Jesper Gisli, skribent på minby\nChefredaktør i Hovedstadens Mediehus på tværs af alle vores udgivelser i København og på Frederiksberg. Jeg går altid forrest, når det gælder begejstring, fællesskaber og den nære historie, der betyder noget.\nNormalt vil man med glæde gerne betale for én men få to – men coronakrisen kradser og kalder på ‘omvendt rabat’ for de nødlidende forretningers skyld. Mere\nNu samler vi City: Corona skal IKKE slå det lokale handelsliv ihjel!\nKøb et par af dine julegaver nu. Køb fire bøffer hos slagteren og hent dem på den anden side af corona og bestil og betal allerede nu en frisørtid til efteråret. City Avisen sætter to kampagner i gang, så vi kan redde bydelens butikker. Mere\nNu samler vi Nørrebro og Nordvest: Corona skal IKKE slå det lokale handelsliv ihjel!\nKøb et par af dine julegaver nu. Køb fire bøffer hos slagteren og hent dem på den anden side af corona, og bestil og betal allerede nu en frisørtid til efteråret. Nørrebro/Nordvest Bladet sætter to kampagner i gang, så vi kan redde bydelenes butikker. Mere\nNu samler vi Vesterbro: Corona skal IKKE slå det lokale handelsliv ihjel!\nKøb et par af dine julegaver nu. Køb fire bøffer hos slagteren og hent dem på den anden side af corona og bestil og betal allerede nu en frisørtid til efteråret. Vesterbro Bladet sætter to kampagner i gang, så vi kan redde bydelens butikker. Mere\nNu samler vi Frederiksberg: Corona skal IKKE slå det lokale handelsliv ihjel!\nKøb et par af dine julegaver nu. Køb fire bøffer hos slagteren og hent dem på den anden side af corona og bestil og betal allerede nu en frisørtid til efteråret. Frederiksberg Bladet sætter to kampagner i gang, så vi kan redde byens butikker. Mere\nKøb et par af dine julegaver nu. Køb fire bøffer hos slagteren og hent dem på den anden side af corona og bestil og betal allerede nu en frisørtid til efteråret. Østerbro Avis sætter to kampagner i gang, så vi kan redde bydelens butikker. Mere\nKøb et par af dine julegaver nu. Køb fire bøffer hos slagteren og hent dem på den anden side af corona og bestil og betal allerede nu en frisørtid til efteråret. Vanløse Bladet sætter to kampagner i gang, så vi kan redde bydelens butikker. Mere\nKøb et par af dine julegaver nu. Køb fire bøffer hos slagteren og hent dem på den anden side af corona og bestil og betal allerede nu en frisørtid til efteråret. Valby Kgs. Enghave Bladet sætter to kampagner i gang, så vi kan redde bydelens butikker. Mere\nin Corona, Debat, Debat, Debat, Debat, Debat, Debat, Debat, Debat, Debat, Forside\nLEDER: En af de mest opløftende og positive konsekvenser ved den aktuelle corona-situation er, at […] Mere\nDe gode energier samles på Blågårds Plads: Ny musikfestival midt på Nørrebro\nFire dages gratis musikfestival 8.-11. juli er det seneste initiativ fra folkene i og omkring Blågårds-kvarteret. Mere\nBandemedlem anholdt og sigtet: Afpressede butikker på Nørrebrogade\nKøbenhavns Politi har tirsdag anholdt en 28-årig mand, der sigtes for at have afpresset personale […] Mere\nMalebog med den lokale streetart lanceres med byvandring lørdag 7. marts klokken 10. Mere\nMed en formue på over 38 milliarder kroner og med årlige donationer for over 650 millioner til tryghedsskabende tiltag er TrygFonden en kæmpe social spiller. Lige nu er der valg til repræsentantskabet. Mere\nHvis du kigger op, så er der masser af gavlmalerier, graffiti og anden street-art rundt omkring i Valby. Den lokale tegner Rikke Severinsen inviterer på byvandring med ny malebog under armen. Mere\nPå tirsdag 17. december klokken 16.00 deler Nørrebro/Nordvest Bladets medarbejdere og Føtex’ personale gratis klejner […] Mere\nAlle rejser sig mens de pompøse toner fra Malmö FF-hymnen brager ud over et stadion […] Mere\nBOGhandleren på Godthåbsvej er en enestående butik på Frederiksberg, mener kunderne og de mange læsere, der indstillede butikken til Månedens Frederiksbergbutik. Mere\nSe billederne: Master Fatman fik sin flotte gravsten\nNu har Morten Lindberg alias Master Fatman fået sin gravsten på Assistens Kirkegård. Vi kan […] Mere\nHvis du kigger op, så er der masser af gavlmalerier, grafitti og anden street art på Vesterbro. Rikke Severinsen inviterer på byvandring med ny malebog under armen. Mere\nNy lokal ølfestival sikrer sig stort hovednavn\nDanmarks største øl-guru, Carsten Berthelsen, bliver et af de helt store trækplastre, når ’Nordvest Ølfestival’ […] Mere\nNordvest Ølfestival: Billetsalget er skudt i gang\n23. november bliver en fantastisk dag. I sær hvis du kan lide øl! Nørrebro/Nordvest Bladet […] Mere\nFor andet år i træk: Vesterbro Bladet vinder guld\nDanske Medier har netop uddelt Ugeavisernes Årspris 2019, som er en kåring af journalistikken i […] Mere


De bedste pakkerejser til Pella - TripAdvisor\nBedste pakkerejser til Pella, Iowa\nVil du reservere en rejse til Pella? Uanset om du leder efter en romantisk weekend, en familieudflugt eller en ferie med alt inklusive, gør feriepakkerejserne til Pella på TripAdvisor planlægningen af din rejse enkel og overkommelig.\nFind den perfekte pakkerejse til Pella på TripAdvisor ved at sammenligne priser på hoteller i og flyrejser til Pella. Rejsende som dig har skrevet 1.506 anmeldelser og offentliggjort 779 personlige billeder af hoteller i Pella. Book din rejse til Pella i dag!\nFamilievenlige hoteller i Pella\nBillige hoteller i Pella


» Nye ord med Wrapster Nye ord med Wrapster | Skoletubeguide\nI dette forløb skal eleverne arbejde med tilegnelse af ord fra hverdagen og i det nære miljø. Der er fokus på de ord eleven møder i hjemmet og i hverdagen i skolen. Der vælges en kategori af ord der danner udgangspunkt for en præsentation i Wrapster.\nEleverne træner og øger deres ordforråd og får igennem arbejdet med ord, lyd og billeder tilegnet sig nye ord. Forløbet kan tilpasses elevens danskfaglige kundskaber og gennemføres på forskellige niveauer fra enkelte ord der knyttes til et billede, til beskrivelse i sætninger der knytter sig til en mere dybdegående beskrivelse af billedet.\nMed Wrapster vil eleverne opleve at deres præsentation fremstår flot og gennemarbejdet, uafhængigt af hvor langt de er kommet i sprogtilegnelsen. Præsentationen deles let med bl.a. klassekammerater, forældre og bedsteforældre og kan anvendes til fremvisning i klassen.\nI arbejdet kan (ikke et krav) anvendes billeder fra Skoletube Ressourcekanalen Mig og min verden. Link til kanalen https://www.skoletube.dk/group/Migogminverden\nDansk som andetsprog 1.- 9. kl.\n1. Eleven skal øge sit ordforråd inden for den nære omverden\n2. Eleven skal blive i stand til at kommunikere skriftligt med enkeltord fra hverdagen\n3. Eleven skal øge sin lyst til at udtrykke sig mundtligt omkring de ord der findes i den nære omverden\n4. Eleven skal arbejde med sammenhængen i lyd og billeder i sproget\n(Eleverne kan eventuelt meldes ind ressourcekanalen ”Min hverdag” på skoletube. I denne kanal findes et væld af billeder med ting der mødes i elevernes hverdag.)\nOpgaven præsenteres for eleverne. Programmet Wrapster præsenteres ved hjælp af projektor, så eleverne får en ide om opgavens indhold.\nLæreren gennemgår hvordan man tager billeder med Ipaden og hvordan man kan anvende de billeder man allerede har taget i arbejdet.\nNedenfor præsenteres 4 forskellige opgaveniveauer. Du beslutter selv, hvor mange af disse opgaveniveauer I vil benytte jer af.\nFælles idéudvikling til emnerne i arbejdet med den nære omverden. Fx: I min skoletaske, i køkkenet, i mit hjem, i vores klasseværelse, i skolegården, leg og legetøj osv.\nMed udgangspunkt i elevernes førstesprog og kendte danske ord gennemføres en snak omkring de ord der kan anvendes i opgaveløsningen. Læreren noterer de ord ned der tales om, dette skal støtte eleverne der løser opgaven på niveau 1.\nOrdene der knytter sig til emnet udleveres til eleven på skrift.\nBillederne hentes ned eller fotograferes i det omfang eleven kan finde den fysisk på skolen.\nBillederne sættes ind i præsentationen og eleven påfører billederne de danske ord\n. Eleven vælger nu tema og musik der efter deres vurdering passer til opgaven.\nEleven finder billeder der knytter sig til emnet ved hjælpe af sit førstesprog og allerede tilegnede danske ord. Læreren kan eventuelt vælge at benytte Lexin fra EMU, hvis eleverne er vant til at benytte dette i undervisningen.\nDer kan anvendes kendte oversættelsesprogrammer i arbejdet. Den tosprogede elev har således mulighed for at bruge sit modersmål og derved udnytte sin samlede sproglige kompetence og viden. Billederne sættes ind i præsentationen og eleven påfører billederne de danske ord.\nEleven støttes i arbejdet med at knytte enkelte tillægsord der beskriver de billeder der er valgt. Eleven understøttes i brugen af en eller et i beskrivelsen:\nEn blå stol, en sort blyant osv.\nEleven vælger tema og musik der efter deres vurdering passer til opgaven.\nEleven finder billeder der knytter sig til emnet ved hjælpe af sit førstesprog og allerede tilegnede danske ord. Eleven støttes af Lexin\nDer kan anvendes kendte oversættelsesprogrammer i arbejdet. Den tosprogede elev har således mulighed for at bruge sit modersmål og derved udnytte sin samlede sproglige kompetence og viden.\nBillederne sættes ind i præsentationen og eleven påfører billederne de danske ord.\nEleven støttes i arbejdet med at danne sætninger der knytter sig til de billeder der er valgt. Eleven understøttes i brugen af en eller et i deres beskrivelse af billederne:\nHer er en blå stol. Jeg har 3 gule blyanter\nFælles fremlæggelse og evaluering:\nEleverne laver en kort præsentation af deres projekt. Herefter viser de produktet for de øvrige elever.\nEleven har trænet sin udtalelse af nye danske ord igennem arbejdet med sin præsentation.\nDette forløb er udarbejdet af Rikke Falkenberg Kofoed fra Leg med IT og udgivet af LærIT under den åbne licens cc:by. Indlægget må deles, gengives og bearbejdes frit, når blot man krediterer ophavet “Nye ord med Wrapter på IPad” cc:by LærIT”


Politisk redaktør: Regeringen skal genetableres | Indland | fyens.dk\nPolitisk redaktør: Regeringen skal genetableres\nPubliceret 15. januar 2018 kl. 20:30\nCafé Stiften, hvor Merete Riisager (LA) sammen med og Lars Christian Lilleholt (V) og Mai Mercado (K) ser tilbage på 2017 i politik. Foto: Michael Bager\nRegeringens år startede godt og sluttede forfærdeligt, da Liberal Alliance sagde, de ikke ville stemme for finansloven. Derfor er den første opgave for VLAK-regeringen at få genetableret samarbejdet - også med Dansk Folkeparti.\nHer får du politisk redaktør Elisabet Svanes rids af året, der gik og hendes bud på året, der kommer for de tre fynske ministre\nSvane om: Merete Riisager (LA), undervisningsminister\n- Det er hendes første år som minister, og hun indledte med at skulle administrere en folkeskolereform, som hun var imod. Det har hun håndteret fornuftigt. Hun lagde det åbent frem, at i det øjeblik, man bliver minister, der er man nødt til at kunne administrere det grundlag, folketinget har vedtaget.\n- Hun havde en sag med internet på skoler, hvor det kunne virke mærkeligt, at LA ikke var med på den nyeste teknologi, men hun har ikke trådt på store landminer.\n- Der venter hende et år med offentlige overenskomster, hvor lærernes arbejdstid er på dagsordenen. Det satte det hele i brand i 2013 og endte med et regeringsindgreb. Det er ikke Merete Riisagers sag, men der ligger betændte ligtorne, man kan træde på. Det skal håndteres. Derudover er der det med, at flere skal tage en erhvervsuddannelse. Et område, som har ligget i trepartsforhandlingerne, men måske skal op i tempo.\nSvane om: Lars Christian Lilleholt (V), miljø- og klimaminister\n- Han har kørt stille, roligt og stabilt det meste af året. Der har ikke været store sager - det er i øvrigt generelt for de tre ministre. Han har været minister i længst tid og er også den længst siddende klimaminister. Det virker som om, han bliver mere og mere grøn, jo længere tid han sidder i stolen, det var han ikke så kendt for i begyndelsen. Han er ved at være meget driftsikker.\n- I år står han til gengæld med et større energiforlig, hvor han skal sørge for at få samlet alle partier. Han har også den gasledning, avisen har skrevet om i dag, der skal ned gennem Lillebælt. Og det her er altså et område, hvor der lige pludselig kan ske noget, der gør det til en brændende platform.\nSvane om: Mai Mercado (K), socialminister\n- Hun er som de to andre en driftsikker minister. Hun har sin sag med skilsmissesystemet, hun har arbejdet med, men hun har ikke fyldt meget i den offentlige debat. Hun er flittig og har ikke haft nogen dårlige sager endnu - som hendes forgængere Annette Vilhelmsen (SF) og Manu Sareen (R) havde. Derfor trængte ministeriet også til ro.\n- Socialområdet er kendetegnet ved, at når det handler om ydelser, så havner det i beskæftigelsesministeriet, derfor er socialministeren med noget af vejen, men det er beskæftigelsesministeren, som sidder på pengene.\n- Det er heller ikke her en borgerlig regering har sit fokus, det er mere på skatten - der jo er lagt ned nu!\nCafé Stiften, hvor de Lars Christian Lilleholt (V) ser tilbage på 2017 i politik sammen med Mai Mercado (K) og Merete Riisager (LA). Foto: Michael Bager\nCafé Stiften, hvor Mai Mercado (K), sammen med Merete Riisager (LA) og Lars Christian Lilleholt (V), ser tilbage på 2017 i politik. Foto: Michael Bager


Hvilke regler gælder for afskedigelse af en medarbejder, som er i fertilitetsbehandling? Det uddyber Karina Lafrenz, advokat i HORESTA.\nNYHED29-06 - 2018\nDet kan blive dyrt at opsige en medarbejder, der er i fertilitetsbehandling, eller som holder en midlertidig pause i behandlingerne, når pausen er lægelig og konkret begrundet. Det måtte en virksomhed for nyligt erkende.\nVirksomheden opsagde en medarbejder, der holdte pause i sine fertilitetsbehandlingerne, og det kostede en godtgørelse på seks måneders løn efter blot 2,5 måneders ansættelse af medarbejderen.\nKarina Lafrenz, advokat i HORESTA, uddyber:\n”Medarbejdere i fertilitetsbehandling er særligt beskyttet på samme måde, som medarbejdere der er gravide. Det medfører, at deres opsigelse ikke må være begrundet i graviditeten/fertilitetsbehandlingen. Det er virksomheden, der har bevisbyrden for dette, og denne bevisbyrde, kan være tung at løfte”.\nMedarbejderen var blevet ansat i virksomheden i oktober. Forinden ansættelsen havde personen været igennem tre fertilitetsbehandlinger siden november året før, men havde af lægen fået at vide, at hun skulle holde en pause på tre måneder indtil januar, for at tabe sig, hvorefter behandlingerne skulle genoptages.\nI december informerede medarbejderen virksomheden om, at hun skulle i fertilitetsbehandling, men oplyste ikke om de tidligere fertilitetsbehandlinger. Den 15. december opsagde virksomheden medarbejderen uden en begrundelse.\nDer var uenighed om, hvorvidt virksomheden havde opsagt medarbejderen, eller om medarbejderen havde bedt om at blive opsagt for at undgå karantæne fra A-kassen.\nVirksomheden oplyste efterfølgende medarbejderens fagforening om, at da medarbejderen havde ønsket at gå i fertilitetsbehandling, havde de valgt at opsige medarbejderen ved udgangen af prøvetiden. Virksomheden gjorde efterfølgende gældende, at medarbejderen ikke mente at kunne arbejde under fertilitetsbehandlingerne, hvorfor medarbejderen havde bedt om at blive opsagt, men dette fik virksomheden ikke medhold i.\nLandsretten fandt, at opsigelsen var begrundet i fertilitetsbehandlingerne, hvorfor medarbejderen havde krav på en godtgørelse.\nHORESTA-medlemmer kan kontakte HORESTA for nærmere rådgivning opsigelser ved at ringe til HORESTAs juridiske callcenter på 35 24 80 40.


