved godt, at man kun kan grave dér hvor gruset er. Men det nytter heller ikke at lægge disse støjende og generende anlæg så tæt på de små landsbyer og derved ødelægge livet for borgerne der i 20-30 år frem i tiden. Høbjerg Hegn er efterhånden en skamplet at glo på, når man kører forbi. Det skaber store åbne ar i det unikke landskab, der ligger i vores område. Så NEJ TAK herfra. Hvad med at genbruge grus? Kigger man på det? Mvh Eva\nEva Pahus (Helsinge, 2020-10-28)\nDer bør ikke ligge en grusgrav så tæt op af en by...\nLene Møller (Helsinge, 2020-10-28)\nJeg skriver under fordi det påvirker så mange borgeres nære hverdag og kulturelle hverdag i Helsinge. Til påvirke bosætningen i Helsinge by og omegn og vil være til gene for et stort boligområde og ikke mindst trafikken på Hillerød forlængelsen.\nSara Glahn (Helsinge, 2020-10-28)\nJeg ønsker ikke at det er det første man ser når man kommer ind i Helsinge\nBerit Kaslund (Helsinge, 2020-10-29)\nEr meget i mod en udvidelse. Larm, svineri og miljøbelastning ligeledes forhindring af natur og dyreliv.\nChristina Søndergaard (Helsinge, 2020-10-29)\nMiljø betyder mere end økonomi\nJette Kingod (København, 2020-10-29)\nDet er en miljøkatastrofe og grusgraven allerede er til gene for os, der bor tæt på. Det vil derfor forringe værdien af vores gård og planer om at lave et retreatsted i naturen\nNatasja Kingod (Helsinge, 2020-10-29)\nDer er rigeligt støj og trafik i Annisse Nord uden yderligere graver i.\nTina Rasmussen (Annisse Nord, 2020-10-29)\nHalsnæs Kommune vil blive mindre attraktivt for tilflyttere, hvis der oprettes grusgrave - støvgener etc. Desuden har jeg selv et dejligt sommerhus i Evetofte.\nAgnete Jessen (Nygårdterrasserne 221E, 2020-10-30)\nVi bor på Pinusvej\nJane Sschjerning (Helsinge, 2020-10-30)\nIb Schjerning (Helsinge, 2020-10-30)\nJeg syntes at det vil være trist for Helsinge og omkringliggende byen som vil blive belastet på mange måder eksempelvis på følgende måder:\n- natur skønne områder bliver ødelagt\n- Tung trafik i form af lastbiler vil belaste de i forvejen trængte veje.\n- støv gener for tætliggende huse\n- støj gener for tætliggende huse\n- folk bliver stavnsbundet, da huse vil være svære at sælge uden store tab\nLars Skovly (Helsinge, Annisse Nord, 2020-10-31)\ndet er en rigtig dårlig ide at grave !\nbente banemann (helsinge, 2020-10-31)\nJeg bor i Annisse Nord og ønsker ikke tung trafik og gener fra støv og støj omkring institutioner og skole.\nKristian Kørup (Helsinge, 2020-11-01)\nFordi jeg bor på Høbjergvej og de gener vi i forvejen har fra eksisterende grusgrav vil blive endnu værre...\nTine Herbst (3200 Helsinge , 2020-11-01)\nJeg synes, man bør værne om biodiversiteten og kulturhistoriske værdier.\nSiff Camilla Kingod (Græsted, 2020-11-01)\nJeg skriver her med under på at det ikke bliver gjort vi skal bevare vores natur der er ikke meget tilbage.. STOP DET STOP DET::\nmichael munch (helsinge, 2020-11-01)\nB1 Ammendrup Udvidelsen ville ødelægge Bavnehøj, som er et vartegn med enestående landskabelige værdier ved indkørslen til Helsinge. Hensyn til bevarelsen af landskabelige værdier er et krav i Råstoflovens §3, men dette er ikke nævnt i miljøvurderingen af Udvidelsen. Desuden ville Udvidelsen have meget væsentlige miljømæssige og trafikale konsekvenser i et område, der i forvejen lider under den stigende belastning fra Kildevej.\nJens Lorentzen (HELSINGE, 2020-11-01)\nDet er uanstændigt at lægge så belastende industri så tæt på beboelse\nMichael Hughes (Helsinge, 2020-11-01)\nGodt gået, at I bruger tid og kræfter på dette. Det skal stoppe, der tænkes igen kun på penge, ikke mennesker i Gribskov. Hvis det bliver gennemført, finder politikerne sikkert ud af at lave et aktieselskab og forer deres egne lommer, som de gjorde med vandværket.\nVi bliver ikke ved at bo her, de gør for mange dårlige ting og ikke nok gode. Passer ikke engang de helt basale kommunale opgaver.\nJeanett Kjer (Helsinge, 2020-11-01)\nOle Aaquist Johansen (Helsinge, 2020-11-02)\nUnderskriver som nærmeste nabo, der kommer til at dele skel med området for den foreslåede udvidelse af grusgraven. At projektet overhovedet er kommet igennem første fase trods de mange velfunderede indsigelser fra Høbjergs beboere er pseudodemokrati på højeste plan! Med miljø- og sundhedsmæssige risici og økonomiske konsekvenser, som ingen endnu kender omfanget af.\nMarie Louise Qvist (Helsinge, 2020-11-02)\nStop vanviddet nu!\nKirsten Qvist (Hørsholm, 2020-11-02)\nSom nær ven til en beboer oplevet jeg de kvaler der er ved at bo så tæt på grusgrav. Det ønsket jeg ikke for nogrn.\nLone Elin Vestergaard (Helsingør, 2020-11-02)\nJeg ønsker ikke mere støj end der i forvejen er, samt ønsker jeg ikke en værdiforringelse af min ejendom pga af dette. Og ud fra hvad jeg kan forstå skal grus graven lukkes ned som planlagt og ikke udvides.\nBrian Gregersen (Helsinge, 2020-11-02)\nNabo til foreslået udvidelse.\nØnske de fredede områder bevares.\nStøj og støv gener kan ikke accepteres.\nMichael Poulsen (Helsinge, 2020-11-02)\nJeg bor lige ved området\nAnne Lysgaard (Helsinge, 2020-11-03)\nEr ikke interesseret i de støjgener og den øget trafik en udvidelse vil give.\nVibeke Hansen (Helsinge, 2020-11-03)\nJeg bor tæt på og kan fuldt ud tilslutte mig de argumenter, som flere og især Eva Frese og Maria Falck Stigsby beskriver. Det er i forvejen umuligt at komme ud på Kildevejen i myldretiden, når man skal ud fra Frederiksborgvej. Det burde forbydes at lægge sådan et projekt så tæt på store boligområder.\nAnne Rhiger (Helsinge, 2020-11-03)\nLars Rhiger (Helsinge, 2020-11-03)\nfordi min kollega bor i helsinge og hvis det gennemføres stavsbindes han til sit hus som vil være usælgeligt.\nsusanne pedersen (hillerød, 2020-11-05)\npå grund af vi i mange år har haft\nstøjproblemer samt sætningskader på vores hus\nsamt alt for høj fart gennen høbjergvej\nkim clemen (helsinge, 2020-11-05)\nUdvidelsen vil være til urimelig stor gene for borgerne i Høbjerg\nBirgitte Gram (Helsinge, 2020-11-07)\nAltid 28777 28561\n24 timer 220 227