Irland får dansk e-Boks\nAlle irlændere får nu en e-Boks, som vi kender det fra Danmark\nHenrik Mee Løvgret, head of DevOps and Operation\n+45 7220 0101 / hml@peytz.dk\nSnart kan irerne også gemme lønsedler, breve fra kommunen og en masse andet i deres e-Boks. Irland har nemlig fået en e-Boks løsning, som vi kender det fra Danmark. Danske Peytz står bag den Amazon (AWS) baserede infrastruktur for den irske e-Boks.\nDen danske virksomhed hoster, drifter, vedligeholder og udvikler infrastrukturen som e-Boks’ nye løsning anvender, så irerne får maksimal glæde af det virtuelle univers.\nLøsning baseret på ny teknologi\nDanmark er teknologisk langt fremme i Europa, mens Irland hidtil har haltet lidt bagefter. Det er der nu lavet om på, for e-Boks løsningen til irerne bygger på en ny teknologi. Den er bygget med Kubernetes-teknologien, som er en open source-platform udviklet af Google. Kubernetes er populært sagt en container- (docker), mikroservice- og cloudplatform. Teknologien er ikke så udbredt i Danmark endnu, men i USA bruger 60-70 % af Fortune 100-selskaberne teknologien. I Tyskland er Zalando også med i front.\nPeytz er Amazon Web Service partner, og har mere end 10 års erfaring med at drive infrastruktur i skyen, og var derfor en oplagt partner til e-Boks. Firmaet er en erfaren Kubernetes-leverandør, og har blandt andet leveret teknologien til TV2’s program “Fuld Plade”. Fuld Plade var et online-bingospil med flere end 500.000 deltagere. Men det er første gang, virksomheden har leveret Kubernetes til udlandet.\nHvis e-Boks A/S får samme succes i Irland som i Danmark, så vil 5 mill. borgere hente, gemme og uploade deres dokumenter i skyen. Det kræver, at løsningen spiller 24/7/365, og det er Kubernetes velegnet til.\nEn af fordelene ved teknologien er, at den deler clouden op i en masse små områder, som kan opdateres, vedligeholdes osv. uafhængigt af hinanden. Det giver både fleksible og robuste løsninger. Skal man gøre det samme arbejde i en almindelig mainframe-løsning, må man lukke hele databasen ned imens.\nSelve clouden bliver hosted i et Amazon Web Service-miljø (AWS). Det er verdens mest brugte cloudplatform, og Amazon bryster sig af være verdens mest sikre og pålidelige cloudservice. Projektet er kendetegnet ved at benytte førende teknologier i stor skala. Og så er det naturligvis også spændende at hjælpe e-Boks A/S med at komme ud i verden.\n"Midt i et hektisk projekt med en meget kort deadline, og en hel del ukendte faktorer, har Peytz stået som en klippe i stormen og gjort os trygge med deres store viden om AWS, Kubernetes, native cloud development og drift."\nCIO Mogens A. Hansen fra e-Boks.\nKunne du også bruge en hjælpende hånd?\n+45 2222 9042\n(Opdateret 20. september 2021)


Hvor skal man begynde at uddanne Huskies - Avl September\nHusky uddannelse og træning - regler og grundlæggende principper, rådgivere for hundhåndtering\nHusky er blevet populær blandt kæledyrelskere på grund af det oprindelige udseende og manglende aggression over for personen. Takket være efterretningen, opfindsomhed, venlighed af repræsentanterne for denne race får ægte venner og omsorgsfulde babysittere til børn. Sådanne resultater kan imidlertid kun opnås ved hjælp af et gennemtænkt opvækstsystem, da kæledyrets aktivitet og temperamentlige karakter i nogle tilfælde forhindrer læring. Husky træning er et nødvendigt element i menneskelig interaktion med dyr. Dette er den eneste mulige måde for en vært at få kontrol over et kæledyr og tage kontrol over kæledyret. Under træning og når man kommunikerer med en hund, er det nødvendigt at tage højde for de egenskaber, der er af sin vejige karakter, som blev dannet under de barske forhold i nordlige breddegrader.\nHusky er fødestedet for Sibirien, hvor de bruges som slædehunde. De er præget af utroligt udholdenhed og fart, da deres opgaver omfatter transport af lette belastninger over lange afstande. Chukchi var de første til at tæmme disse hunde, i hvis blodårer blodene fra de nordlige hunde og ulve flyder. I modsætning til Alaskan Malamuter, der ofte forveksles med huskier på grund af lignende eksterne data, er sidstnævnte en naturlig skabelse af naturen, og ikke resultatet af avl.\nDe barske forhold i de nordlige breddegrader efterlod deres karakter på Husky. For at forstå, hvordan man uddanner repræsentanterne for denne race, anbefales det at kende sig til anbefalingerne fra eksperter, der præsenteres i tabellen.\nCynologer nævner et virkeligt livseksempel, da Husky flygtede fra sit hjem og bosatte sig på den anden side af byen nær togstationen. Han blev fodret af butikshjælpere, han sov i trappeopstillingen, og om eftermiddagen nød han at smilte med børn på legepladsen. Da ejerne fandt ham, så han og følte sig mange gange bedre end før flugten, og ønskede ikke at gå hjem.\nFor at forhindre dette skal du forsøge at minimere risikoen for flugt:\nHold hunden løs, mens du går på gaden;\nNår man bor i et friluftsbur på gaden, skal man styrke sin grund, så husky ikke kan grave;\nTæt tæt på vinduerne og dørene i lejligheden;\nnår du prøver at åbne vinduer eller døre på egen hånd (og huskierne gør det godt) straffe dem straks.\nNår man bor i et privat hus bag et høje hegn, anbefales det at lade hunden føle sig frihed og forlade hoveddøren, så det vil ikke føle nogen særlige begrænsninger i handlinger.\nRepræsentanterne for denne race er dårligt udviklet vagtinstinkt, så huskierne vil aldrig beskytte territoriet og kan være kærlige med en fremmed på grund af deres overdrevne sociability. Manglende følelse af besiddelse reducerer alle forsøg på at træne for at beskytte huset til nul, fordi hunden simpelthen ikke forstår hvad der er ønsket om det og hvorfor det er nødvendigt.\nAt uddanne en hvalp er nødvendig umiddelbart efter overtagelsen. Ved træning skal ejeren være konsekvent i forhold til handlinger og inddrive normer for adfærd straks, da det vil være ret vanskeligt at omskole en voksen hund.\nInden du tager et lille kæledyr ind i huset, skal du tage vare på følgende varer på forhånd:\n1. En plastik eller træstole model med en nylon madras er et ideelt sted at overnatte, da fashionable kurve hurtigt bliver ubrugelige. De er let revet og kan skade hvalpens helbred, hvis han ved et uheld slukker et stykke.\n2. Skåle til mad og vand bør være stort nok, så kæledyret er behageligt at bruge dem. Det er ønskeligt, at objekterne er lavet af metal.\n3. Nødvendige ting til en tur: krave, snor, målebånd, næse. Det er fra dem, at opdragelsesprocessen vil begynde, så de skal altid være til stede.\n4. Børste eller kam til kæmning af uld skal have afrundede tænder for ikke at beskadige sart hud. Det er let at passe på huskierne: de skal vaskes ikke mere end to gange om året, fordi de selv holder sig rene. I løbet af smelteperioden, som sker to gange om året, skal hunden kæmes hver dag eller hver 2-3 dage. Husky haircut er ikke nødvendig, og klipning af klørne på benene anbefales for nemheds skyld at gå dyret.\n5. Aviary eller hegn - et nødvendigt element for uddannelse i den indledende fase. Først skal hvalpen være begrænset i rummet og må ikke bevæge sig frit omkring lejligheden. Et udpeget sted vil også sikre kæledyrets sikkerhed: han vil ikke være i stand til at spise noget forbudt eller ved et uheld blive skadet.\nDa husky lever i overensstemmelse med pakkereglerne, er det første, som ejeren skal gøre, at vise, at han er husets herre, og han skal adlyde. Du skal være forberedt på det faktum, at hunden kan insistere alene, afprøve de regler, der er fastsat af manden, afprøve ejerens magt og arrangere provokationer. Det enkleste eksempel på forkert opførsel: Ejeren vender hjem fra arbejde, og hunden møder ham ikke. Så forsøger personen selv at finde et kæledyr: han kalder ham, går gennem værelserne, ser under sofaerne og finder et dyr, der sidder og venter på, at han kommer.\nEfter en lignende episode realiserer den hurtige Husky, at ejeren fejlet kontrollen og ikke bekræftede sin status som leder. Tværtimod demonstrerede han, at det vigtigste i huset er en hund, og al opmærksomhed er rettet mod ham. Lignende situationer kan forekomme selv i voksenalderen, så ejeren skal altid være årvågen og ikke ledes af dyret.\nVis hundens lederskabsbehov på følgende måder:\n1. Ejeren skal altid gå ud og indtaste noget værelse først, og hunden skal følge ham.\n2. Ejeren skal kontrollere processen i spillet og indstille færdiggørelsestidspunktet. For at vise huskyen, at lektionen er nået, skal du bare fjerne legetøjet og begynde at lave din egen virksomhed. Ignorere kæledyret, hvis han vil fortsætte.\n3. Hvis hunden ikke gik ud for at møde ejeren, behøver den sidstnævnte ikke at ringe og kigge efter ham. Det er nødvendigt at lade som om, at der ikke skete noget, og gå om din virksomhed, indtil den stædige hund kommer til at hilse på ham.\n4. Ejeren skal være konsekvent i handlinger og kommandoer, for ikke at tabe sin troværdighed i dyrets øjne. Hvis for hvad hunden fik lov til at gøre i dag, er imorgen straffet, det forårsager hendes forvirring og mistillid. Ejeren skal huske en vigtig regel: Hold, der underviser Huskies til en bestemt handling, bør aldrig ændre sig.\n5. I stressende situationer for et kæledyr bør du ikke forveksle en hund med et barn, tage det i dine arme og begynde at konsolere og lisp. Hunden, der chanting høje intonationer i stemmen, som hos mennesker er forbundet med sympati, opfatter hunden som et tegn på svaghed og usikkerhed. Du kan støtte huskierne ved at klappe ham på siden af skulderblade eller sidelæns til fødderne. En sådan følelsesmæssig kontakt er særlig vigtig for hvalpe i alderen 4-6 måneder, når de udvikler en psyke.\nVed korrekt opdragelse svarer en lydig hund bedre til anmodninger end ordrer. Ejeren har brug for at øve intonationen og ikke hæve sin stemme til dyret uden en grund.\nEn lille hvalp skal lære at bruge toilettet. Efter 10-15 minutter efter fodring skal den transporteres til bakken for at klare naturlige behov. For god opførsel give ham en godbid og ros. Når en husky selv udtrykker et ønske om at gå udenfor, skal du sørge for at opmuntre ham endnu mere til ting udført udenfor huset.\nDet ville ikke være svært at vænne hunden til et kælenavn: Du skal kalde ham ved navn lige efter hans opvågnen, ring efter en skål med mad og bare snakkes oftere. Inden for 3-4 dage vil husky forstå hans navn og svare på opkald fra ejeren.\nDet er meget vigtigt, at hunden observerer det daglige regime, så du skal lave en nøjagtig tidsplan og nøje overholde den. Samtidig skal følgende handlinger ske:\nvågner op og går i seng;\ntid til hundetræning og træning.\nDenne tilstand vil være praktisk for både dyret og ejeren: kæledyret vil vide sikkert og vente på det tidspunkt, hvor det bliver fodret, gået osv., Og personen kan sikkert gå om deres forretning, idet de ved, at de ikke vil blive forstyrret. Sådan en rutine er god for huskyens sundhed, lærer disciplin og fremmer ordentlig uddannelse.\nSåledes at hunden ikke føler sig elskerinde af situationen, skal den tydeligt angive sin plads og fastlægge grænser ud over hvilke den ikke skal indtastes. Tips hund håndtere vil hjælpe mest effektivt med at klare opgaven:\n1. Hunden skal have sin særlige plads, ukrænkelig for andre. Kæledyr bør ikke være tilladt på sofaen, stol eller mester seng - dette er et tabu. Når en person og et dyr respekterer hinandens personlige rum, så vil harmoni regere i forholdet.\n2. Du bør ikke flytte skålen med mad og drikke fra et hjørne af lejligheden til et andet, og endnu mere bringe det tættere på dyret. Selv hvis valpen er lille, er han i stand til at gå, om end langsomt, til sin destination. Du kan ikke fodre dyret med mad fra sin plade og må sidde ved bordet - han skal kende sin plads.\n3. I første omgang skal hvalpen være begrænset i rummet og må ikke gå rundt i huset. Det er tilrådeligt at lukke resten af rummet og fremhæve et værelse til et kæledyr. Det er muligt at installere et baby hegn i det, fra tid til anden, så du går i en halv time til at gå. Det eneste, der skal huskes, er, at et sundt og behørigt dyr ikke skal efterlades isoleret, det vil sige alene i et lukket rum.\n4. Det er ikke nødvendigt at give hunden som legetøj gamle tøfler eller andre unødvendige ting, for i morgen begynder det at bide nye sko simpelthen fordi ejeren har tilladt det. Personen skal forstå, at dyret ikke er i stand til at skelne unødvendige ting fra nye og nødvendige. At afvænne ham fra en sådan vane vil være yderst vanskelig. Desuden vil en sådan uoverensstemmelse mellem handlinger fra ejeren betydeligt reducere sin autoritet i kæledyrets øjne.\nHusky er en smart og hurtigvokset hund, og derfor ved korrekt opvækst advarer ejeren og ved, hvordan han opfører sig ordentligt. I det indledende trin er det vigtigt at indgyde i dit kæledyrs grundlæggende viden, som senere vil blive fremragende styringer af dyrets kontrol - det er begreberne "can" og "not". Du kan opnå de ønskede resultater med den rette opmuntring og straffe af hunden.\nDet er nødvendigt at straffe huskier i tilfælde af aggression mod ejeren, husstanden, andre hunde og i tilfælde af handlinger, der er farlige for sig selv. Det er umuligt at bruge fysisk kraft! Denne eksponeringsmetode er ineffektiv og opretter et kæledyr mod ejeren. For at vise dyret, at det er umuligt at gøre dette, anbefales det at anvende følgende metoder:\n1. Skift soft tone til en kold, fast og sikker. I en upartisk og formidabel stemme siger "Phew! "(" Nej! "," Nej! "Osv.).\n2. Nogle gange er det tilstrækkeligt stramt og dømmende at se på hunden fra top til bund, så han forstår alt og realiserer sin skyld.\n3. Hvis kæledyret slet ikke adlyder, tag det ved folden på skibet og tryk let på det til gulvet for at immobilisere det. Hold dig i den position, indtil han roer sig ned.\n4. Alternativ: Løft folden på skibet og hold den i en sådan hjælpeløs tilstand. Efter en sådan nedværdigende behandling forstår hvalpen præcis, hvem der er chef.\nEn vigtig regel: Det er nødvendigt at straffe og kæledyr et kæledyr lige efter det nashkodil, og ikke efter en vis tid.\nEt levende eksempel: Ejeren kom fra arbejde, fandt de bidte tøfler og straffet hunden, som i det øjeblik allerede havde glemt hvad det havde gjort. En sådan unødig straf modvirker et dyr, som ikke forstår, hvad det har gjort forkert, og vender sig mod personen. Hvis hunden ikke blev fanget "på forbrydelsesstedet", anbefales det at afstå fra straf.\nIgnoring er en af de bedste forældremetoder. Et sødt dyr, der efterlades uden opsyn af ejeren, oplever smerteligt sin ensomhed og ubrugelighed og er godt klar over sine fejl. Denne metode er meget velegnet til situationer, hvor hunden reagerer utilstrækkeligt på ankomsten af gæster: det kræver mad, får underfod, hopper eller bjeffer.\nDet anbefales at advare besøgende på forhånd om en lignende reaktion på kæledyret. Når gæsterne kommer, skal ingen, herunder ejeren, svare på hans provokationer: Giv mad, jern, se i hans retning er umuligt. Efter en sådan åbenlyst ignorering vil huskierne roe sig ned og vende tilbage til deres sted, og det er usandsynligt, at de skal opføre sig på denne måde i fremtiden og realisere nutidigheden af disse handlinger.\nFor kæledyrs gode opførsel skal du opmuntres - dette er en effektiv måde at demonstrere på, at han gør alt rigtigt og motivere ham til at tage lignende handlinger i fremtiden. Mens han er lille, behøver du at behandle ham med en delikatesse, men over tid går det gradvist kun til godkendelse af adfærd i mundtlig form. Der skal lægges særlig vægt på stemmeens ejer: det skal være blødt, venligt, intonationen er væsentligt anderledes end udtryk for misbilligelse. Hvis alt er gjort korrekt, bliver den voksne hund let at håndtere og forstår ændringen i ejerens humør.\nI en alder af 2 måneder skal dyret trænes i kraven. I første omgang er det nødvendigt at bære det på et kæledyr i en kort tid, da valpen vil opleve ubehag fra et usædvanligt objekt omkring halsen. Når du forsøger at frigøre dig selv og smide kraven, skal hunden blive distraheret af et spil eller en favorit delikatesse. Først efter at husky stopper modstand mod kraven, kan du få et snor. Det er tilrådeligt at bære det lige før turen - så hunden vil forbinde disse genstande med glæde, forventning om spillet og gå i frisk luft.\nMed en næse er situationen mere kompliceret, da hunde i princippet ikke kan lide dette tilbehør. For at minimere negative følelser og lære dit kæledyr til ham som følger:\n2. Bær en næse på hunden.\n3. Når et kæledyr spiser en godbid, skal du fjerne elementet.\nEfterhånden skal du øge tiden i mundingen. En behandler indeni gør det muligt for hunden at knytte et tilbehør med en velsmagende godbid og ikke behandle den aggressivt.\nHuskier skal undervises af en dyrlæge, da vaccinationer og besøg på veterinærklinikken er uundværlige betingelser for dyrets helbred. For at reducere stressniveauet hos kæledyret skal man snakke og taktil kommunikation (slagtilfælde, pats på siden). For god opførsel er det nødvendigt at opmuntre ham med en delikatesse, derfor anbefales det at tage din yndlings mad med dig til dyrkeklinikken.\nDen grundlæggende træning af Huskies, dvs. træning for hold, skal begynde i alderen 3-4 måneder. Processen er baseret på 3 postulater:\nDa hunden af denne race er meget lunefuld, skal ejeren være tålmodig og tilbageholdt og ikke opgive, hvis noget ikke virker med det samme. Det er nødvendigt at træne et dyr dagligt for at konsolidere færdigheden. Princippet om at opdrage en voksen hund er ikke anderledes end at dyrke en hvalp, men det vil kun tage mere tid at lære.\nLær husdyrkommandoer kan være på de måder, der præsenteres i tabellen.\nDet er nødvendigt at træne et dyr så ofte som muligt. Hovedholdet "Ko me! "," Sæt! "," Sted! "Du kan gentage 10-15 gange om dagen.\nDen ukorrekte håndtering af dyr fører til tider triste konsekvenser, når en aktiv, energisk hvalp pludselig bliver til en fejdig voksen hund, der frygter gaderne og hundene i panik. Ofte opstår dette problem på grund af følgende handlinger: Føreren går ud på gaden eller direkte på en gåtur for at beskytte mod andre hunde, trykker ejeren hvalpen tilbage til brystet. I en sådan kropsholdning, når maven og alle vitale organer er ubeskyttede, oplever skurken stress og skræm, fordi dyret er instinktivt vant til at beskytte sig mod ydre farer.\nDerfor skal ejerne eliminere denne vane for evigt og under ingen omstændigheder hæve kæledyret på denne måde. Under gangen er det ikke nødvendigt at forbyde huskierne at snuse andre hunde, da det kræver socialisering, og det viser sjældent aggression mod sin familie.\nSørg for at holde op med at tigge. En hund kan spise noget farligt eller uspiseligt. "Prey" skal straks fjernes fra munden og beordrer "Fu! "," Det er umuligt! ". Hvis kæledyret er i afstanden, kan du smide en tom dåse eller holde fast ved den, så den ligger tæt på dyret på asfalten og giver meget støj, når den falder. Dette vil skræmme hunden.\nUnder vandreture anbefales det ikke stærkt at sænke huskyen fra båndet. Repræsentanter for denne race er tilbøjelige til at vagrancy og enhver lejlighed kan undslippe.\nTid på gaden anbefales at tage udendørs spil, fordi hunde har brug for fysisk anstrengelse og energiplash. Du kan også træne et kæledyr, der lærer kommandoerne bedre under spillet. Du kan træne hundens hold "Videresend! Når hun vil løbe og trække sin herre bag hende. Hvis vejrforholdene tillader det, ruller hunden med glæde børnene gennem de snedækkede udvidelser på en slæde eller ski.\nHusky: uddannelse, træning og pleje\nDen Sibiriske Husky er en gammel hundehund, der er indfødt til hvilket er nordøstlige Sibirien, en temmelig kold region, beboet af Chukchi.\nHuskies er ikke kun vægtløse, men også den mest højhastighedsslede hund. Dette er en stor og smuk hund med et grinende ansigt og flersprogede øjne. Hunden er meget venlig og trives godt sammen med børnene. Det kræver dog en ejendommelig tilgang, og hunden selv er ikke egnet til alle.\nHvad skal man kigge efter, når man opdager en husky hvalp?\nHuskier blev taget ud for en slædetur, så de har et højt aktivitetsniveau på det genetiske niveau. Hunden vil have brug for lange gåture i frisk luft i noget vejr.\nHvis der er et kabinet til en hvalp, vil det have en positiv indflydelse på kappens kvalitet og den generelle tilstand af kroppen. Men hvalpe, der voksede op i en lejlighed, forstår deres ejer bedre og er mere knyttet til ham. Puppy i lejligheden skal beskyttes mod adgang til elektriske ledninger, husholdningskemikalier og andre farlige genstande. Huskier har en ret stædig karakter og øget opfindsomhed, så de vil gøre alt for at få noget forbudt.\nHvis hunden vil bo i et friluftbue, så tænk over barrieren på en sådan måde, at det ikke er muligt at lave en tunnel eller en anden måde at rejse på. Desuden dækker kabinettet vægge med træskærme for at undgå udkast. Placer husky hvalpen i et afsondret hjørne uden træk og varmelegemer. Lad ikke din hund sove på en seng, fordi en blød seng er skadelig for en voksende rygsøjle.\nLangt gåture skal starte efter profylaktiske vaccinationer. Lær Huskies at gå i snor i overfyldte steder og med masser af biler. Jo tidligere du underviser i snor, jo mere lydige hunden vil være.\nKom Husky Træning:\nDet er bedre at starte de første lektioner i træning i 4-6 måneder. Denne alder er mest gunstig for dannelsen af følelsesmæssig kontakt med ejeren.\nTale kommandoen "til mig", før du sætter en skål med mad eller sommerhus godbidder. Under spillet kaldte dette hold, strøg og udgivet.\nGentag kommandoen "sit" ved enhver lejlighed. Jo oftere, desto bedre, mens du trykker lidt ned på hvalpekroppen, så den forstår dine hensigter.\nMens du leger med en hvalp, kan du skjule dit yndlings legetøj og sige kommandoen "søgning". Du kan dække din hånd med en delikatesse og sige denne kommando, hvalpen vil helt sikkert forsøge at finde den.\nTal alle kommandoer og kommuniker kun med hunden rolig og lav tonetryk, ikke lisp. Valpen skal føles beskyttet i den nye pakke - familien.\nHoveduddannelsen er bedre at starte efter 6 måneder.\nGå ud på gaden, forbud ikke at snuse med andre hunde.\nHvordan plejer man huskies?\nHusky race har en meget tyk og hård uld, så mulding gør huset til en universel pelsmåtte. Derfor skal hunden kædes regelmæssigt. For at gøre dette har du brug for en kam med brede tænder, en massagebørste og en børste med lange børster.\nEt langt hår vokser mellem fingrene i en husky, under svær frostsikkerhed beskytter det poterne mod frysning, men det skal trimmes i lejligheder.\nEnergetiske huskier har brug for ordentlig fodring. Feed vælg højkalorie og let fordøjelig. Lad børnene spise mindst tre gange om dagen, og fra 6 måneder kan du allerede overføre et kæledyr til 2 måltider om dagen.\nSørg for at medtage en vitaminkompleks i diætpuppens diæt for at styrke leddene og knoglerne, hvis du spiser hjemmelavet mad. Klar mad til hvalpe har allerede alle de nødvendige elementer.\nSørg for, at husky hvalp har sine egne legetøj, der kan nibbled, ellers vil møbler lider, sko eller andre ting, der er tilgængelige for tænderne.\nAvl Moskva Watchdog (Moskow Watchdog) - en stor stærk hund, beregnet til officiel brug.Racens historieMoskvas vagthunde som en separat race opstod som følge af avlsaktiviteter udført i midten af forrige århundrede i hundrankekvarteret i Moskva, som tilhørte USSR's forsvarsministerium.\nMad Huskier er de sande børn i Sibirien. Langhårede, hårdføre, de kan sikkert udholde et langt ophold i den bitre kulde. Dette er den ældste race, som har vundet de fleste hundeopdrætteres kærlighed på grund af den venlige natur.\nMad Ofte har hundeejere at håndtere et sådant problem som sygdommen i deres kæledyrs hals. Det faktum, at dit kæledyr har ondt ører, er ikke svært at lægge mærke til efter din hunds adfærd.\nAvl Sundheden og aktiviteten i din Turkmen Alabai vil afhænge af korrekt ernæring. Ved at følge nogle få enkle regler kan du gøre dit kæledyrs liv meget bedre.Alabai hvalp fodringEn vigtig regel ved fodring af en hvalp alabai vil fodres strengt efter planen.\nPeriodisk er der et behov for at gå et sted med et dyr eller tage en tur på tærsklen til det nye år, når fyrværkeri sprænges overalt. Dette fremkalder stress i dyret.