Hvordan Man Investerer I Aktier Online Og Tjener Penge Tjen penge på aktier - Sådan kommer du igang med aktiehandel i - radioaltamira.com\nHvordan man investerer i aktier online og tjener penge, aktier: sådan kommer du i gang med at investere | forbrugerrådet tænk\nMens de fleste mennesker bruger penge på gadgets og designertøj, som i sidste ende ikke bringer dem tættere på deres mål, investerer du i dig selv. Hvis man tog penge ud af systemet, så ville det hele gå i stå. Dansk Aktionærforening er et godt sted at få hjælp, hvis du har mod på at investere selv, eller hvis du gerne vil lære mere.\nRenters rente er ikke den eneste fordel ved at starte tidligt. Som du kan se, er rigtig nemt at komme i gang med. Vi har sikkert alle sammen en vens hvis vens ven har tjent styrtende mange penge på aktiehandel. Her laver du en bruger og bliver kunde, hvorfra du så kan købe, sælge og overvåge dine aktier.\nOmkostningerne stiger, jo flere gange du handler.\nEr i stedet for hvis du vælger at beholde aktien forex bonus ingen indbetaling indonesien kursen stiger, fordi du forventer at kursen vil stige yderligere. Sådan fortsætter du de næste fem år med at investere i forskellige typer aktier, indtil du har 10 forskellige aktier.\nDe første 6. Når du har fået god føling for systemet og kender de bagvedliggende principper, så kan du bevæge dig op i en lidt større skala. Der er noget rigtigt i at aktiehandel skal man lade de professionelle om. Indbetal penge. Du skal lave et ekstraordinært stort afkast for ikke alene at slå markedet, men også betale handelsomkostninger — forex bonus ingen indbetaling indonesien at retfærdiggøre din egen tid.\nSådan kommer du i gang med at investere Din opsparing kan vokse, hvis du investerer dine penge i aktier. Investerer du i kun et selskab, gør en konkurs virkelig ondt.\nTjen penge på danske aktier først I afsnittet om risiko slog vi fast, at det handler om at handle aktier i forskellige lande. I stedet har jeg valgt en lang tidshorisont. Dette skal du drage fordel af, så det handler om at komme i gang med at handle aktier hurtigst muligt. Jeg køber primært mellemstore og store danske selskaber, oftest Cindekset, da de mest omsatte aktier er dem, hvor du kan være mest sikker på, prisen er rigtig.\nDet er svært at sætte en fast grænse for en minimum startkapital, men omkring 5. Det betyder at det ved køb af obligationer, er der fastsat et tilbagebetalings tidpunkt. Pas meget på med ikke at blive for grådig her, da værdien på aktierne hurtigt kan ændre sig.\nAf Marianne Troelsen Skou Foto: Hvordan man investerer i aktier online og tjener penge det lyder, som noget du godt kunne tænke dig, er her en kort forklaring på, hvordan du kommer i gang. Populære platforme: De fleste gør kun ting, fordi de forventer en eller anden form for økonomisk gevinst.\nInvestering i praksis — sådan kommer du i gang Du kan investere i rigtig mange forskellige ting og det kan være svært at finde et overblik.\nHvordan man handler bitcoin for ripple i binance Gymnasium: Hvis man starter fra ingenting eller måske har været i gang i noget tid. Bedste sted at handle aktier? Hvis du har en kort tidshorisont med din investering — du skal eksempelvis bruge dine penge som likvider om en kort årrække i forbindelse med pension, forældrekøb eller rejse — bør du overveje at supplere dine aktieinvesteringer med obligationer og ejendomsinvestering.\nDin, min og vores økonomi Lyserøde aviser og kedelige regnskaber.\nDet kan dog være en rigtig god ting hvordan man investerer i aktier online og tjener penge starte med danske aktier, da omkostningerne til handel og valuta er lavere ved danske aktier. Når man skal tjene penge på aktier, så er der nemlig også nogle udgifter til handelsomkostninger, depot og måske valutaomkostninger.\nHer lærer man fra forex trading kursus sverige. Sådan ved du, hvornår du skal sælge Køb ikke aktier, hvis der kun er få år til, du skal bruge pengene.\nLær så meget du kan om aktiercrowdlending og ejendomme. Aktie investering vil sige at du køber aktier. Mange slider og slæber, så de kan få en ringe løn. Vælg den risiko du er villig til at løbe. Den fornuftige investor sætter en tidsramme, det kan for eksempel være en god ide at beslutte sig for, ikke at sælge sine aktier den næste 5 eller 10 år.\nMin strategi er simpel: Køb de første aktier hurtigst muligt Man skal hele tiden huske på, at historisk set stiger aktiemarkedet med ca. Lægger du et for højt eller passende bud ind i markedet, køber du øjeblikkeligt aktien. Efterhånden som låntager betaler lånet af, modtager du løbende renteindtægter indtil lånet er betalt tilbage.\nMen det er der ingen sikkerhed for.\nMen den kan også forsvinde, for der kan være store omkostninger og risici ved at sætte pengene i aktier. Man kan selvfølgelig være heldig at de 5. Aktiehandel er absolut ikke rent held. Vær derfor opmærksom på, om du har råd til at lade pengene stå i aktier i nogle år. Lægger du et for lavt bud ind i markedet, køber du derfor ingen aktier.\nSå drop perfektionismen, ingen er eksperter på deres første dag. Kræver en lang tidshorisont Efter 20 år har du købt aktier for Hvor meget skal jeg investere? Ingen widgets fundet i sidebar Alt!\nDer er intet andet sted i verden, hvor der bliver tjent så mange penge, som der gør på aktiemarkedet. Din, min og vores økonomi På DR Gymnasium kan lærere og elever blive klogere på vigtige økonomiske emner som banker, gæld, løn, skat og aktier.\nI sådan et tilfælde ville du hurtigt ende med at miste en del penge. Du vil ofte være klistret til aviserne for at danne dig et godt overblik.\nAktiehandel for begyndere. Online aktiehandels kursus og aktiehandel App. De fleste ved, at hvis de havde investeret\nHvis man dog ikke føler, at man får udfyldt hele sit økonomiske potentiale gennem den vej, så er der også andre metoder, hvor få håndører hurtigt kan blive til mange penge. Mange bankinstitutter især koster flere penge at handle i.\nHvilke investeringsforeninger klarer sig bedst? Handelsomkostninger Hvis du hvordan man laver kontanter online sverige alene handler med hvordan man investerer i aktier online og tjener penge som begynder, men også er en mand, er der stor risiko for, du kommer til at forex trading lektioner videoer for meget.\nNår man så har fundet ud af, at man vil sætte de her, lad os sige Men aktie investering er en hel anden snak. Men du kan sagtens tjene gode maskinindlæring i finansbranchen på aktiehandel, uden at være ekspert. Uden at skulle sætte det store op, så man kan hurtigt komme i gang med at prøve at sælge og købe.\nSamt du mindsker risikoen for at købe aktier i et land, som af gratis forex handelsrådgivning ene eller anden grund kan komme ud i politisk ustabilitet med tab på aktiemarkedet til følge. Hvad er forskellen på aktier og obligationer? Eller at du tror på, at virksomheden bliver mange flere penge værd, over de næste mange år.\nStart i det små og arbejd dig op Når man skal starte ud med at lege med aktiehandel, er det vigtigste, at man ikke bare hopper ind i de helt store ligaer lige med det samme.\nJo bedre du bliver, jo mere kapital kan du også få til dig selv.\nMulighed mæglere sammenligning\nBedste binære robot anmeldelser\nMåder at tjene penge hjemmefra nz\nForex dag handelssystem\nSkal jeg investere i rippel cryptocurrency Hvor mange penge laver du på youtube sverige Hvordan man tjener penge nu Gode måder at tjene penge hurtigt på Forex handelszeiten ostern Bedste forex trading software anmeldelser Online aktiehandel klasser begyndere Online bitcoin handelssteder Er der en storm på vej? Handel aktier online for dummies Legitime bitcoin investeringer 2019 Top 10 binære mæglere 2019 Kan jeg tjene penge via internettet


Din tipskupon er bæredygtigt håndværk » Kailow\nDin tipskupon er bæredygtigt håndværk\nNår du står med din tipskupon, din Eurojackpot eller Lottokupon i hånden, er det et resultat af detaljeret og bæredygtigt håndværk, skabt på Kailows trykkeri.\nMed mere end 40 års erfaring i trykkeribranchen kan Kailow tilbyde en stor ekspertise, når det gælder større produktioner. Vi har blandt andet vores aftale med Danske Spil, hvor vi de næste fire år trykker tipskuponer og leverer til landets spiludbydere. Det kræver en vis kaliber at kunne indfri en så stor bestilling af tryksager, som kuponerne er. Heldigvis har vi et maskinrum af den anden verden i vores trykkerihaller med trykkere og printere. Eksempelvis kan vi trykke 60.000 tryksager i timen.\nLæs mere om Kailows CSR-certificeringer her\nNår vi trykker kuponerne er der visse krav at leve op til. Skæringen og falsningen skal være yderst præcise, så terminalerne kan aflæse kuponerne korrekt, og nogle kræver endda rundede hjørner. Samtidig kan maskinerne sørge for at pakke tipskuponerne i nøje afmålte pakker, så forhandlerne ved præcist, hvor mange kuponer der er i en pakke, når de rammer butikken. De krav evner vi i Kailow at opfylde, og det er der ikke mange andre steder i Danmark, der gør. Tilmed kan vi også tilbyde hurtig levering.\nPrint med god samvittighed\n60.000 kuponer i timen, synes vi også, er mange. Vi er som det eneste trykkeri dokumenteret bæredygtige og bevidste om at sætte et så grønt aftryk som overhovedet muligt i vores industri. Det gør vi ved at arbejde målrettet med CSR, ikke kun internt, men også sammen med vores kunder. Tipskuponen, du står med i hånden, er derfor ikke kun et stykke håndværk. Det er også en miljøvenlig og bæredygtig tipskupon. Vores papir er Svanemærket og kommer fra bæredygtige skove i Europa.\nI Kailow har vi kompetencerne til at varetage alt fra det grafiske udtryk til selve processen i tryk og print af plakater, flyers, brochurer og selvfølgelig tipskuponer.


Frit Citroen værksted Holstebro → Book service & reparation\nFrit værksted til din Citroen i Holstebro\nOgså en Citroën har nu og da behov for et serviceeftersyn eller endda en reparation.\nOg for bilejere i Holstebro og omegn er der et stærkt alternativ til mærkeværkstederne i byen.\nVi har åbnet autoværksted på Hjaltesvej 12 i Holstebro, og dermed tilbydes service og reparation af alle biler uanset model og årgang til tyske værkstedspriser.\nDet betyder en markant besparelse på bilregningen.\nFaktisk er vi op til 40% billigere når der sammenlignes med mærkeværkstedet.\nSkorstensgaard er en landsdækkende kæde af frie autoværksteder, som ikke er gift med et bestemt bilmærke. Ved hjælp af vores professionelle tester-udstyr samt løbende uddannelse, har vi opnået solid knowhow og erfaring med samtlige bilmærker, da vi på årsbasis reparerer og servicerer op mod 100.000 biler.\nVi vil skabe lavere værkstedsregninger til bilejerne, som desværre er vænnet til et højere prisniveau hos mærkeværkstederne.\nDet er vores målsætning og mærkesag - og i mange tilfælde er vi op til 40 procent billigere end mærkeværkstederne. Samtidig får du på vores autoværksteder god service og kvalitet.\nFå et tilbud fra os, når du skal have din Citroën serviceret, og se, hvor meget du kan spare.\nMatch af prisen fra Citroën i Tyskland\nMedbringer du et skriftligt udspecificeret tilbud fra det autoriserede tyske Citroën værksted, så prismatcher vi uden at blinke. Læs mere om det her.\nOg medbringer du et tilbud – skriftligt og udspecificeret – fra dit lokale mærkeværksted, så får du 20% rabat på mærkeværkstedets pris.\nSå der er faktisk ingen grund til ikke at benytte Skorstensgaard i Holstebro.\nFå tilbud på service af Citroen\nService efter Citroëns egne forskrifter\nVi har samlet et dygtigt hold på værkstedet i Holstebro, og derfor kan vi også tage din bil under kompetent behandling.\nImens din bil er på vores bilværksted, kan du få en gratis lånebil stillet til rådighed, så du stadig har en bil og kan komme rundt.\nNår din bil får et Serviceeftersyn efter bogen, så foregår alt arbejde på din bil efter Citroëns egne forskrifter.\nDet garanterer at bilen bevarer sin fabriksgaranti, så længe den er i garantiperioden, og hvis importøren afviser din fabriksgarantisag med baggrund i vores arbejde, så ordner vi din bil uden yderligere beregning for dig.\nGodkendt stempel i servicebogen & mobillitetsservice\nMed et Service efter forskrifterne får du også et 100% gyldigt stempel i bilens servicebog og som bonus gratis vejhjælp i hele landet.\nVi kalder det mobilitetsservice, og det dækker dag og nat, hvis din bil er udsat for fx påfyldning af forkert brændstof, indbrud i bilen, trafikskade eller motorstop.\nDu kender prisen på værkstedsregningen\nNår din bil er på værksted hos Skorstensgaard i Holstebro, så kender du faktisk allerede prisen.\nDen har du nemlig aftalt på forhånd med vores værkfører.\nVi går ind for gennemsigtighed.\nDet gælder bestemt også, når det kommer til din bilregning.\nEn gang imellem sker der dog det, at vores automekanikere finder yderligere arbejde i forbindelse med deres arbejde på bilen.\nSker dette med din Citroën, så kontaktes du vedrørende ekstraopgavens størrelse og hvad det koster.\nOg vi begynder ikke på denne del af arbejdet uden din accept!\nBook tid hos Skorstensgaard i Holstebro\nSå skal din bil til serviceeftersyn eller reparation?\nBestil tid på Skorstensgaards bilværksted i Holstebro med det samme.\nEller rekvirer et 100% gratis og uforpligtende tilbud fra os.\nDu er selvfølgelig altid velkommen til at sende afdelingen en mail eller ringe til os.\nVi svarer på alle henvendelser senest 48 timer senere på hverdage.\nBestil værkstedstid her


Sprognævn indtager UPN: Radio flytter ind i tidligere salon | Nordfyn | fyens.dk\nSprognævn indtager UPN: Radio flytter ind i tidligere salon\nJohn Aagaard fra Radio Nordfyn foran de nye lokaler i Hotelpassagen. Foto: Magnus Harkjær\nDansk Sprognævns flytning til Udviklingspark Nord sender Radio Nordfyn ned i Hotelpassagen.\nBogense: Radio Nordfyn vil om kort tid have forladt Udviklingspark Nord (UPN) i Adelgade og skifte adresse til Hotelpassagen, hvor man flytter ind i den tidligere frisørsalon. Det skyldes, at Dansk Sprognævn skal bruge lokalerne i Adelgade.\n- Jeg har det skidt med at forlade UPN, men det er mest på kommunens vegne. Det havde udviklet sig til at være en servicestation med frivilligcentrets foreninger, Seniornet, revisor, kørelærer, massør og så videre. Det var et lille samfund i sig selv, og jeg er ked af, at man nedlægger det, lyder det fra radioens tovholder John Aagaard.\nMan fik tilbudt at flytte ind i den tidligere SFO Nøglehullet på Poppelvej sammen med udviklingsparkens øvrige lejere, men det har man til trods for en meget lav husleje takket nej til.\n- Der kommer 10-15 foreninger med bordtennis, billard og alt muligt. Udenfor er der en skolegård, så der bliver ikke ro til at lave radio, mener John Aagaard.\nMen Radio Nordfyn skærer alligevel ned på huslejen i Hotelpassagen. 2500 kroner om måneden koster lokalerne, men John Aagaard forventer, at flytningen af radioens antenne, udstyr og store samling af plader og bånd vil løbe op i mellem 20.000 og 30.000 kroner.\nHelst ville radioen være flyttet til Sejlerbiksen på marinaen, men her var ikke toilet, så det blev udelukket. De nye lokaler i Hotelpassagen skal også isoleres og have tæppe, så de kan bruges til radio, men John Aagaard glæder sig til at få en central placering i byen.\n- Vi har jo åbent i studiet hver weekend fra klokken 7 om morgen, og vi har kaffe på kanden, så folk skal bare kigge ind, siger han.\nRadioen skal være flyttet senest 1. september, hvor renoveringen af UPN i Adelgade begynder.\nBygninger moderniseres til sprognævn: - De passer fint til vores behov


// // // Bogblogger.dk – Boganmeldelser på nettet » Hédi Fried: Spørgsmål jeg er blevet stillet om Holocaust\nHédi Fried: Spørgsmål jeg er blevet stillet om Holocaust\nSkrevet af Krista Bauer den 17. maj 2018 – 07:34Én kommentar\nMellem 1941-1945 begik nazisterne folkedrab på Europas jøder. Omkring 6 millioner jøder blev slået ihjel. Det er ufatteligt og skræmmende, at det kunne ske og på trods af det ikke er ret længe siden, forsøger vi at overbevise os selv om, at det ikke kan ske igen.\nHédi Fried og hendes søster overlevede og har viet deres liv til at fortælle om Holocaust. Denne bog er en opsamling på nogle af de spørgsmål Hédi Fried er blevet stillet gennem tiden, og hun svarer ærligt og usentimentalt på dem alle. For hende er det afgørende at have fået fortalt historien til så mange som muligt for inden længe er der ikke flere nulevende mennesker, der kan førstehåndsberette om den skrækkelige periode i verdenshistorien.\nUdover de meget konkrete svar på spørgsmål om sult, hvordan de gik klædt og hvad de gjorde, når de havde menstruation, forsøger Hédi Fried også at give nogle mere reflekterende svar omkring tilgivelse, folkedrab og fremtiden. Og her er noget, der især bed sig fast hos mig, da hun forsøger at svare på, hvordan det kunne ske: “Karismatiske ledere udnytter folkets utilfredshed med de eksisterende forhold. De tilbyder enkle svar på komplicerede spørgsmål (…) Disse falske profeter lyder så overbevisende, at det er nemt at lade sig forføre. Først meget senere opdager man, at deres løfter havde en pris”.\nDet lyder ikke så ukendt, vel?\nBogen er vigtig, fordi den beskriver en del af vores historie, vi aldrig må glemme, på en lettilgængelig måde, der appelerer til både voksne og større børn.\nHédi Fried, Spørgsmål jeg er blevet stillet om Holocaust, forlaget Klim, februar 2018, 151 sider.\nBogblogger.dk – Boganmeldelser på nettet » Hédi Fried: Historien om Bodri siger:\n8. maj 2020 kl. 06:42\n[…] Hédi Fried er holocaustoverlever og har viet sit liv til at fortælle om det svære. Hun er også forfatteren bag Spørgsmål jeg er blevet stillet om Holocaust. […]