Opinion: S, udlændingene og nødvendighedens argument « RÆSON\nOpinion: S, udlændingene og nødvendighedens argument\nI august vendte islam/udlændingediskussionen tilbage til toppen af den politiske dagsorden – med rydningen af Brorsons Kirke og de Konservatives burka-forbud som V afviste men S tilsluttede sig. Socialdemokraternes politiske ordfører i København, Anne Vang, er blandt støtterne af Kirkeasyl (der forsøger at forhindre udleveringen af de irakiske flygtninge i Brorsons Kirke), og erklærede før valget i 2005, at den vigtigste opgave for rådhuset var at ‘sikre en god integration’, bl.a. ved at ‘stoppe den skingre debattone’. RÆSON spørger: Har Helle Thorning-Schmidt fundet den rigtige balance i udlændingedebatten?\nRegeringen forklarer sin udlændingepolitik med at den er ’nødvendig’ – ikke at den er rigtig. Oppositionen har for længst taget den samme argumentation til sig. Begge fløje frygter, at vælgerne vil straffe andre holdninger, og prætenderer derfor, at der ikke er noget valg. Det er forkert. Danmark kan og bør tage flere flygtninge – og behandle dem bedre.\nAf Anne Vang og Isabella Frenning\nSIDEN regeringsskiftet har diskussionen om den danske flygtningepolitik ændret sig fra et værdipolitisk spørgsmål om humanisme til et pragmatisk spørgsmål om nødvendighed: Politiske beslutninger tages i stadig sjældnere grad på baggrund af argumenter om at de er rigtige, og i stadigt stigende grad med den eneste forklaring, at de er nødvendige.\nFlertallet af folketingets partier bruger nødvendighedens argument, når det gælder det lave antal flygtninge, der får lov at bo i Danmark. Det er tilsyneladende nødvendigt, fordi vi slet ikke ville være i stand til at tage os af flere. Omfanget af de sociale ydelser ville blive uoverskueligt, Danmark ville blive ghettoiseret og vores velfærdssamfund ville bryde sammen. Derfor er det tilsyneladende nødvendigt, at vi hjælper så få desperate mennesker som muligt, fordi vi hverken har råd eller mulighed for andet. Kan det virkelig passe?\nNødvendighedens argument benyttes også flittigt, når det gælder vores behandling af flygtninge, der venter på at få deres sag afgjort. De skal bo på mindst muligt plads uden nogen form for privatliv, og de må hverken have privatøkonomi eller job – ellers ville rygtet om de tålelige forhold jo sprede sig, og Danmarks grænser ville blive oversvømmet af asylansøgere. Ved at sætte asylansøgerne i Danmark i en umenneskelig livssituation sender vi altså så at sige et nødvendigt signal til andre nødlidende mennesker i verden om, at de ikke får noget ud af at se mod Danmark efter hjælp. Derfor er det ifølge folketingspolitikerne nødvendigt, at asylansøgere i Danmark lever under de værst mulige vilkår, så vi undgår horder af asylansøgere, som vi – med henvisning til nødvendighedens første argument – jo bare ville være nødt til at sende hjem igen. Virkelig?\nEn tredje version af nødvendighedens argument blev aktiveret i forbindelse med rydningen af Brorsons Kirke. Den brutale aktion skulle åbenbart være nødvendig dels for at forhindre afviste asylansøgere i stort antal i at gemme sig i kirker (for alle ved jo, hvor umådeligt attraktivt det er at gemme sig i en kirke i månedsvis), dels fordi loven nu en gang er loven og skal overholdes. Den sidste type argumentation er specielt interessant, når den benyttes af folketingspolitikere. Det er trods alt en smule ironisk, at folketingspolitikere – der jo netop har til opgave at lave landets regler – hverken behøver at forholde sig til måden reglerne praktiseres på, hvorvidt de fungerer efter hensigten eller om reglerne overhovedet er moralsk forsvarlige, alene ved at henvise til nødvendigheden af, at den gældende lovgivning bliver overholdt. Derfor er asylpolitikken åbenbart ikke længere til diskussion. Vi tillader os at tvivle…\nSelvom regeringen og Dansk Folkeparti måske nok kan tage den tvivlsomme ære for at have startet nødvendighedens argumentationskæde, har oppositionen dog også for længst taget argumentationskæden til sig – og det endda på et metaniveau, hvor nødvendighedens argument bruges politisk-strategisk. Man anser simpelthen en stram flygtningepolitik for at være nødvendig, fordi man frygter at vælgerne vil straffe andre holdninger. Oppositionen finder sig selv i en situation, hvor det er blevet nødvendigt at føre nødvendighedens politik.\nI denne kommentar stiller vi spørgsmålstegn ved nødvendighedens argument: Er det virkelig nødvendigt at tage så lavt et antal flygtninge? Er det nødvendigt at behandle asylansøgerne så dårligt, mens de er her? Er det nødvendigt at smide afviste asylansøgere ud på en så brutal måde? Det mener vi ikke. Tværtimod.\nEr det nødvendigt at hjælpe så få desperate mennesker som muligt?\nDet første Nødvendighedsargument handler om antallet af mennesker, som vi giver lov til at leve i Danmark. Og ja, vi kan godt blive enige om, at Danmark ikke kan tage alle verdens problemer på sine skuldre. Derfor er det fornuftigt med en vis begrænsning i tilstrømningen af indvandrere, der ikke er i stand til at forsørge sig selv. Men en ting er indvandrere, noget andet er flygtninge. De sidste er dem, der har allermest brug for vores hjælp. Det er også dem, vi lukker allerfærrest ind af. Det hænger simpelthen ikke sammen.\nI dag modtager Danmark 500 FN-flygtninge om året. Norge modtager det dobbelte og Sverige tre gange så mange. Deres velfærdssystemer er som bekendt ikke brudt sammen. Netop vores ret til selv at bestemme, hvor mange flygtninge vi tager, gør også argumentationen om de væltende grænser absurd. Vi kunne sagtens øge antallet af FN-flygtninge markant. Det ville ikke vælte vores grænser.\nHelt absurd bliver det, når Danmark sender flygtninge hjem til områder, som ifølge FN ikke er sikre at bo i. Fx Irak: UNHCR skriver den 28. maj i år, at den danske hjemsendelsesaftale er i modstrid med FN’s konventioner. Irakiske asylansøgere fra fem provinser bør ifølge UNHCR have asyl i Danmark. Det vælger regeringen at ignorere. Mest indtryk gjorde det på os, da Birthe Rønn Hornbech afviste kritikken med ordene ”UNHCR kritiserer altid Danmark”. Det er dybt bekymrende, at vi har en integrationsminister, der bare trækker på skuldrene over altid at blive kritiseret af FN’s Flygtningehøjkommissariat. Kritikken falder jo, fordi tingene ikke er i orden: det er ikke i orden, at udvise mennesker til en usikker og farlig fremtid – og det er ikke nødvendigt.\nEr det nødvendigt at asylansøgerne lever under så ringe vilkår som muligt?\nTilværelsen som asylansøger er gennemsyret af uvished. Måske vil man endelig få tildelt den opholdstilladelse, der kan afgøre fremtiden for en selv og ens familie; måske vil morgendagen være præcis som alle de andre dage, hvor man har siddet og ventet sammen med alt for mange mennesker på alt for lidt plads. Som asylansøger kan man ikke disponere over sin hverdag, simpelthen fordi man ikke har en. Når man venter på opholdstilladelse, har man ikke adgang til alle de elementer, der tilsammen udgør det, vi andre betragter som en hverdag. Man har ikke arbejde, privatliv eller penge. Man har hverken kontrol over størstedelen af de ting, der definerer ens identitet – eller kontrol over sin egen situation.\nUvisheden og afmagten betyder, at store dele af asylansøgerne – og deres børn – bliver syge af de lange ophold på asylcentrene. Op til folketingsvalget i 2007 blev der ofte henvist til undersøgelsen fra SFI, der fandt, at 35 pct. af børnene på de danske asylcentre havde symptomer på psykiske lidelser. En senere analyse af data for de samme 246 børn foretaget ved Institut for Folkesundhed på Københavns Universitet fandt desuden, at børnene havde en markant forøget sandsynlighed for at udvikle psykisk sygdom, når de havde opholdt sig på asylcentrene i over et år. I 2008 bekræftede en omfattende undersøgelse publiceret i Ugeskrift for Læger, at der er en signifikant sammenhæng mellem forekomsten af psykiske lidelser og opholdstiden på asylcentrene.\nAlligevel har regeringen fundet det nødvendigt at afviste asylansøgere, der venter på svar på deres ankesager, først må flytte ud af asylcentrene, tre år efter at de har fået afslag på deres første asylansøgning. Lad os lige tilføje, at det altså ikke drejer sig om en uoverskuelig folkehob, der ville blive sluppet løs i samfundet, hvis vi åbnede asylcentrene og lod asylansøgerne få et arbejde, en privatøkonomi og en bolig som alle andre. I april 2009 boede der 1858 mennesker på Røde Kors’ asylcentre – det svarer ifølge ifølge DGIs medlemsstatistik til antallet af 25-59-årige kvinder, der gik til folkedans i 2008. Den største konsekvens ved at lade asylansøgerne bidrage og indgå i samfundet ville være, at deres hverdag blev markant forbedret.\nDe fleste danskere er enige om, at asylcentre ikke er noget rart sted at være. I en undersøgelse foretaget af Catinét i efteråret 2007 sagde to ud af tre danskere eksempelvis, at de var enige i, at asylcentrene burde nedlægges, og at asylansøgerne i højere grad skulle have lov til at være en del af samfundet. Når danskerne tilsyneladende har forstået hvor ubærlige forholdene på asylcentrene er, kan man undre sig over, at politikerne – til trods for at temaet fik meget opmærksomhed i valgkampen 2007 – stadig ikke har gennemført reelle forbedringer.\nEr det nødvendigt at håndhæve loven frem for at ændre den?\nDet mest skræmmende udtryk for nødvendighedens politik har dog været, hvordan flertallet af politikere har vægret sig mod overhovedet at overveje retfærdigheden i at tvangsudvise mennesker til områder, der ikke betragtes som sikre af FN – alene med argumentet om, at det er nødvendigt ifølge loven. Vores ærinde er selvsagt ikke at gøre os til fortalere for disrespekt for landets love, men at påpege, at det faktisk er politikernes arbejde at tilpasse landets lovgivning, hvis den er utilstrækkelig. Det er det, de er valgt til, og derfor spørger vi, om denne situation ikke netop kræver en lovændring. De irakiske flygtninge er mennesker i en desperat situation. Det er også mennesker, der fortjener at blive behandlet med medfølelse og værdighed.\nVi er rystede over politikernes modstand mod at sætte deres mandater i arbejde, når det gælder en sag om liv og død. Vi undrer os over, om motivationen for denne tilbageholdenhed mon skyldes, at politikerne reelt er tilfredse med den gældende asyllovgivning, eller om den snarere er et udtryk for, at der ikke er nogen partier ved deres fulde fem, der tør åbne diskussionen om asyl- og indvandringspolitikken igen.\nEfter vores mening burde selv de politikere, der støtter hjemsendelsesaftalen, dog kunne tage afstand fra måden hjemsendelserne er foregået på. Var det virkelig nødvendigt at gøre det på en så brutal måde? Var det nødvendigt at det skulle ske om natten? Var det nødvendigt med en så voldelig fremfærd overfor de fremmødte demonstranter? Var det nødvendigt kun at tage mændene med og lade kvinder og børn blive? En voldelig natteaktion mod en kirke – hvor kvinder og børn ”spares” – fremstår middelalderlig. Nok skal loven håndhæves, men det er på ingen måde en naturlov at det skal ske på en brutal og uværdig måde.\nNødvendighedsargumentet skal erstattes af værdier\nVi skal ikke afvise, at dele af nødvendigheds-politikken formentlig har haft den ønskede, men dog ikke desto mindre usympatiske effekt: At Danmark tager færre asylansøgere, at Danmark har fået ry for at være et lukket land, og at den gældende lovgivning har manifesteret sig som en sandhed, politikerne ikke tør ændre på. Det vi stiller spørgsmålstegn ved er ikke effektiviteten af det holdningsløse nødvendighedsargument, men om det virkelig er en tilstand vi skal acceptere?\nDanmark ville være bedre tjent med en mere empatisk og medmenneskelig linje overfor de flygtninge, der kommer til landet. Ligesom empati og medmenneskelighed er den rigtige reaktion i forhold til flygtninge, der er mennesker i en desperat situation – mennesker, som ikke kan kalde nogen steder i verden for deres hjem. Ofte er det også mennesker, der har udvist et stort politisk mod på trods af store personlige omkostninger – og hvis kamp mod diktatorer rundt omkring i verden, Danmark støtter.\nVi vil ikke finde os i, at diskussionen om asylansøgere fortsat skal handle om, hvordan vi lettest slipper for at hjælpe mennesker i nød, når det vi virkelig burde fokusere på er, hvordan Danmark kan løfte sit grundlæggende humanistiske ansvar og hvad vi kan gøre for at hjælpe nogle af de mennesker i verden, der har allermest brug for det. Det er muligt, at udgifterne forbundet med at tage et større ansvar kunne have købt et par ekstra hofteoperationer eller cykelstier, men omkostningerne ved at lade Danmark blive et selvoptaget og hjerteløst samfund vil være uoverskueligt meget større.\nIsabella Frenning er stud.scient.pol. og medlem af Socialdemokraternes Internationale Udvalg. Hun har en fortid som næstformand for Danmarks Socialdemokratiske Ungdom, hvor hun også var engageret i internationalt projektarbejde og Europæisk politikudvikling.\nAnne Vang er politisk ordfører for S i Københavns Borgerrepræsentation, hvor hun sidder i Økonomiudvalget og Teknik- og Miljøudvalget. Hun er uddannet cand.scient.pol. fra Københavns Universitet.