Naturlige midler til erektion. Naturlig Viagra – Billigt alternativ til receptpligtig medicin\nHåndkøbspille mod impotens | BT Nyheder - mapha.somenhest.com Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi erektion i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Mænd med rejsningsproblemer behøver fremover til at midler problemet lidokain creme på penis deres læge for at få et middel, der kan hjælpe. Potensmidlet Virigen - en forkortelse af »viril igen« - kan naturlige købes i håndkøb på apoteket. Dette giver helt naturligt et vidst buzz på forskellige hjemmesider og de sociale medier, . aktive stof, der menes at hjælpe til med at opnå en erektion, kaldet icariin, som ikke er Konklusion: kan man behandle impotens med naturlige midler?. aug Lider du af impotens, gør din partner eller kender du en, der gør? At have rejsningsproblemer under seksuel kontakt kan være enormt.\nNATURLIGE MIDLER TIL EREKTION - leg med bogstaver. Håndkøbspille mod impotens\nNaturlige midler til erektion, kabale edderkop Andre læser også\nRigtig mange mænd lider i dag af impotens, og flere og flere tager derfor potenspiller dagligt eller ugentligt. Hvis du oplever rejsningsproblemer og gerne vil vide, hvilke slags impotens piller du kan tage, samt hvilke andre midler der findes på markedet, så kan du finde masser af information om dette i denne artikel. 2. jun Af den grund ses der en stigende tendens til, at naturlig viagra gradvist bliver kan have positiv indflydelse på evnen til at opretholde erektion. nov kroner på potensmidler, viser de nyeste tal for Lægemiddelstyrelsen. Resultaterne var imponerende: 40 procent fik deres fulde erektion. Dette site er en guide til alle, der søger hjælp til erektionsproblemer og lav libido. Vi har sammensat produkterne i øjeblikket findes på markedet, som kan hjælpe mange mænd til at genvinde tilliden til hans maskulinitet. Prostabona er et kosttilskud til mænd. Prostabona indeholder et ekstrakt af hørfrø, der bidrager til en normal prostatafunktion hos modne mænd. calle tilbudsavis suderlugum Hvis en mand ikke kan få tilstrækkelig erektion til at kunne gennemføre et samleje, kaldes det for impotens. Sygdommen kan forekomme i forskellige grader, og der kan være flere grunde til, at en mand får problemer med at få rejsning under samleje.\nnov kroner på potensmidler, viser de nyeste tal for Lægemiddelstyrelsen. Resultaterne var imponerende: 40 procent fik deres fulde erektion. 2. dec Der er mange meldinger om diverse former for potensfremkaldende milder, og ingen tvivler på effekten af medicinalindustriens pengemaskiner. nov hvis deres mand har problemer med erektionen,«siger Hans Henrik Raith. I modsætning til andre midler mod impotens skal Virigen som. 2. dec Der er mange meldinger om diverse former for potensfremkaldende milder, og ingen tvivler på effekten af medicinalindustriens pengemaskiner. nov hvis deres mand har problemer med erektionen,«siger Hans Henrik Raith. I modsætning til andre midler mod impotens skal Virigen som. Der finde mange naturlig produkter mod impotens. Det er dog Det er en meget fin balance, som relativ let kan blive forstyrret, hvilket vil forhindre en erektion. mar at 29 procent af mændene naturligt overvandt potensproblemerne, hvilket er meget højt. De blev bedt om at bevare spørgsmål om erektion, orgasme, forbruget af potensfremmende midler kombineret med lønoversigter. okt mulige naturlige midler mod erektil dysfunktion (ED) – som lægerne gentagne manglende evne til at få eller opretholde en erektion fast. Erektil dysfunktion. Voksne. Efter behov. 10 mg initialt mindst 30 min. før seksuel aktivitet, højst 1 gang dgl. Dosis kan øges til 20 mg. Daglig brug af doser på mg anbefales ikke over længere tid på grund af manglende erfaring.\nNATURLIGE MIDLER TIL EREKTION - penis inde i en pige. Håndkøbspille mod impotens\nMiddel til systemisk behandling af erektil dysfunktion. Midlet, som er en fosfodiesterasehæmmer , anvendes også til behandling af pulmonal arteriel hypertension. Bør kun anvendes til behandling af pulmonal arteriel hypertension, når behandlingen forestås af læger med særligt kendskab til behandling af pulmonal arteriel hypertension. Enkelttilskud til behandling af erektiv erektil dysfunktion vil normalt kunne imødekommes, når følgende betingelser er opfyldt og fremgår af ansøgningen:\nnaturlige midler til erektion Hvis en mand ikke kan få tilstrækkelig erektion til at kunne gennemføre et samleje, kaldes det for impotens. Sygdommen kan forekomme i forskellige grader, og der kan være flere grunde til, at en mand får problemer med at få rejsning under samleje. Kvinde søgers Kvinde søges til hygge og sex Skriv og så ser vi hvad der sker Knus.\naug Lider du af impotens, gør din partner eller kender du en, der gør? At have rejsningsproblemer under seksuel kontakt kan være enormt. 2. jun Af den grund ses der en stigende tendens til, at naturlig viagra gradvist bliver kan have positiv indflydelse på evnen til at opretholde erektion. nov kroner på potensmidler, viser de nyeste tal for Lægemiddelstyrelsen. Resultaterne var imponerende: 40 procent fik deres fulde erektion. Tumorlokalisation. Patienten udredes med lokalisations- og funktionsundersøgelser. Billeddiagnostik bør afvente til diagnosen er biokemisk bekræftet.\nNaturlige midler til erektion, hvornår må man have samleje efter spiral Andre læser også\nHar du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. gratis sex på mobilen Impotens naturlige erektil dysfunktion til som en manglende evne til at få eller opretholde rejsning. Impotens kan dog også ses i en tidligere alder erektion her er tilstanden blot mere sjælden. Mange personer tror, at viagra er midler eneste løsning mod impotens.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Naturlige midler til erektion mapha.somenhest.com


Firma madordning| Vi leverer til små virksomheder i KBH\nVi er henholdsvis udlært fra Kong Hans kælder og Søllerød kro. Siden har vi udfoldet os på blandt andre Kommandanten, Noma og Formel B. og Summerbird.\nFIRMAFROKOST MED PASSION\nRyde Gastronomi blev etableret i 2006 og tilbyder frokostløsninger til virksomheder i Storkøbenhavn med alt fra to til flere hundrede medarbejdere, der ønsker sund, varieret og lækker frokost. Vi er overbeviste om, at god mad gør en forskel – både for medarbejdernes sundhed, effektivitet og arbejdsmiljøet. Derfor er den gode madoplevelse centrum for alle vores valg. Vi laver mad med passion af gode og nøje udvalgte sæsonvarer. Vi tager medansvar for vores jord med fokus på lokale råvarer, bæredygtighed og økologi.\nVi laver velsmagende kvalitetsmad fra bunden, og alle portioner er sammensat af vores kok Torben Ryde og afstemt med ernæringsterapeut Mette Ryde, så mængde og råvarer er optimeret, smager godt og giver en god mæthedsfornemmelse.\nDet får I med en frokostordning hos os:\n1 varm ret med dagens tilbehør\n1 fyldig salat, toppet med forskellige hjemmemixede nødde/krydderi blandinger\n1 grøn salat baseret på årstidens grønt samt dressing\n3 slags pålæg med klassisk tilbehør\nHjemmebagt lyst brød\nHjemmebagt mørkt brød\nUgens osteanretning -tirsdag\nUgens dessert – torsdag\nMedansvar for mere end god mad\nHos Ryde Gastronomi tager vi selvfølgelig ansvar for at maden er veltillavet og smager godt, og vi vil også gerne tager et medansvar for den måde vi behandler vores jord.\nLokale råvarer har førsteret og vi prioriterer bæredygtighed og økologi, hvor det giver mening. Vi vejer vores mad og tænker i at undgå madspild og genbruger gerne, hvor det er muligt. For at minimere vores aftryk på klimaet, har vi blandt andet også installeret solceller på taget.\nTilpasning uden ekstra gebyrer\nEr du vegetar, veganer, allergiker eller har du andre præferencer, så sig endelig til. Det er en service fra os at kunne vælge dette uden at blive pålagt ekstragebyr.\nFrokostordningen koster fra 55,- kr. pr. kuvert pr. dag. Levering til København, Frederiksberg og brokvarterne koster 135,- kr. pr. dag uanset antallet af kuverter.\nPriserne kan variere ved specielle ønsker, tilkøb eller levering udenfor de nævnte områder.\nAlle priser er eksklusive moms. Betalingsfristen er løbende måned + 10 dage og faktureres én gang månedligt.\nVi er altid fleksible og tilbyder vores kunder at justere i antallet af kuverter, hvis der fx kommer frokostgæster, eller når et antal medarbejdere er ude af huset.\nFor at undgå madspild og for at kunne servicere og planlægge, bedes rettelser mailes til os senest kl. 12 dagen inden levering (hverdag) Vi vil dog rigtig gerne være fleksible, så vi gør vores yderste for at tilpasse os enhver situation. Opstår der er akut ændring samme morgen som vi skal levere, kan I forsøge at ringe til os. Vi ser desværre ikke vores mail fra om morgenen til kl. 13, da vi har travlt i køkkenet.\nFor at passe på vores jord tilbyder vi at servere i fade, krukker mv. som maden bliver leveret i til jer. Disse skal rengøres og stilles tilbage i de kasser, som frokosten kom i. Som alternativ serverer vi i 30% nedbrydeligt plast som engangsservice. Brugt service bliver afhentet af vores chauffør, i forbindelse med næste dags frokost bliver leveret.\nEr der noget særligt, I ønsker jer, er vi altid til at tale med. Ring endelig på telefon 35 26 71 72.\nHvad koster en frokostordning i København?\nDer betales pr. kuvert og en firma frokostordning koster fra 55,- pr stk. Hertil kommer leveringsomkostninger på 135,- pr. dag uanset, hvor mange kuverter I bestiller. Der er mulighed for at afgive specielle ønsker og tilkøb til jeres frokostordning.\nHvor leveres firma frokostordning til?\nEn firma frokostordning er en god løsning for små og store virksomheder, der ønsker at sikre medarbejderne en god, sund og varieret frokost. Frokostordning med levering til København, Frederiksberg og brokvartererne.\nHvor kan jeg få en sund frokostordning i København?\nNår du vælger vores firma frokost får du en varieret og sund frokostordning i København med lækker hjemmelavet mad. Portionerne er sammensat og afstemt med hjælp fra ernæringsterapeut. Der er også retter til medarbejdere, der er veganere og vegetarer uden ekstra omkostninger.\nFra vores seneste serveringer\nAvedøreholmen 96-98 2650 Hvidovre\n35 26 71 72\nCreated by IT Divisions


Saramonic - Blink 500 Rx Di - Trådløs Mikrofon Til Iphone → Køb billigt her - Gucca.dk\nSaramonic 500 RX Di er en yderst kompakt og trådløs mikrofonmodtager, som kan bruges til Apple iPhone og iPad. Udover, at mikrofonen er let og diskret, så har den også en professionel... Læs mere.\nSaramonic 500 RX Di er en yderst kompakt og trådløs mikrofonmodtager, som kan bruges til Apple iPhone og iPad.\nUdover, at mikrofonen er let og diskret, så har den også en professionel lydkvalitet. Tilslutning af mikrofonen er nemt - den skal blot sættes direkte i Lightning-stikket, og den kræver ingen batterier eller opladning.\nMikrofonen hopper automatisk mellem kanaler for at undgå statisk støj samt afbrydelse af lyd for at sikre den bedst mulige lydoptagelse.\nFrekvensinterval: 2.4 GHz\nFrekvensrespons: 20 - 16000 Hz\nMål: 7,6 x 1,7 x 1,1 cm\nSikkerheden er enorm vigtig, når man handler online, og vi vægter selvfølgelig sikkerhed højt. Vores betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket er den overvejende garanti for sikkerheden bag din online betaling. Så online køb og betaling hos Gucca.dk er altid forbundet med fuld sikkerhed.\nDer er ingen begrænsninger i returretten. Vi tilbyder 30 dages fuld returret på alle typer varer. Det betyder kort sagt, at såfremt du har fortrudt købet, eller af anden grund alligevel ikke ønsker din vare, kan du selvfølgelig bare returnere varerne og få dine penge retur - uden spørgsmål. Det er altid en god ide at kontakte os, inden du returnerer din vare.\nDet er vigtigt, at du som vores kunde får leveret dit produkt både hurtigt og sikkert. Det betyder, at hvis varen er på lager, så modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Husk, at du kan se den præcise lagerstatus på den individuelle vare. Kontakt os hvis du alligevel måtte være i tvivl om lagerstatus eller leveringstid for et produkt.\nDu har i vores shop mulighed for at foretage betaling på mange forskellige måder. Her bør du naturligvis gøre brug af den betalingsform, der passer bedst til dig. Lige meget hvilke af vores betalingsformer du vælger, så kan du altid handle trygt og sikkert hos os. Se de betalingsmuligheder du har ved at klikke på linket. Husk at vi først trækker pengene fra din konto, den samme dag vi sender din vare - hvis du benytter betalingskort.\nHvis du undervejs på vores webshop møder udfordringer eller har spørgsmål, så tag endelig kontakt til os. På hverdage mellem kl. 10-15 sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi er parat til at hjælpe dig - med et smil og godt humør.\nVi giver dig naturligvis muligheden for at spore ordren hele vejen til den er dig i hænde. Efter gennemførsel af dit køb kan du besøge din ordreside. Du kan følge med i, hvornår vi afsender dine produkter, på din personlige ordreside. Du får besked via e-mail, når din pakke forlader vores lager og er på vej til dig.\nDin anmeldelse af Saramonic - Blink 500 Rx Di - Trådløs Mikrofon Til Iphone\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_tv og lyd path__forside path__elektronik path__tvoglyd path__mikrofoner path__tvoglyd path__mikrofoner path__saramonic path__saramonicblink500rxditrådløsmikrofontiliphone


Markedsudvikling i 2017 for pengeinstitutter\nOprettet: 06. jun. 2018\nOpdateret: 06. jun. 2018\nPengeinstitutternes indtjening var i 2017 højere end i årene op til finanskrisen. Fremgangen var dog ikke drevet af kerneforretningen i form af nettorenter, der blev presset af de fortsat meget lave renter, men især af gebyrindtægter, kursreguleringer og historisk lave nedskrivninger på udlån. Se pengeinstitutternes regnskabstal i appendiks.\nDe danske pengeinstitutter er begunstigede af den aktuelle konjunktursituation og præste-rede i 2017 endnu en fremgang i regnskabsresultaterne i forhold til året før.\nPengeinstitutternes årsregnskaber for 2017 viste et overskud på 40 mia. før skat, hvilket svarer til en stigning på ca. 20 pct. i forhold til 2016.\nFremgangen var især drevet af gebyrindtægter, positive kursreguleringer og meget lave nedskrivninger på udlån.\nKerneforretningen er udfordret af det lave rentemiljø. Renteindtægterne faldt godt 7 pct. i forhold til året før.\nSammenfaldet af gode tider og lave renter afstedkom en stigende risikoappetit, og der er indikationer på opbygning af risiko, i hovedsagen med afsæt i kreditgivningen og stigende aktivpriser, f.eks. på boligmarkedet.\nSelvom væksten i kreditgivningen fortsat samlet set var vigende, var der betydelig spredning blandt institutterne, ligesom der var betydelig vækst i visse udlånssegmen-ter, f.eks. boliglångivningen.\nPengeinstitutternes kapitalposition blev styrket, hvilket i hovedsagen kan henføres til et stigende kapitalgrundlag, mens risikoeksponeringerne ikke er steget tilsvarende.\nUdbyttebetalinger og aktietilbagekøb steg. Institutternes kapitalmålsætninger bør være tilstrækkeligt robuste til at modgå uforudsete hændelser eller konjunkturtilba-geslag.\nDe danske institutter vil desuden i de kommende år møde øgede kapitalkrav som følge af international lovgivning, herunder færdiggørelsen af Basel III og kommende NEP-krav.