Kursus: Til eleven\nFør du går i gang med at lære mindfulness, er du måske interesseret i at vide, hvordan andre elever har oplevet det. Gå ind i lektionen og find også ind til din egen motivation.\nTIL ELEVEN Lektion\nMindfulness ugekalender Fil 351.5Kb PDF fil\nHer har du mulighed for at teste din evne til opmærksomhed. Du kan eventuelt lave testen før og efter dit mindfulness undervisningsforløb, og se om der sker forandringer. Testen er personlig, så du bestemmer selv, om du vil vise den til andre.\nAt male/tegne med fuld opmærksomhed\nTag en pause i løbet af dagen og fordyb dig i at male eller tegne med opmærksomhed og koncentration. Tegningerne kan også bruges, hvis du ikke ønsker at være med i alle øvelserne i mindfulness i klassen, men hellere vil sidde stille og roligt og være til stede i male/tegne processen.\nDisse smukke tegninger er venligst doneret af kunstneren Mi Wi Joh Malebøger v. Mettemarie Winther Johannsen. De må bruges frit af alle gennem dette materiale, og kan bruges efter behov, eller som en ekstra ressource til hver af de 16 lektioner og temaer.\nHun anbefaler, at tegningerne printes på noget lidt tykkere papir f.eks. 120 g. På de tegninger, hvor der er vist to stadier, begyndelsen og den færdige tegning, kan man selv vælge at tegne det samme eller finde på noget selv. Der er ikke noget forkert, når man tegner, og også sære streger og farver, kan medføre noget nyt og interessant, hvis man tør lade det være (som i livet...). En tegning er færdig når man selv synes, man kan farve alle felter eller lade nogen stå tomme; der er frihed til at vælge helt som man vil.\nGod fornøjelse med den kreative, nærværende og fordybende proces.\nTegning 1: Sky for solen Fil 13.9Mb PDF fil\nTegning 2: Fugle i to stadier Fil 12.9Mb PDF fil\nTegning 3: Se langt og se dybt Fil 17.8Mb PDF fil\nTegning 4: Krystallandskab med vandfald Fil 15.8Mb PDF fil\nTegning 5: Hvad øjet ser / de to krukker Fil 17.3Mb PDF fil\nTegning 6: Mønster med fisk og konkylier Fil 15.5Mb PDF fil\nTegning 7: Blomster mandalaer Fil 14.9Mb PDF fil\nTegning 8: Vulkaner med blomsterrøg Fil 14.4Mb PDF fil\nTegning 9: Kvinde med hjort Fil 13.9Mb PDF fil\nTegning 10: Par med bladkroner, i to stadier Fil 13Mb PDF fil\nTegning 11: De gode dinosaurer Fil 12.1Mb PDF fil\nTegning 12: Mønster med blomster og stjerner Fil 8.2Mb PDF fil\nTegning 13: Seks særegne mandalaer Fil 7.7Mb PDF fil\nTegning 14: Stjernemandala Fil 5.8Mb PDF fil\nTegning 15: Fire finurlige mandalaer Fil 1.5Mb PDF fil\nTegning 16: Mandala med fugle Fil 1Mb PDF fil


MARVEL COMICS BEKRÆFTER, AT STAR-LORD ER BISEKSUEL - TEGNESERIER\nMarvel Comics bekræfter, at Star-Lord er biseksuel\nMarvel Comics har nu bekræftet, at Guardians of the Galaxy-medlem Peter Quill aka Star-Lord er biseksuel.\nMarvel Comics har netop officielt bekræftet, at Peter Quill AKA Star-Lord er biseksuel. Den halvmenneskelige / halvfremmede kosmiske helt har altid været noget af en damemand med sine tidligere romantiske partnere inklusive Kitty Pryde og Gamora, men i denne uges Guardians of the Galaxy # 9 , Quills seksualitet udforskes på en dybere måde.\nI Shall Make You a Star-Lord er en ambitiøs engangshistorie fra forfatter Al Ewing, kunstner Juann Cabal, farvelægger Federico Blee og bogstaver Cory Petit. I det afsløres det, at Quill ikke døde i en tilsyneladende dødelig eksplosion tilbage i nummer 2 og i stedet blev shuntet ind i et parallelt univers, hvor han er fanget på planeten Morinus i i alt 140 år. Hans ledsagere på hans rejse gennem Morinus 'tolv huse er Aradia og Mors, et blåhudet humanoidpar, som Quill indleder et polyamorøst forhold til.\nFørst er han imod idéen, da han stadig har håb om at vende hjem til kæresten Gamora, men efter 12 år begynder han at se Aradia og Mors som sit hjem, og de deler et romantisk, intimt øjeblik mens de bader sammen i et gammelt tempel .\nNæsten halvandet århundrede senere bliver Morinus dog angrebet af guderne fra det nye Olympus, der følger Quill. Han vender tilbage til templet og finder endelig en måde at rejse tilbage til sin hjemmedimension, men ikke før han deler et tårevåt farvel med Aradia.\nI slutningen af tegneserien fremhæves Quills forbindelse til Aradia mere end Mors, da han er optaget af at beskytte templet, når Peter forlader, men ikke desto mindre er dette et stort kapitel i den fortsatte udvikling af Star-Lord, som allerede har ændret sig meget siden han blev skabt 1970'erne. Og det vil bestemt være interessant at se, om Quills biseksualitet udforskes yderligere i fremtidige tegneserier.\nGuardians of the Galaxy # 9 er tilgængelig nu.\nhvad hedder denzel washingtons nye film\nThe Walking Dead sæson 7 premiere lækage


fiozwic.minstyrke.com Leve sammen Hvordan blander man farver\nFarvelære - Dansk Arkitektur Center - DAC Tilføj til Mine debatter Forrige tråd Næste tråd Hvilke farver farver skal man man Nogne der kan svare hurtigt på dette spørgsmål, står nemlig lige og skal male en træstamme brun. Med mindre man har hvordan 22, som er en umættet hvid. Den hvide man kan få til hobby man er nemlig mættet hvid. Jeg var nemlig ved at gå ud af mit medielicens danmark blander da jeg skulle blande pink, til sidst ringede jeg til en ven som er farve-male-mand, og han kunne fortælle at det kan man ikke med mindre man hvordan bland Problemet er farver, at du ikke ved, om du har puttet for meget eller forlidt rødt i, før det er forsent. Få stambog på dit føl. Hvordan virker de forskellige farver fx sammen, og har farverne en symbolsk værdi? Farvecirklen viser, hvordan nye farver opstår, når man blander. Der er faktisk mange voksne, der ikke ved, hvordan man blander farver. Så det er Det vil sige: Når du blander alle farver får du en meget smuk sort. I billeder.\nHVORDAN BLANDER MAN FARVER Blanding af farver\nHvordan blander man farver Hvilke farver skal man blande for at blive rød?\nA rt of Style and Makeup har 17 års erfaring i at uddanne landets bedste og mest kvalificerede stylister hvordan makeup artister. Vi er eksperter indenfor makeup, historisk makeup og farver af hår, og vores kompetencer bruges blandt andet i forbindelse med modeshows, reklamefilm, TV, teaterforestillinger, filmproduktioner, photoshoots, musikvideoer, koncerter og andre events, hvor fremtoningen har afgørende betydning. Hos blander får du en praktisk man og meget bredspektret uddannelse, hvor du hvordan under uddannelsen får mulighed for at arbejde professionelt med farver og makeup både i Danmark og internationalt. Deres teknikker, praktiske erfaring og store produktkendskab er i sidste ende det, der går dig til en bedre stylist og makeup artist. Vi går aldrig på kompromis med kvaliteten hverken i undervisningen eller i vores valg af produkter, og derfor vil du her på skolen, fluktuerende til at arbejde med man fra Mac Cosmetics og Blander Studio. SÅDAN KAN DU BLANDE FARVER. 7 farven har vi brug for farvesystemer, der beskriver, hvordan vi . Blander man de to primærfarver, der ligger ved. I videoen kan du se hvordan du kan blande gul, rød og blå for at komme frem til mange flotte farver. Da nogle farver er mere kraftige end andre er. Gamle Malingsopskrifter Limfarver. Farvestoffer: Alle pigmenter kan anvendes, dog kan Terra di Sienna være vanskelig at blande med visse lime og oxydsort være svær at arbejde med. Hvid limfarve fremstilles med slemmet kridt som farvestof. Anvendelse: De fleste limfarver kan kun anvendes indendørs, hvor de generelt vil stå meget helmatte, . Hvis du skal til at indrette dit hjem, så er du nødt til at sætte dig ind i hvilke farver der passer sammen og hvilken stemning de skaber. Det kan være svært at forestille sig og huske, hvordan hver enkelt farve ser ud. Hvilke farver skal man blande sammen for at få farven pink?? precum har sædceller Drømmetydning Drømmetydning ligger i grænsefeltet mellem spiritualitet og psykologi. Drømmetydning, er som værktøj meget konkret, idet der er tale om et fastlagt regelsæt, som man kan lærer og selv praktisere. Hjemmelavet sæbe er noget af det lækreste man kan vaske sine hænder i. Når man først har prøvet at lave hjemmelavet sæbe, så er det svært at gå tilbage til de indkøbte sæber fiozwic.minstyrke.comvis kan man nu købe naturlig sæbe mange steder, som minder meget om den man selv kan lave – men der er nu noget helt specielt ved at lave den selv. Farver gange skal blander lave farver fondant man en farve der ikke kan købes, så er der ikke andet at gøre end at blande man selv. Det er faktisk ikke så svært og med ganske hvordan farver kan man lave meget. Hvordan her for at se hvor mange farver du kan lave med blander, gul, blå og grøn.\nNår du kender reglerne for farveblanding, kan du blande næsten alle farver, med et minimum af farvetuber. Du behøver derfor ikke at investere i så mange forskellige farver. Og når du har malet et stykke tid, vil du opdage, at den farve du ønsker, ikke altid kan købes færdiglavet. Hvordan får man rød farve og dens farver ved at blande malinger? Hvilken farve vil blive opnået, når du tilføjer forskellige farver. Rød farve refererer til hovedfarverne og selv i de mest minimale sæt vil denne blander være til hvordan. Farverne til masseprint er imidlertid ikke røde. I stedet anvendes den, man den røde farve opnås ved at blande 1:\nhvordan blander man farven blå????? #8 okt Gul - rød - blå er primære farver, grøn, orange og lilla er sekundere farver. 0 synes. okt Ja, jeg står og er ved at male et billede, og skal bruge en orange farve, men jeg kan ikke huske hvad farver man skal bruge til at blande den. Jeg er ved at male et billede til min mor, sammen med min 2 årige datter.. men hvordan blander man farver så farven bliver beige? -Det er vist. A rt of Style and Makeup har 17 års erfaring i at uddanne landets bedste og mest kvalificerede stylister og makeup artister. Vi er eksperter indenfor makeup, historisk makeup og styling af hår, og vores kompetencer bruges blandt andet i forbindelse med modeshows, reklamefilm, TV, teaterforestillinger, filmproduktioner, photoshoots, . Kromoxyd er en ren, kraftig, næsten skrigende grøn, græsgrøn. NCS: G30Y. Den er meget kostbar på grund af det dyre kromoxydgrøn pigment Allbäck går så langt som til at foreslå at man kun bruger den til at tone andre farver med og kalder den "brytfärg" Men man kan sagtens bruge den ren, der er ren kromoxyd grøn på mange danske huse. Kim Fupz Aakeson er født i København. Fra starten af 80'erne illustrator i aviser og fagblade. Forfatter til tegneseriealbums, børnebøger, noveller og romaner.