24.07.2021 Modena basics\nLige som jeg troede at den hellige Lambrusco var bevaret, dvs at alle efterhånden vidste, at Lambrusco har svindende lidt at gøre med den pink tragedie fra 80'erne, kom der en ny kunde på lageret, der skulle hente netop noget Lambrusco for en ven. ”Jeg har ikke rørt det stads siden den dag, vi fik studenterhuen på…det er noget udrikkeligt lyserødt ræve…..”.\n”Du mener ”var” – skyndte jeg mig at afbryde ham i sin lovsang – ”næsten alle. Især da prisen blev billigere og billigere til den dag, det lyserøde eventyr brast under vægten af discountsupermarkedernes 16,95 kr. flasken.”\nJa, det var noget enestående og pudsigt: en sand tsunami af lyserød Lambrusco skyllede over Danmark og det blev landets mest solgte italienske vin.\nPudsigt, fordi den allerførste import dengang i 80'erne skyldtes faktisk en fejlleverance. Firmaet Casali havde sendt 10 kasser af deres rosa Lambrusco til datidens største private importør af italiensk vin, Jarlmann Vin. Ejeren vidste hverken fra eller til og kom med en prøve til mig: ”Du kan godt sælge det her, kan du ikke?” Jeg vendte flasken i hånden et par gange og sagde ”Nix: Lambrusco er en rødvin, den er i forvejen ikke danskernes favorit. Denne her lyserøde har ikke en chance: du kan lade 10 karton blive her men kun på konsignation, jeg får dem aldrig solgt.”\nJeg ved ikke, om det var den elegante udstyr med den skrå etiket eller om folket ville vise deres loyalitet til italiensk vin efter den alvorlige methanolskandale fra året før: de 10 kasser blev solgt i løbet af en uge og alle fra Alt for Damerne til de fineste receptioner og firmagaver, simpelthen alle, skulle have, drikke og snakke om den nye lyserøde sensation fra Italien. Flere importører skulle gøre Jarlmann kunsten efter og I kender historien, der er altid én, der kan finde en billigere udgave 25 øre billigere og så videre…….\nDet er kun i Danmark, at det lyserøde eventyr udfoldede sig. Lyserød Lambrusco tegner sig for knap 2 procent af den samlede Lambrusco-produktion. Dengang i 80'erne måske endda mindre, da kun få firmaer havde det fornødne tekniske udstyr til at fryse mosten og tø den op for at kunne levere den ønskede farve på kommando. Alle andre steder i verden er Lambrusco ensbetydende med en rødvin, der bobler: kun de færreste vil nævne den lyserøde udgave, hvis I spørger ”Hvad er Lambrusco?"\nDen vinven, der var kommet for at hente Lambrusco til sin ven, lød mere interesseret end overbevist. Derfor foreslog jeg et sæt med 4 flasker: ”Lambrusco Basics”. Han fik en testpris og jeg tilegner testkassen til alle dem, der stadigvæk lider under tømmermænd fra dengang i 80'erne eller aldrig har smagt Lambrusco.\nI sættet er der er en mørk lyserød (Sorbara), en macho tør rød (Salamino), en halvtør (amabile=elskværdig) (Grasparossa) og en tør Bianco (af blå grasparossa druer).\nPrisen er en veritabel promotionspris og der er nogle stramme betingelser tilknyttet: 200,- kr. for fire flasker gælder kun denne sammensætning eller multipla deraf. Der er fast fragtpris 175,- kr., som I tilkøber i webshoppen (dette som undtagelse fra den lovede gratis fragt for resten af juli grundet EM sejren).\nRESTEN AF DENNE SOMMERMAIL...\ner tilegnet et par påmindelser:\nTilbuddet udløber mandag den 26. Selvom I ligger og daser på Bornholm eller på en fjern græsk ø, så skynd jer at forudbestille jeres portion: det er håndplukkede lækre vine I sikrer jer. Find dem allesammen her:\nVinene kan naturligvis også købes særskilt, mange vinvenner har allerede gjort det.\n2) ERIK BANTI DAG\nFredag den 6. august på lager. Gratis deltagelse men Erik Banti og jeg ville sætte pris på en ellers uforpligtende forhåndstilmelding:\nDen på 1 liters flaske og ølkapsel: en 100% ung sangiovese, som har taget os med storm og måske ikke behøver en reminder, da I allerede har reageret prompte:\nsøndag den 25. juli: ÅBENT 13:00 til 16:00\nmandag den 26. juli: ÅBENT 14:00 til 17:00\ntirsdag den 27. juli: LUKKET


Greenland Express Iceland ehf april 2017 | Atuisartoqarnermut Unammilleqatigiinnermullu Aqutsisoqarfik\nGreenland Express Iceland ehf april 2017\nKonkurrence, Udgivelser / april 3, 2017 juni 18, 2020 / Afgørelse, Hjemmeside, Konkurrence\nGreenland Express Iceland ehf skal inden 30 dage fra modtagelse af denne afgørelse betale 7.710 kr. til dig, samt rente heraf efter renteloven fra den 30. maj 2016, til betaling sker.\nKlagen er modtaget den 29. april 2016. Sagen vedrører krav om fuld refusion og erstatning for to mistede forbindelsesbilletter, som følge af indklagedes annullation af en flyrejse for 2 personer med planlagt afgang fra Kangerlussuaq den 8. juli 2015.\nDu har fremsat krav om tilbagebetaling af købesummen for den ene flybillet, samt erstatning for tab på 2 uudnyttede forbindelsesbilletter hos [Selskab 2] mellem [By] og Kangerlussuaq.\nGreenland Express Iceland ehf har ved aflysningen oplyst at købesummen ville blive refunderet, men har i øvrigt ikke besvaret henvendelser eller medvirket ved sagens behandling.\nDen 12. april 2015 købte du 2 flybilletter hos Greenland Express Iceland ehf (Greenland Express), med planlagt afgang fra Kangerlussuaq den 8. juli 2015. For at komme fra [By] til Kangerlussuaq købte du ligeledes den 28. april 2015 2 flybilletter hos [Selskab 2]. Greenland Express aflyste rejsen, og I kom ikke af sted.\nDu modtog efterfølgende refusion af skatter og afgifter på billetterne fra [Selskab 2], hvilket beløb fratrukket servicegebyrer udgjorde 904 kr. De resterende 3.960 kr. kunne ikke refunderes.\nDu kontaktede umiddelbart efter aflysningen Greenland Express via e-mail, samt forsøgte at opnå telefonisk kontakt, uden at selskabet på noget tidspunkt besvarede henvendelserne. Den 29. april 2016 indgav du en klage til Forbrugerklagenævnet.\nGreenland Express har ikke reageret på Forbrugerklagenævnets henvendelser, og har ikke udtalt sig i sagen. Forbrugerklagenævnets sekretariat anmodede den 2. september 2016 om selskabets bemærkninger til klagen. Det blev ligeledes meddelt selskabet at sagen umiddelbart ansås for at være tilstrækkelig oplyst, og at afgørelse derfor måtte forventes at blive truffet, hvis der ikke fremkom yderligere af betydning fra selskabet. Henvendelsen, der blev fremsendt til indklagedes sidst kendte forretningsadresse, blev ikke besvaret.\nSelskabets registrerede postadresse er under sagens behandling overgået til at være ukendt, og det er af [titel] [navn] oplyst at selskabet ikke gør sig bekendt med post fremsendt til dets sidst kendte forretningsadresse hos ham. Det er nævnets vurdering at henvendelserne uanset dette fortsat må anses for at være kommet frem til selskabet, og at det har alle muligheder for at gøre sig bekendt med dem på dets sidste kendte forretningsadresse. Da selskabet derfor har haft behørig mulighed for kontradiktion, har nævnet fundet det forsvarligt og i overensstemmelse med forretningsordenen at behandle sagen.\nIndledningsvis finder nævnet at det har stedlig kompetence til at behandle sagen, da Greenland Express via sin bl.a. grønlandsksprogede hjemmeside har foretaget reklamering i Grønland, hvor klageren ligeledes har bopæl, jf. herved retsplejelovens § 212, stk. 2, 2 pkt., jf. § 207.\nGreenland Express har i eget navn solgt dig en rejse, som selskabet ikke har leveret, uden at dette kan tilskrives dine forhold. Du har som følge heraf krav på refusion af købesummen, i det omfang du ikke har modtaget dette. Du har i den forbindelse ved kopi af billetten fra Greenland Express (Bilag 1) dokumenteret at der betalt 3.750 kr. for den, samt ubestridt oplyst at købesummen ikke blevet er tilbagebetalt for denne billet.\nDu kræver endvidere erstatning for de to forbindelsesbilletter fra [By] til Kangerlussuaq hos [Selskab 2], som ikke blev brugt fordi Greenland Express aflyste rejsen. Du har dokumenteret at der blev betalt 2.432 kr. pr. billet, hvoraf 552 kr. udgjorde skatter og afgifter, som blev refunderet (Bilag 2).\nNævnet finder at Greenland Express har haft pligt til at gennemføre rejsen, om nødvendigt ved brug af en anden underleverandør end den umiddelbart planlagte, hvilket – når bortses fra evt. pengemangel – var muligt, da [Selskab 2] i hele sommeren 2015 regelmæssigt havde flyvninger fra Kangerlussuaq. Den uberettigede annullation må herefter anses for ansvarspådragende for selskabet.\nPå baggrund af din ubestridte forklaring, der i øvrigt er understøttet ved sammenfaldet i rejsedatoerne, lægger nævnet til grund at forbindelsesbilletterne udelukkende blev købt for at kunne gennemføre rejsen med Greenland Express, samt at formålet med dem var forspildt ved aflysningen. At Greenland Express aflyste rejsen har derfor været den direkte årsag til, at forbindelsesbilletterne, der ikke kunne fortrydes eller videresælges, mistede enhver brugbarhed og værdi. Nævnet finder derfor at du er blevet påført et tab.\nDet bemærkes at du efter nævnets opfattelse ikke har haft pligt til at forsøge selv at gennemføre rejsen fra Kangerlussuaq med et andet selskab for at redde forbindelsesbilletterne, da dette ville være forbundet med en betydelig yderligere risiko og usikkerhed, af såvel praktisk som økonomisk art. Du har derfor ikke tilsidesat nogen tabsbegrænsningspligt, ligesom det i øvrigt måtte lægges til grund, at merudgiften ved et dækningskøb af 2 flybilletter med kort varsel fra Kangerlussuaq til København under alle omstændigheder klart ville have oversteget det tab der er lidt.\nGreenland Express kan ikke have været ubekendt med, at lufthavnen i Kangerlussuaq er forbindelseslufthavn for store dele af Grønland. Da det ligeledes er et almindeligt vilkår at en sådan transport ikke kan afbestilles, sml. også forbrugeraftalelovens § 9, stk. 2, nr. 2, kan tab på forbindelsesbilletter dertil ikke anses for at være en upåregnelig følge af aflysningen. Nævnet har i den forbindelse lagt vægt på at den erhvervsdrivende efter omstændighederne måtte gå ud fra, at tilkøb af forbindelsesbilletter som altovervejende hovedregel var et nødvendigt og naturligt delelement i at kunne gennemføre en rejse som den solgte.\nDa tabet efter det anførte må anses for at være påregneligt og direkte forvoldt af indklagedes ansvarspådragende adfærd, finder nævnet at Greenland Express skal erstatte dig den del af forbindelsesbilletternes værdi, for hvilken du ikke kunne opnå refusion, 3.960 kr.\nDu har oplyst at du har mistet adgangen til din tidligere arbejdsmail, og derfor ikke kan fremlægge de mails i hvilke der er blevet fremsat påkrav over for indklagede vedrørende dine krav. Da en del af klagen af 29. april 2016 (Bilag 3) dog efter sit indhold er en direkte afskrift af en tidligere henvendelse til indklagede, finder nævnet det godtgjort at der i hvert fald var rejst påkrav på denne dato, ligesom der foreligger den fornødne dokumentation for dette påkravs indhold. Som følge heraf skal kravet forrentes 30 dage fra datoen for klagens indgivelse.\nNævnet finder derfor samlet at Greenland Express skal betale 7.710 kr. til dig, samt rente heraf efter renteloven fra den 30. maj 2016, til betaling sker.\nDu kan ikke klage over forbrugerklagenævnets afgørelser til andre administrative myndigheder, jf. inatsisartutlov nr. 39 af 9. december 2015 om markedsføring og mærkning, § 35, stk. 2.