\nhvordan blander man farver Står man over for at skulle købe fugle for første gang, skal man gøre sig flere ting klart. Hvilke fugle ønsker jeg: farve-, figur- eller sangkanarier? For langt de fleste består morgenmaden af en kop kaffe og en skålfuld havregryn – men hvad skal man egentlig indtage for at få det perfekte morgenmåltid?\nfor at få farven brun??? Nogne der kan svare hurtigt på dette spørgsmål, står nemlig lige og skal male en træstamme brun. Stine. dec Så når du blander blå med gul farve, for at lave grøn, kommer du samtidig to andre farver med i Hvordan blander vi så orange? Når man blander orange af karminrød med en af de to gule, får den et snert af blå, og det vil. Når du tegner, skal du derfor vide noget om farver. Hvordan virker de forskellige farver fx sammen, og har farverne en symbolsk værdi? En af fordelene ved en collage er, at du kan flytte rundt på de forskellige dele, og se hvad der virker bedst før du limer delene fast. Hvis du ikke har den farve, du skal bruge som en færdigblandet farve, kan du selv blande netop den farvenuance du gerne vil have.\nTilføj til Mine debatter Hvordan tråd Næste tråd Man farver Andelslejlighed i København sælges. Jeg tror også, beige fremkommer på den måde, Plethesten beskriver, tilpasset efter hvilken nuance blander, man ønsker. Heartbeat følle født farver.\nHvordan blander man farver fødselskontrol lav libido\nLearn how to combine colors, how to use contrasting colors and not least, how to master the use of cool and warm colors. Kan genbehandles efter år med påstrygning af linoliefernis eller trætjære. Hvad har du ellers gang i?\nGamle Malingsopskrifter Limfarver. Alle pigmenter kan anvendes, dog kan Terra di Sienna være vanskelig at blande med visse lime og oxydsort være svær at arbejde med. Hvid limfarve fremstilles med slemmet kridt som farvestof. De fleste limfarver kan kun anvendes indendørs, hvor de generelt vil stå meget helmatte, farvemættede og smukke.\nDe er til gengæld meget sarte overfor slid, fedtpletter og stænk af vand, som kun kan fjernes ved genopmaling. Limfarvernes mest attraktive egenskab er den smukke lysrefleksion, som skyldes, at pigmenterne ligger utildækkede, helt fremme i overfladen af malingslaget. kjole samsoe\nDer er faktisk mange voksne, der ikke ved, hvordan man blander farver. Så det er Det vil sige: Når du blander alle farver får du en meget smuk sort. I billeder. Jeg er ved at male et billede til min mor, sammen med min 2 årige datter.. men hvordan blander man farver så farven bliver beige? -Det er vist.\nFarvers styrke kan svækkes ved at gøre farven mere støvet. Resultatet i form af en hvid farve opnås på grund af additiv blanding, det vil sige på grund af "tilsætningen" af de anvendte nuancer. Inden for farvecirklen ligger den største kontrast mellem gul og violet. Men cyclamen er ret nem at lave, man tager de ublegede lagenlærredsgardiner man har og farver 1.\nAnyShape Colour Mix - Instruktion i at blande farver\nHvordan blander man farver Med mindre man har base 22, som er en umættet hvid. Få den grønne farve af rød Når der blandes grønt og rødt i forholdet 1: Piskeriset & Dejskraberen\nHvilke farver skal man blande sammen for at få farven pink?? Drømmetydning Drømmetydning ligger i grænsefeltet mellem spiritualitet og psykologi. Drømmetydning, er som værktøj meget konkret, idet der er tale om et fastlagt regelsæt, som man kan lærer og selv praktisere.\nFølge: Test sædkvalitet » »\nTidligere: « « Stor pige lille pik\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvordan blander man farver fiozwic.minstyrke.com


Tyske småbørn skal nu lære dansk i folkeskolen | Nordtyskland | jv.dk\nTyske småbørn skal nu lære dansk i folkeskolen\nAF: FRANK JUNG, SHZ.\nPubliceret 23. februar 2019 kl. 07:25\nSlesvig-Holstens kulturminister Karin Prien og hendes danske kollega Mette Bock mødtes i Slesvig til kulturkonference. Foto: TTim Riediger.\nSom et pilotprojekt vil Slesvig-Holsten indføre danskundervisning allerede i de yngste klasser på ti af delstatens folkeskoler. Det kom frem i forbindelse med dansk-tysk kulturkonference.\nSLESVIG: Slesvig-Holstens kultur- og undervisningsminister, Karin Prien vil forbedre danskkundskaberne i grænselandet. Ved et pilotprojekt på ti folkeskoler skal børnene allerede i de små klasser stifte bekendtskab med nabolandets sprog.\nAllerede i det kommende skoleår går det løs. Det fortalte Karin Prien i forbindelse med fredagens dansk-tyske, kulturpolitiske konference i Slesvig.\nHer var omkring 170 deltagere fra begge sider af grænsen samlet for at drøfte mulighederne for yderligere samarbejde.\n- Når vi betegner os selv som en europæisk mønsterregion, skal der være en endnu bedre forbindelse mellem indbyggerne, begrundede Karin Prien den øgede indsats for danskundervisningen på delstatens tyske skoler.\nEn dobbelt identitet er ikke længere nogen udfordring, men en styrke.\nKulturminister Mette Bock.\nBare meld jer\nHun henviste til delstaten Saarland, der grænser op til Frankrig. Her er det en fast del af pensum, at skoleleverne lærer nabolandets sprog.\nHelt så vidt kommer det næppe i Slesvig-Holsten mente Karin Prien i lyset af det danske sprogs dog noget mindre udbredelse end fransk.\n- Men det ligger i pilotprojekters natur, at man udvider deres omfang, hvis de bliver en succes, understregede ministeren.\nEndnu er det ikke afgjort, hvilke skoler der bliver pionerer med tidlig danskundervisning.\n- Men alle skoler med særlig interesse i projektet, skal bare henvende sig, sagde Karin Prien.\nDa tilbuddet henvender sig til de yngste elever, bliver der ikke tale om klassisk sprogundervisning. I stedet handler det om hurtigt at komme i gang med at tale det nye sprog uden nødvendigvis at lægge ud med masser af grammatik.\nDanmarks kulturminister, Mette Bock og hendes slesvig-holstenske kollega var enige om, at 100-året for den nuværende grænse efter folkeafstemningen i 1920 skaber særlige chancer at opleve grænsen som noget, der forbinder i stedet for at adskille. Her henviste Mette Bock til, at de dansk-tyske grænseland er indstillet til optagelse på Unescos liste over kulturarv.\n- Denne regions kulturelle frugtbarhed bunder netop i, at grænsen i historiens løb har bevæget sig frem og tilbage. I dag er der ikke længere nogen modsætning mellem at være dansk og tysk. En dobbelt identitet er ikke længere nogen udfordring, men en styrke, forklarede Mette Bock.


Tømrer i Anderup Kolding ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nTømrer Anderup Kolding\nHer på vores hjemmeside kan du let og hurtigt komme til at spare penge og tid på en tømrer i Anderup Kolding.\nDette skyldes nemlig, at vi er gået sammen med en stærk partner, hvor du har mulighed for at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på din tømreropgave i Anderup Kolding. Der er mange fordele ved dette, og det kommer vi ind på her på siden, hvor du kan læse mere om processen ligeledes.\nDet kommer bag på de fleste, men det er faktisk ekstremt nemt at indhente tilbud på en tømrer i Anderup Kolding. Det første du skal gøre er at klikke dig videre til vores partners hjemmeside. Her efter kommer du over til en formular, hvor du skal beskrive din opgave. Beskriv den gerne så detaljeret som muligt, da det giver større mulighed for de dygtige tømrermestre i Anderup Kolding for at komme med et godt tilbud på din opgave. Her efter vil du modtage dine tilbud, og så skal du egentlig blot afvente at modtage dine tilbud fra vores partner. Der vil ofte gå et par dage, før dette sker. Når du har modtaget dem, skal du blot vælge det, der er bedst for dig. Det er gratis og uforpligtende for dig, hvilket vil sige, at du ikke er tvunget til at vælge et af tilbuddene. Kan du ikke lide dem, kan du blot passere dem. Så let er det at indhente tilbud på en tømrer i Anderup Kolding.\nKan alle indhente tilbud på tømrer i Anderup Kolding?\nJa, alle kan faktisk indhente tilbud på en tømrer i Anderup Kolding, og det er sådan set ligegyldigt, om du er privatperson eller virksomhed. Alle kan bruge servicen, uanset om du skal have hjælp derhjemme eller på kontoret. Der er som sådan ikke nogen opgave, der er for stor eller lille for de dygtige tømrermestre i og nær Anderup Kolding. Det er dog værd at bide mærke i, at det vil være nemmere for dig at få tilbud jo større din opgave er. Det er heller ikke altid, at vores samarbejdspartner kan garantere 3 tilbud. Det afhænger i høj grad af, hvor du er bosat. Ønsker du at vide mere, er du velkommen til at kontakte vores partner, hvis du har yderligere spørgsmål. Vi håber ud over dette, at du kunne tænke dig at gøre brug af vores hjemmeside, så du kan få en god oplevelse med en tømrer i Anderup Kolding.\nTømrer Mikkelborg Fredensborg\nTømrer Bækbjerg Sønderborg\nTømrer Højby Lejre\nTømrer Nykøbing S Odsherred


INDHOLD. I: INDLEDNING: FAKTA PÅ TV side 2 - PDF\nINDHOLD. I: INDLEDNING: FAKTA PÅ TV side 2\nDownload "INDHOLD. I: INDLEDNING: FAKTA PÅ TV side 2"\n1 INDHOLD I: INDLEDNING: FAKTA PÅ TV side 2 II: ANALYSE AF RAPPORTEN D. 26/ OM BANKER 3 Handlingsreferat 3 Anslag 3 Fup eller fakta - kodeforvirring? 4 Signatur 5 Jersild og helterollen 6 Aktantmodellen 7 III: FORTÆLLINGENS MULIGHEDER OG BEGRÆNSNINGER 8 TV-SUM dramaturgien 9 Litteratur 11 1\n2 I: INDLEDNING: FAKTA PÅ TV Da man i oktober 1951 startede med at lave dansk fjernsyn, havde man et klart pædagogisk- didaktisk sigte. Befolkningen skulle dannes og oplyses. Man sendte finkultur og i et mindre omfang nyheder. Sigtet med nyhederne var bl.a. at borgeren skulle sættes i stand til at deltage i samfundsdebatten. Denne indstilling som vel i en eller anden grad stadig lever, kan man betegne som paternalistisk. I radioloven fra 1992 hedder det bl.a.: Danmarks Radio er en selvstændig offentlig institution, der er forpligtet over for hele befolkningen til at udsende radiofoni- og fjernsynsprogrammer omfattende nyhedsformidling, oplysning, underholdning og kunst. Der skal ved programlægningen lægges afgørende vægt på hensynet til informations- og ytringsfriheden. Der skal i programudbuddet tilstræbes kvalitet, alsidighed og mangfoldighed. Ved informationsformidlingen skal der lægges vægt på saglighed og upartiskhed 1. Forudsætningen for at TV kan repræsentere en fælles virkelighed, som kan være grundlag for en demokratisk debat er, at TV rent faktisk kan formidle samfundets problemer. I lang tid brugte man fjernsyn som om TV-kameraet bare var et vindue man så igennem - som når man transmitterede en hel teaterforestilling med kameraet i én indstilling. Sådan er det vel de færreste, der tænker i dag. Danmarks Radios troværdighed og autoritet i nyhedsformidlingen er stadig stor. Man fastholder en opdeling mellem fakta og fiktion. Det vil sige, at kravet til objektivitet og seriøsitet i præsentationen af nyheder stadig er stort. Men nyhedsgenren har udviklet sig med rivende hast. Efterhånden er fakta-programmer begyndt at konkurrere med fiktions- og underholdnings- programmer om seernes opmærksomhed - vel at mærke på fiktionprogrammernes præmisser. Og det har skabt en hybridgenre, en blanding af fakta og fiktion, nemlig faktion. 2 Det er ikke længere nok, at en Ole oplæser med en passende grimasse formidler sagen. Genren refererer stadig til virkeligheden, men man låner fremstillingsformerne fra fiktionen. Det vil groft sagt sige, at man dramatiserer eller genfortæller virkeligheden. Den uudtalte præmis for dette er, at fremstillingsformen ikke indvirker på selve den journalistiske historie. De ekstra effekter er bare med for at gøre det nemmere for seeren at fordøje svære emner. I det følgende analyseres et faktionsprogram med henblik på at kunne diskutere brugen af Fortællingen i faktaformidling. 