Så er der igen søndagsaktiviteter i Naturens Rige\nDen sidste søndag i måneden har traditionelt været lig med en frisk gåtur i Naturens Rige. Og efter et år, hvor forsamlingsforbuddet satte en stopper for de arrangerede fællesture, er søndagsaktiviteterne nu tilbage på programmet i Naturens Rige.\nSæsonen starter søndag den 29. august, hvor turen går ad stisystemet, der forener Skjern og Tarm på tværs af Skjern Å. Naturstierne vil blive præsenteret af nogle af de lokale ildsjæle, som har stået bag etableringen af stierne.\nDerudover er der endnu tre ture at se frem til resten af året, inden der bliver lavet et nyt program for 2022.\nI september går turen til Velling, hvor deltagerne blandt andet skal opleve Forundringens Have ved Vestjyllands Højskole og høre om tidligere tiders Studedrift, mens ruten følger Drivvejen.\nI oktober er det ”Landsbylivet før og nu i Ølstrup”, der er på programmet, og i november inviterer skovfogeden på juleskovtur i Tarm Kommuneplantage.\n- Vi glæder os til at komme i gang igen, og det kan vi høre på mange af de borgere, der tidligere er gået med på Søndagsaktiviteternes ture, at de også gør, siger Lene Brodde, der er koordinator for Sundhedsfremme og Forebyggelse i Sundhedscenter Vest.\nDet er ti år siden, at der første gang blev arrangeret Søndagsaktiviteter, der bliver gennemført den sidste søndag i hver måned (med undtagelse af juli og december) på forskellige naturområder i Ringkøbing-Skjern Kommune.\nBag søndagsaktiviteterne, der er gratis og almindeligvis finder sted kl. 13.00-15.00, står foruden Sundhedscenter Vest også Ringkøbing-Skjern Kommunes Natur-, Kultur- og Fritids-afdeling, DGI-Vestjylland, Ringkøbing-Skjern Museerne og FrivilligVest.\nArrangementerne er en god blanding af en gåtur på ca. 5 km i varieret terræn, kulturelt indslag og fortællinger med inddragelse af lokale ildsjæle og fagpersoner, samt ikke mindst godt selskab med andre en søndag eftermiddag. Og det er netop den brede opbakning til idéen, der gør søndagsaktiviteterne til mere end bare en gåtur:\n- Dét, at der er så mange forskellige aktører bag søndagsaktiviteterne, gør dem til noget helt specielt, siger Lene Brodde og forklarer:\n- Naturvejledere kan give deltagerne viden om biodiversiteten i det område, hvor vi går, Ringkøbing-Skjern Museerne byder ind med historiefortællingen. Og fra kollegerne i kommunens Natur-, Kultur- og Fritidsafdeling, får vi en masse tips om, hvor der sker noget nyt i kommunen, som det kan være interessant for deltagerne at opleve. Og endelig er både DGI og Frivillig Vest jo nærmest danmarksmestre i at engagere frivillige og foreninger, der har lyst til at byde ind som arrangører på de forskellige steder.\nNår Sundhedscenter Vest bruger kræfter på at koordinere og planlægge Søndagsaktiviteterne er det af den meget simple årsag, at en gåtur i naturen uvægerligt boner ud på folkesundheden og livskvaliteten.\n- Formålet med gåturene er sundhed på flere planer. Og da vi under corona-nedlukningen arrangerede individuelle gåture i naturen gennem Wild West Walk ’n’ Run-konceptet kunne vi jo se, at folk valfartede til pop-up ruterne, fordi de gav mulighed for at få en ny oplevelse i naturen – en oplevelse, der kombinerede motion med naturoplevelser.\nUd over motion og naturoplevelser bliver der igen skruet op for fællesskabet med Søndagsaktiviteterne, hvor der tidligere har været op imod 50 deltagere på gåturene.\nI år er der ikke en trykt folder, men nærmere information og præsentation af hver enkelt tur, finder man på Sundhedscenter-vest.rksk.dk/arrangementer hvor man også kan orientere sig mht. eventuelle ændringer i programmet.\nEn trykt præsentation af programmet fås på biblioteker. Det er gratis at deltage, og både børn og voksne er velkomne. Flere af turene er dog ikke så egnede til kørestole og barnevogne på grund af ujævnt terræn.


Udvalgsformand forsikrer: Vi har strammet op for at få tidligere fat på nye ledige | jv.dk\nPoul Erik Jensen understreger, at kommunen har sat gang i tiltag for, at nye ledige kommer tidligere til samtale på jobcentret Arkivfoto: Martin Ravn\n- Vi har sat mere personale på området, forsikrer Poul Erik Jensen (S), efter at ny rapport viser, at Kolding Kommune er den næstdårligste kommune i landet til at få nye ledige til samtale på jobcentret. Samtidig har kommunen startet nyt samarbejde med fem a-kasser.\nKolding: Poul Erik Jensen (S), formand for arbejdsmarkedsudvalget, erkender, at Kolding Kommune har været for dårlige til at tage kontakt til nye ledige. En ny rapport fra Dansk Arbejdsgiverforening viser, at Kolding Kommune er den næstdårligste kommune til at få hevet en ny ledig til samtale på jobcentret.\nTallene i rapporten, der tager udgangspunkt i tredje kvartal 2019, viser, at kun 75 procent af nye ledige kom til samtale i løbet af den første måned. Men selvom rapporten netop er offentliggjort, fortæller Poul Erik Jensen, at arbejdsmarkedsudvalget for længst har forsøgt at stramme op.\n- Vi har strammet op, for vi vidste godt, at det, vi gjorde, ikke var godt nok. Vi har sat mere personale på området i efteråret, for det er utrolig vigtigt, at vi tidligt får fat i dem, der ryger ud i ledighed, siger Poul Erik Jensen.\nUdvalgsformanden fortæller desuden, at kommunen ved årsskiftet satte gang i et nyt projekt, hvor man arbejder tæt sammen med fem a-kasser. Planen er, at a-kasserne skal tage sig af nogle af de tidlige samtaler med nye ledige.\n- A-kasserne tager i samarbejde med jobcentret fat i de nye ledige og får en snak med dem. Det har vi store forventninger til. Det er et forsøg, som Folketinget har sagt ja til, og vi har lavet nogle gode aftaler med dem, siger Poul Erik Jensen.\nIfølge udvalgsformanden har tallene udviklet sig positivt, efter der er kommet nye ansatte til. Det er omvendt for tidligt at evaluere på forsøget med a-kasserne, forklarer han.\nArbejdsgiverforening beder kommunen stramme op: Kolding er n...\nOris Tandlægerne udvider og åbner en af Danmarks største klinikker\nIndbrud i forretning på Vejlevej\nMotorcyklist væltede: Slap uden personskader\nFAKTA: Corona-indlæggelser falder for femte dag på stribe\nMedie: Fifa lader landene selv bestemme sæsonafslutning\nBrøndby: Forny sæsonkort nu og støt klubben i coronakrisen\nADD-direktør: Vi skal være bedre til at oplyse atleterne\nIndbrudstyve stjal designmøbler\nErik har drevet træfabrik i 50 år: Man kan godt komme styrket ud af en krise\nLive: Nu er 187 døde med coronavirus i Danmark