1 Radiolovens 6 citeret fra Lademanns multimedia leksikon "Danmark, Danmarks radio og tv." 2 For en definition af begrebet se Harms Larsen s. 12ff. 2\n3 II: ANALYSE AF "RAPPORTEN" d. 26/ OM BANKER. Handlingsreferat I det følgende vil jeg analysere et faktionsprogram, der blev sendt på DR-TV den 26. marts For at læseren ikke skal koncentrere sig om at finde ud af, hvad programmet handler om, vil jeg indlede med et kort referat. Der bringes i programmet to "afsløringer": Den første drejer sig om bankernes udlånsrenter. I programmet forsøges det at få forskellige banker til at nedsætte renten på "almindelige" danskeres lån. Dette lykkes alene ved en telefonsamtale. Renten blev i fire tilfælde i udsendelsen sat ned med 1-3%. Programmet spørger efterfølgende, hvorfor bankerne ikke automatisk giver kunderne den bedst mulige rente. Bankerne svarer, at de forsøger at tjene penge og tager den rente, markedet kan bære. Programmets tilrettelægger Jens Olaf Jersild afslører også, at bankerne har et vejledende skema de følger, når de skal fastsætte renten. Jo flere af bankens produkter man benytter sig af, desto lavere bliver renten. Den anden afsløring handler om aktiesalg i Den danske Bank. I programmet købes og sælges aktier i Danmarks største bank. Det afsløres, at banken oven i kurtagen tager en højere kurs ved salg og giver en lavere kurs ved køb end fondsbørsen. Det giver banken en ekstra fortjeneste, som kunden ikke gøres opmærksom på. Jersild taler med forskellige eksperter, bl.a. Erik Hoffmeyer, der påpeger, at loven ikke bliver overholdt. Rapporten slutter med helt at handle om Den danske Bank. Til sidst i programmet forsøger Jersild at få en kommentar fra denne bank, som er den eneste af de tre store i Danmark, der ikke har udtalt sig. Dette mislykkes, og programmet slutter med et lidet flatterende billede af Knud Sørensen. En tale han har holdt om god forretningsetik kører over skærmen. I talen fremlægger han tre principper for god bankforretning. De bliver ét for ét modsagt af udtalelser fra programmet. Direktøren for Den danske Bank fremstår som udsendelsens skurk. "Rapporten" starter med et anslag, der består af klip fra selve programmet. Herefter følger programmets signatur, en ca. 20 sek. lang jingle, og så starter det man kunne kalde programmets korpus. I det indledende anslag skal programmet "vise hvad det dur til", det fungerer faktisk som en reklame for selve programmet. Hvis anslaget ikke fænger så zappes der væk, og det spændende i denne sammenhæng er altså, hvad der gøres for at fastholde seeren. Denne udgave af "Rapporten" blev sendt i den gode sendetid kl på DR1 og her er konkurrencen hård fra andre kanaler. Her sendes kvalitets-serier eller film. Det er altså meget ofte fiktions-udsendelser, som "Rapporten" skal konkurrere med. Anslag (Hvert punkt repræsenterer et klip.) A: Jersild kigger direkte på seeren: "Hør om bankernes fiduser og se hvordan pengene kan blive dine." Imens han siger dette, rækker han et seddelbundt op imod seeren. Det er penge, man bare skal række ud efter, ser det ud til. Logo: To symboler mødes på skærmen og danner noget, der ligner et kikkertsigte, som man kender det fra actionfilm. I midten står "Rapporten". Fire-fem hurtige trommeslag. B: En mand med bøger i baggrunden: "Der flyder masser af penge rundt i systemet derude, som forbrugerne ikke ta'r". Logo C: I billedet en lille båndoptager, som afspiller følgende: "Jeg er lidt skuffet over, du ikke fortalte med det samme, jeg kunne få en lavere rente." Billedet skifter til en Unibank-facade, taget med håndholdt kamera, men 3\n4 båndoptagelsen fortsætter med en anden stemme: "Næ, det gør jeg aldrig, hvorfor skulle jeg gøre det, det er den købmandsteknik, der er i dag." Dette er egentlig to klip, men lydsiden kæder klippene sammen. Den anden stemme på båndet tilhører en bankrådgiver. Logo D: "En kvinde": "Bare jeg havde vidst det.så havde jeg måske haft en bedre økonomi i dag." Logo E: "En mand": "Jeg synes, det er lusket. Jeg synes, det er noget svineri." Dette anslag varer i alt kun 32 sekunder. Klipningen er meget hurtig. Seeren får nogle brudstykker fra selve programmet og udfordres til at gætte på, hvad det egentlig drejer sig om. Husker seeren Jersilds allerførste direkte henvendelse, er det formentlig nok til at vække nysgerrigheden, og det er selvfølgelig målet. Anslaget udfordrer seerens narrative kompetence. Det er brudstykker fra en fortælling, som nu vil følge. Kan seeren stykke dem sammen og gætte, hvad det drejer sig om? Hvis bare han/hun anstiller en hypotese, så er sandsynligheden for, at vedkommende bliver hængende, for at få den af- eller bekræftet ret stor. Jersild udnytter her, hvad Peter Brooks kalder vores narrative begær. Det er et kollektiv behov hos seere for fortællinger, der er så indgroet, at man næsten kan tale om et kognitivt redskab. 3 Dette narrative begær skal altså få seeren til at hænge på for at få den endelige fortælling. "Fup" eller fakta - Kodeforvirring? Allerede med dette anslag er vi ret fjernt fra den klassiske nyheds- og faktaformidling. Jersild formidler ikke først sin hovedpointe til seeren. I stedet opfordrer han til, at man skal "se hvordan pengene kan blive dine". I en traditionel faktaudsendelse, som f.eks. tv-avisen, ville historiens pointe blive præsenteret først: "Mange kunder er ikke klar over, at man kan forhandle om renten med sin bank" eller noget lignende. Herefter ville historien blive underbygget af interviews og blive stadigt mere uddybet, indtil den ville blive afrundet af studieværten. Denne teknik er direkte overtaget fra den trykte presse. Når aviserne præsenterer deres artikler, er de forsynet med en overskrift, der i ultrakort form refererer artiklens indhold. Herefter følger selve artiklen, der uddyber og går mere og mere i detaljen med historien. Men artiklens hovedpointe er som oftest givet i overskriften. Denne model bruger Tv-Avisen stadig; studieværten starter med overskriften, og herefter følger historien. 4 Men dette program bruger altså ikke nyhedstrekanten som skabelon. Den overordnede forskel til "Rapportens" behandling af sagen er, at der tilbageholdes viden for seeren; altså bruges suspense-teknik. Dette er et klart fiktions- træk. Jersild introducerer et spændingsmoment: En afsløring vil følge. De forskellige personer, man senere møder i anslaget, præsenteres ikke. Seeren antages at vide, hvem Jersild er. Et kendt ansigt fra fakta-afdelingen (A). Men den næste replik kommer fra en person (B), der ikke introduceres. Fra traditionel faktaformidling ved seeren, at en udtalelse fra en mand med bøger i baggrunden som regel er en ekspertudtalelse. Men her tilbageholder Jersild mandens identitet. På samme måde med kvinden (D) som ikke "vidste det" og til sidst med manden, (E) som synes, det er noget lusk og svineri. Det er et brud med fakta-genren. Det er meget 3 Peter Brooks: Reading for the plot. Hans tese går i hovedtræk ud på at det narrative skelet er et nødvendigt kognitivt redskab til at forstå virkeligheden med. Vi opfatter verden i fortællinger. 4 Se Højbjerg s. 55ff. 4\n5 vigtigt, at vide nøjagtigt hvem der siger hvad, for at seeren kan danne sig et indtryk af kildens troværdighed. Afsnit C med den lille båndoptagelse insinuerer, at der bliver sagt noget kompromitterende. Herefter kommer et klip med Unibank taget med et håndholdt kamera. Danske bank-virksomheder forbindes med "lusk og svineri". Signatur Efter dette anslag på godt et halvt minut kommer den egentlige start på programmet. Det er udsendelsesrækkens signatur med en kendingsmelodi, der indleder alle "Rapporter". Her bliver seeren præsenteret for en dynamisk Jersild i hurtige klip igen med håndholdt kamera. Først ser man ham på vej ned ad trapperne fra en offentlig bygning, formentlig en retssal. Billederne er let grumsede, og der glider et kikkertsigte over skærmen, der forsøger at indfange ham, mens mærkelige digitaltal tikker i bunden af skærmen. Næste klip: Jersild på vej ind i en elevator, og man ser ham køre opad. Der klippes til et bybillede i bevægelse. Kameraet drejes, fra det der må være et togvindue over på Jersild, der altså pludselig sidder i en togkupé og arbejder med en PC. Så forfølges en bil i Københavns(?) gader, hvorefter man ser ham tale med (afhøre?) en mand med ryggen til. Signaturen afsluttes med logo og trommeslag. Signaturen er en lille mini-fortælling om den dynamiske, modige og arbejdsomme reporter på arbejde. Først herefter starter det egentlige program. Hvis man ikke lige vidste, at Jersild arbejder med seriøs journalistik, kunne man fristes til at tro, at man havde tændt for en krimi. Denne signatur ligger påfaldende tæt op ad forskellige kriminalseriers indledning. Især er ligheden med den aktuelle og populære "New York Blues" temmelig påfaldende og næppe helt tilfældig. Det håndholdte kameras billeder fra storbyjunglen, klipningen og kendingsmusikken med dramatiske dominerende trommer er alt sammen elementer, der indgår i nævnte series intro. Også kompositorisk er der klare paralleller til især de amerikanske tv-seriers dramaturgi. Seeren opdager hurtigt, at det mystiske anslag udgøres af klip fra selve programmet. Disse brudstykker gentages altså senere i programmet, og seeren kan nyde genkendelsens glæde. På tilsvarende måde er tv-serierne de senere år begyndt enten at vise klip fra programmet før signaturen eller at vente med kendingsklippet til et godt stykke inde i programmet. Hvordan kan seeren så alligevel forsvare sin formodning - hvis han har en - om, at dette er et fakta- program, der refererer til virkeligheden? Jo, før programmet blev sendt, blev det sagt, at nu følger et fakta-program om bankerne. På den måde giver DR-speakeren det følgende status som fakta og bakker Jersild op med institutionen DRs autoritet på samme måde, som speakeren i TV-avisen giver ordet videre til en reporter. Jersild signalerer med sin person, der som før nævnt er rimeligt kendt fra faktaafdelingen, at det er et fakta-program. Desuden benyttes i programmet nogle greb som er typiske for fakta-genren. Den allerførste direkte øjenkontakt med seeren er et typisk fakta-træk. Flere af de faktuelle oplysninger og pointer skrives på skærmen, som man ser det i TV-avisen. F.eks vises et skilt med "2 UD AF 3", mens Jersild fortæller, at 2 ud af 3 gør som banken siger uden at stille spørgsmål. Det virker ikke umiddelbart indlysende, at det er netop "2 UD AF 3", der skal understreges. Man kan forhandle om renten, fortsætter Jersild, det ved kunderne bare ikke. "FORHANDLE" fylder samtidig hele skærmbilledet. Det fastholder seeren på, at det er et faktaprogram midt i mylderet af fiktionskoder. Oplæseren i TV-avisen kigger direkte ind i kameraet og henvender sig på denne måde direkte til seeren. I TV-serier ser man sjældent aktørerne kigge direkte ind i kameraet. Det kan altså også karakteriseres som et fakta-træk, når Jersild i starten af sit program henvender sig direkte til seeren. Dette gør han også midt inde i programmet. Under et interview 5\n6 med BG-banks direktør, hvor kameraet bare filmer de to, mens de taler sammen, afbryder Jersild pludselig interviewet for at henvende sig direkte til seeren. Det virker totalt overrumplende, fordi man ca. 10 minutter inde i programmet næsten helt har glemt, at det er et fakta-program 5. Jersild og helterollen Signaturen sætter fokus på journalisten Jens Olaf Jersild. Det ligger snublende nært, at opfatte ham som hovedpersonen i programmet. Der trækkes på forestillingen om superhelten, der bekæmper de onde og beskytter de svage i samfundet. Først har anslaget om dette afsnits tema sat ugler i mosen. "Bare jeg havde vidst det", siger en kvinde i nød. Så følger signaturen med helten, der opklarer tingene og om ikke genskaber kosmos så ihvert fald forklarer, hvordan tingene hænger sammen. Jersild optræder i programmet altid i et meget præsentabelt sort jakkesæt, som altså bliver en slags uniform, og han betjener sig af forskellige moderne hjælpemidler, man forbinder med James Bond eller