Panelgardin - Se det hos Haubjerg Indretning\nMed panelgardiner får du et spændende udtryk i vinduerne, og samtidig er du garanteret fleksibel afskærmning på alle tider af døgnet. Panelerne kan trækkes frem og tilbage uafhængigt af hinanden og kan placeres lige præcis der, hvor solen generer, eller hvor indsynet skal begrænses.\nPanelgardiner er også ideelle som fleksible rumdelere eller vægdekoration.\nKombiner ensfarvede væv med dekorative mønstre for et spændende udtryk. Panelgardiner og rullegardiner kan med fordel kombineres i samme rum. Stoffet til begge gardintyper vælges nemlig fra samme kollektion, så mulighederne for et unikt udtryk næsten er uendelig.\nDu vælger selv bredden på panelerne fra 25 cm op til 120 cm. Højden laves op til 350 cm.\nEt målbestilt panelgardin\nEr du nysgerrig efter, hvad der gør Luxaflex® skræddersyede panelgardiner så unikke, og hvorfor lige præcis panelgardiner er et godt valg? Læs mere om vores målbestilte panelgardiner >>\nFind Luxaflex® panelgardiner hos din nærmeste Luxaflex® forhandler\nFleksibel placering af panelbaner\nFungerer godt som rumdeler


Referat fra ordinært kredsbestyrelsesmøde i DFIF - Kreds Østjylland - juni 2009\nDFIF – Kreds Østjylland Møde nr. 1 2009/10\nTorsdag den 18. juni 2009 kl. 18.00\nSten Nørup, Firmaidræt Silkeborg\nCamilla Jørgensen, foreningskonsulent\nJan Grumstrup, foreningskonsulent\n4) Økonomisk oversigt\n5) Hvor står vi? – Hvad gør vi her? - Hvor vil vi hen? – Hvordan kommer vi det?\n6) Kredsen rundt\nValdemar bød de fremmødte velkommen. En særlig velkomst til vores nye konsulent, Camilla Jørgensen.\n- Orienterede kort om forløbet vedr. telefon og kørsel m.v. til økonomiansvarlig og aktivitetskoordinator. Sidstnævnte takkede ja til det fremlagte oplæg, mens førstnævnte takkede nej. Indtil andet aftales er ÅFS Kontoret ansvarlig for de økonomiske opgaver.\n- Aktivitetsseminaret var igen et vellykket arrangement. Der lægges op til det kan gentages i 2010.\n- Så er der ansat ny foreningskonsulent. Valget faldt på førnævnte Camilla Jørgensen. Som sælger blev Henrik Brandt ansat. Vi ser frem til et godt samarbejde med dem begge. Sidstnævnte er i øvrigt allerede godt i gang i Skanderborg, hvor han sælger Midsommerstafetten.\n4. Økonomisk oversigt\n- Carsten kunne berette om et indestående pr. 26. maj på godt 124.000,- kr. Der er dog ikke betalt regninger vedr. kredsseminar og møder samt telefonhonorar til formanden og aktivitetskoordinatoren.\n- Procedure for godkendelse af fakturaer m.v. samt bogføring og regnskabsprincipper der forud for mødet var aftalt mellem Valdemar og Carsten blev fremlagt.\n- Alle fakturaer sendes pr. mail til Valdemar til godkendelse før betaling finder sted.\n5. Hvor står vi? – Hvad gør vi her? - Hvor vil vi hen? – Hvordan kommer vi det?\n- Jan Grumstrup gav et kort resume af de seneste par års strukturelle ændringer, således Camilla kunne blive klædt bedre på (hendes påklædning var dog OK).\n- Valdemar orienterede om kredsens formål og virke. Specielt de sidste par års struktur blev gennemgået.\n- En dejlig lang debat om hvor kredsen skal hen og hvad vi skal gøre for at nå målet udspandt sig. Debatten gav vist ikke en endegyldig konklusion, nok nærmere stof til diskussion i de tilsluttede foreninger.\n- Til vores aktivitetskoordinator, der ønskede at vide hvad der skal arbejdes med, blev foreslået gokartstævne og kursus omkring tilskudsmuligheder.\nGokartstævnet kunne evt. kobles sammen med at ÅFS muligvis også sætter en praktikant på denne opgave. Torben går i gang med opgaverne, ligesom Torben ser på muligheden for at lave et seminar igen i 2010.\n6. Kredsen rundt\n- Midsommerstafetten køre efter planen og Henrik (sælger) har tilsyneladende succes med at sælge produktet. Der regnes med en stigning på 100 personer fra 400 i fjor til 500 i år.\n- Kredsstævnet i petanque lørdag den 20. juni har deltagelse af 20 hold.\n- I forbindelse med navneskiftet i april blev der udskrevet en logo konkurrence. Vinderen offentliggøres i løbet af 14 dage.\n- Vil gerne gøre brug af sælgeren i foråret 2010, idet der skal afvikles et Firma Multimotions arrangement i efteråret 2010.\n- Har fået en del nye ledere\n- Starter ny hjemmeside indenfor 8 dage.\n- Sommer line dance går rigtig godt.\n- Morgen spinning kl. 06.00 tegner ligeledes godt.\n- Har i år 12 hold i en udendørs fodboldturnering.\n- Leder i øjeblikket efter en ny aerobicinstruktør.\n- Der er godt gang i petanque, stavgang og tour de pedal. Til sidstnævnte er der fremgang i forhold til 2008.\n- Har lidt badminton tider som vi er i færd med at få solgt til medlemmerne.\n- Cykling er godt i gang.\n- Onsdag sluttede DR kommende programserie ”Ebeltoft på skrump”, vi venter i spænding på udsendelserne til efteråret. Der har været stor tilslutning fra EFFI.\n- Der er godt gang i petanque hvor der pt er 120 – 130 personer der deltager i forskellige turneringer.\n- Dartafdelingen overvejer et åbent hus arrangement, hvor man vil søge hjælp fra kredsens naboforeninger.\n- Lån til nyt tag og fjernvarme er bevilget. Nu er det bare at komme i gang.\n- Er medarrangør af Xtreme Mandehørm der løber af stabelen den 10. oktober med start og mål på Jysk Væddeløbsbane.\n- Fodboldafdelingen har igen i år stor succes med udendørs turneringen. flere end 140 hold er tilmeldt i 19 rækker.\n- Der har lige været afholdt et meget opreklameret fodboldstævne under titlen ”fodbold i arbejdstiden” hvor JBU sammen med Jyllands Posten har afviklet stævner over 2 dage. Stævnerne havde deltagelse af 5 og 7 hold. ÅFS mener ikke det giver anledning til frygt for fremtidens firmafodbold. I øvrigt er 7 af de 12 hold medlem af ÅFS.\n- Lokalplanen for en evt. hal 2 er nu sendt i høring og det forventes, at der i løbet af efteråret kan indledes forhandlinger med DFIF og Århus kommune.\n- Har indgået et samarbejde med Randers sportsakademi om en praktikant ordning i tre måneder. ÅFS har fundet tre emner den unge mand kan gå i krig med.\n- Camilla kunne berette om hendes start i DFIF (har været i gang 1 måned nu). Har bl.a. været til introduktion i Nyborg og bl.a. besøgt begge regioner nu. Glæder sig til at mødes med foreningerne.\n- Ulla Staal bragte en henvendelse fra Arriva frem. Henvendelsen går ud på, at Arriva gerne vil deltage i aktiviteter hos Odder, Skanderborg og Århus. Ulla ville vide, om det var noget kredsen synes der skulle samarbejdes om. Som det er lige nu, kunne der ikke findes enighed heri. De enkelte foreninger må selv sørge for hvad der skal gøres.\n- Næste kredsbestyrelsesmøde bliver tirsdag den 1. december 2009 kl. 18.00.\n- Næste regionsrådsmøde bliver tirsdag den 1. september 2009 kl. 18.00. Hertil skal Camilla huske at invitere Postens landsforening.\nMødet slut kl. 21.10