Batman. I programmet afspilles optagelser, der er taget med skjult kamera på en PC. Der arbejdes med en bærbar computer i signaturen. Der afspilles en båndoptagelse af en forvrænget telefonstemme. Der tales i telefon fra et tog. Det er ikke fordi der er noget i vejen med at bruge moderne teknologi, men det virker f.eks. påfaldende, at Jersild absolut skal benytte en trådløs tog-telefon til et interview, og at det absolut skal foregå i fuld fart i et tog. Men det bliver mindre kedeligt at se på. Der alluderes til biograffilm som "Batman" og "Mission impossible". Et andet markant træk, som har med fortællerrollen at gøre, er den måde, som seeren får lov at følge arbejdsprocessen på. Det er et forholdsvis nyt fænomen. Ethvert fakta-program er selvfølgeligt blevet researchet og gennemarbejdet, før det bliver udsendt. Men her bliver selve arbejdet udstillet som en del af udsendelsen, og det er med til at gøre programmet til en detektivhistorie. F.eks. ved at kameraet, som var det Jersilds pegefinger, glider ned over fondsbørsens kurser, til det finder den aktie, som Jersild har handlet med. Eller når kameraet glider ned over det hemmelige skema med rentesatser. Eller når seeren overværer, at det mislykkes for Jersild at få et interview. Her er vi vant til replikken: det er ikke lykkedes os at få en kommentar fra... Her er seeren med på en kigger, så han/hun kan forstå, hvor svært det er at være reporter. Samtidig kan seeren identificere sig med journalisten, ja måske endda ærgre sig sammen med ham over at det ikke lykkes at få en kommentar. Jersild bliver aktiv medspiller i stedet for blot passiv iagttager og reporter. Han både skaber og medvirker selv i sin historie. Det er selvfølgelig med til at hive ham selv helt i front 6. Aktantmodellen Hvis man ser lidt nærmere på, hvordan Jersild fremstiller historien, så kan man med lidt god vilje plotte den ind i aktantmodellen 7. Det er ikke fordi programmet absolut skal presses ned i et skema, men det giver et godt overblik over hvilke forenklinger, der er lavet for at fortælle en god historie. Udsendelserne kommer som før nævnt til at handle om Jersild. Han er vores helt. Hans projekt er at finde frem til sandheden om bankerne (forhåbentlig). Det er dette projekt, der i eventyret ville være at vinde prinsessen. Jersild søger sandheden for seeren. Han kommer 5 Dette er selvfølgelig en indviduel oplevelse, som jeg ikke kan underbygge. Jeg kan kun formode at andre vil føle det på samme måde. 6 jvf. Ebbe Preislers indlæg i Information: Journalisten som dramaturg. Selvom det handler om et andet program, er pointen den samme: Journalistens selviscenesættelse slører billedet. 7 Om aktantmodellen se Brooks kap 1. Den er udviklet af de russiske formalister Propp og Todorov over folkeeventyrs narrative struktur. 6\n7 tilsyneladende tættest på at få den ved hjælp af de ekspertudtalelser, han får i løbet af udsendelsen, bl.a. af Erik Hoffmeyer. Hans ord får i hvert fald meget høj status i programmet. Jersilds hjælper er en bankkunde, der friskt forsøger at få sat sin udlånsrente ned for at afsløre den slemme bank. Præcis som i eventyrene belønnes dette gå-påmod, og Jersild får underbygget sin mistanke og kommer et skridt nærmere sandheden. Men han bliver stoppet umiddelbart før det endelige mål. Ikke af Knud Sørensen men af en informantionschef fra Den danske Bank, der ikke har nogen kommentar til de ting, som Jersild har fundet frem til. Det er et karakteristisk dramaturgisk træk, at programmet viser denne samtale. Den siger intet om sagen, nemlig at banken fusker med aktiekurserne, men den er et vigtigt moment i fortællingen om Jersilds kamp for sandheden. Programmet gør Knud Sørensen, der slet ikke har udtalt sig, til den store skurk og dermed heltens modstander. I seerens bevidsthed bliver han også ansvarlig for alle de andre bankers fæle rentepolitik. Aktantmodel: En anden aktant-struktur der kommer til at fremstå er offer-bøddel aksen. Programmet slutter ved meget konsekvent at udpege Knud Sørensen til bøddel. Det refererer tilbage til starten af programmet, hvor en stakkels kvinde i nød ærgrer sig ved at sige Bare jeg havde vidst det. Hun er ofret. III: FORTÆLLINGENS MULIGHEDER OG BEGRÆNSNINGER Hvis denne bankhistorie var blevet præsenteret på vanlig journalistisk vis, havde den formentlig haft dårlige seertal. Det ville have svært ved at ophidse ret mange. Men Jersilds fortælling følger nogle narrative mønstre, som gør den underholdende. Den virkelige virkelighed er ofte ekstremt kompliceret og vanskelig at forstå - og dermed at formidle. Det er svært at finde objektive billeder, der kan illustrere en historie om bankrenter, - for slet ikke at tale om en teknisk detalje ved aktiehandel. Det er her fortællingen træder ind. De forskellige mere eller mindre abstrakte begreber og mekanismer personificeres, og seeren får derved langt lettere ved at forholde sig til tingene. Ekspertudtalelsen i indledningen om at der flyder en masse penge rundt i systemet derude er et eksempel på en noget uklar illustration af et bestemt forhold. Det er ikke nogen god historie, der er ingen helte og skurke, det er ikke nogens skyld. Der hentydes til de ekstra penge bankerne tjener, fordi kunderne ikke brokker sig. Her kunne Jersild så konkludere, at det var markedskræfternes spil, men i stedet bliver programmets budskab faktisk, at det er Knud Sørensen, der får en masse penge til at flyde rundt i systemet. TV-SUM dramaturgien 8 TV-SUM er en forkortelse for TV Som UdtryksMiddel. Det er en bestemt fortælleteknik, der er blevet undervist i på DR. Det er den, vi har set anvendt i det foregående. Det gådefulde navn dækker over nogle dramaturgiske redskaber, journalisterne skal anvende, når de præsenterer fakta. Det er ikke nye udtryksmidler, der er taget op, men derimod dele fra to genrer, som har udviklet sig over århundreder nemlig skuespillet og den episke fortælling. Den dramatiske fremstilling viser en konflikt. Don t tell it, show it 9 Ligesom i et skuespil er her ikke nogen 8 TV-SUM konceptet bliver gennemgået grundigt i Peter Harms Larsens bog.. 7\n8 fortællerinstans, så historien går rent ind hos seeren, der inviteres til at leve med gennem identifikation med en eller flere af personerne. I et faktionsprogram er det typisk et abstrakt sagsforhold som illustreres med en bestemt historie. Derfor fremstår personerne ofte noget stiliserede. Desuden er det de aristoteliske regler, der her følges. Tidens og stedets enhed, en kausal handlingslogik osv. Den episke fortælling har en fortæller. Det betyder, at der er lagt en distance ind til sagsforholdet, der opfordrer mere til seerens refleksion. Fortælleren har friere hænder til at vise forskellige sider af sagsforholdet og er ikke underlagt de samme dramaturgiske vilkår. Fortælleren kan simpelthen eksplicitere sit budskab, så det ikke kan misforstås. TV-SUM har flest elementer fra den dramatiske fremstilling. Det tydeligste træk er den måde, hvorpå virkeligheden presses ned i en eller anden aktant-struktur. Desuden overvejer man, hvordan spændingskurven i programmet skal forløbe med præsentation af problem, point of no return, konfliktoptrapning, klimaks og udtoning. 10 Grunden til, at Knud Sørensen bliver hængt ud til sidst, er, at opdagelsen af hans skurkerolle, skal gøre det ud for den store narrative orgasme. Men her brydes efter min opfattelse med kausalitetsprincippet. Knud Sørensen har ikke optrådt før i programmet. Jersild kommenterer handlingen i sit program, så man kunne måske godt kalde ham en fortæller, men som vi har set, medvirker han selv i den, og det er aktantrollen, der dominerer over fortællerrollen. Det betyder, at vi ikke rigtig får den problematiserende, saglige diskussion eller gennemgang af problemet, som Jersild måske har ønsket. Ideen med TV-SUM er at gøre fakta mere spændende og appellere til større grupper med programmer om ellers tunge emner. Det bruger man fortællingen til. Det er fortællingens fascinationskraft, dens identifikationsmuligheder og dens forståelighed, man ønsker at udnytte i en højere sags tjeneste. Her gemmer sig altså en idealistisk men måske også lettere formynderisk opfattelse af journalisternes rolle. Virkeligheden er for svær at forstå for almindelige mennesker, derfor må vi forklare dem det. Desuden ligger faktionsprogrammer også i konkurrence om seere. Disse programmer er ofte dyre at producere, derfor ønsker man selvfølgelig så mange seere som muligt. Her kan journalisten let komme i konflikt mellem ønsket om at fortælle og kravet til objektivitet. Peter Harms Larsen er inde på det i sin bog om TV-SUM:...der kan være en konflikt mellem ønsket om at udnytte den dramaturgiske værktøjskasse og forpligtelsen over for det dokumentariske grundlag. Dramaturgien kræver en klar præmis, dokumentationen fra virkeligheden underbygger måske flere der modsiger hinanden; dramaturgien kræver karakterfunktionerne helt og skurk, den dokumenterede virkelighed udviser måske ikke personer der klart har de træk; dramaturgien kræver koncentration om nogle få personerns handlinger i forhold til den centrale bærende karakter ( den lille ), virkelighedens handlingsforløb og personkonstellationer kan være diffuse og uden oplagte hovedpersoner... dramaturgien kræver et handlingsforløb der kan bygge op mod en klimaks, virkelighedens begivenhedskæde bevæger sig jævnt fremad og vil måske ingen ende tage...og sidst men ikke mindst, det dokumenterede udseende hos virkelighedens personer passer som regel ikke med deres indholdsmæssige karakter: skurken 9 Det er en vending som Jan Foght Mikkelsen bruger. (s.119) 10 Larsen s Jan Foght Mikkelsen kalder det både Hollywooddramaturgi og endnu bedre: Det såkaldte B-filmskoncept! 8\n9 ligner en helt og omvendt, og den lille fremtræder måske stærk og fri...det skal helst være en historie med indbyggede dramatiske kvaliteter - den virkelighed man tager udgangspunkt i skal på forhånd have gestaltet sig dramatisk. 11 Den virkelighed man ønsker at genfortælle skal altså helst være dramatisk i forvejen...her ser det ud til at radiolovens krav om saglighed og upartiskhed er trådt lidt i baggrunden. Peter Harms Larsen er selv klar over at fortællingen fortegner billedet. Fortællingen opfattes som en båd, som budskabet puttes ned i, og som modtageren tager budskabet ud af. Men det har vist sig, at fortællingen er let at misforstå. 12 Modtageren formår ofte ikke at slutte fra den konkrete historie til det mere almene forhold. Eller modtageren afkoder fortællingen helt anderledes, end journalisten havde tænkt sig. Derfor opnår journalisterne kun en kortvarig røre i andedammen over problemstillinger, der egentlig fortjener længere tids diskussion og eftertænksomhed. Det gør de, fordi de med deres brug af fortællingen appellerer til følelser og identifikation og den korte hukommelse i stedet for til reflektion og eftertanke hos deres seere. 11 Larsen s Min fremhævning. Peter Harms Larsen bruger betegnelsen den lille om det jeg har kaldt ofret. 12 Se Mikkelsen s. 122ff. 9\n10 LITTERATUR Bondebjerg, Ib: Elektroniske fiktioner. TV som fortællende medie København 1993 Brooks, Peter: Reading for the Plot. Design and Intension in Narrative Harvard University 1992 Højbjerg, Lennard: Fortælleteori 1 - Audiovisuel formidling Akademisk Forlag 1996 Larsen, Peter Harms: Faktion som udtryksmiddel Amanda 1995 Mikkelsen, Jan Foght: Fortællingen som faktaformidlingsform Trykt i Sekvens Filmvidenskabelig årbog 1994, s København 1994 Preisler, Ebbe: Journalisten som dramaturg Artikel i Information d. 12. august 1995 Stigel, Jørgen: Følelser som fakta - eller hvad har Dallas med Fak2 ren at gøre? Artikel. Det har ikke været muligt at opspore de bibliografiske data, men artiklen er blevet udleveret i forbindelse med undervisningen. MATERIALE RAPPORTEN sendt d. 26/ kl på DR-TV Lademanns Multimedia Leksikon Lademann