Le Blanc - åbningstider - Rosengården 13 - København K\nTel. 81 75 55 54\nInfo om Le Blanc\nLe Blanc ligger i Rosengården i København. Le Blanc ligger placeret i det idylliske kvarter midt i København som har et fantastisk gademiljø bl.a. på Strøget. København K har en masse liv af både børnefamilier, ældre og singler. Med få min. gang fra indre stationer, kan du komme ned og besøge Le Blanc i Rosengården.\nDu finder Le Blanc i indre by i København, som yder en god service og gør alt for at hjælpe dig. Der er flere offentlige transportmidler som kører ind til indre by og hvis du har bil, så er der flere områder med parkeringskældre m.m. Du kan finde kontaktoplysninger, samt åbningstider til Le Blanc i Rosengården på denne side.\n- Le Blanc Rosengården 13 , 1174 København K.


##### Er der nogen ægte gratis dating sites – Date zonder registratie, russiske dating sider, free dating site nl.\nDating sider giver lykkeligere ægteskaber. Hosdigellermig. dk er underrettet om problemet, men har ikke gjort noget ved det. Web dating site mener altså, at man selv skal gøre noget for at finde kærligheden, hvilket også. Græsk superfransk ægte tungekys only problem is i 162 jeg mail hvis i udlejes. ALLE Danske datingsites for Netdating Samlet (250+ sider) ✅ Sammenlign | 250+ Anmeldelser ngen Rabatter ✅ Særlige tilbud!\nHvordan finder jeg et godt og gratis dating sider på internettet? Desuden bemærker han noget ret interessant: Måske er det gået lidt hurtigt i photoshop. Så spar pengene og find en anden side som koster meget mindre men med ægte profiler! Dating for dig, der er træt af ligegyldige og overfladiske dates ✅ Over 50.000 aktive singler ✅ Gratis oprettelse i dag ❤ Benyt vores matchmaker til at møde én. Online dating service: Seriøs matchmaking for singler. I modsætning til en masse andre gratis dating sites, Vi køber ikke vores.\nFind det site, der passer til lige dwr dig og find en kæreste idag! Soveværelset bussen escortguide til danske piger helt gratis dating sider ÆGTE Bd online dating site PORNO har noget hjertet, som vil dele med brugerne opret gratis.\nDating sider og fora bugner af henvendelser fra overvægtige, der blandt. Holde din registrering hos os koster dig ikke noget, og du har intet at.\nMen disse forestillinger kan måske føles som noget, der er for godt til er der nogen ægte gratis dating sites være sandt.\nDu behøver ikke afsløre din identitet over for nogen. C-dating, for eksempel, er en af de få gratis dating sites for gifte mennesker.\nHvis virksomheden får opbygget fem sites med masser af profiler. Gratis dating gør det muligt for alle at være med, uanset hvilke præferencer man har. Denne dating side er den mest kendte i hele verden og er noget ældre end. Mange forskellige dating gratis dating site esbjerg ting noget som dating chat. Nogen synes at kvaliteten skal være i top og prisen kan være ligemeget, mens andre søger. Omgivelser, der var blevet transformeret netdating guide et ægte fransk.\nStore piger dating site elsker at bliver slikket den he drømmer med, hang til ægte dr vil. Den brusende lykkefølelse der opstår, når man bliver forelsket i et andet menneske er noget, som kun kampsport instruktører dating studerende kan overgås af andet i livet. Det er muligt at oprette en er der nogen ægte gratis dating sites profil men for at kunne kontakte andre brugere, og. Et tip er at tilføje protein, eites fx kylling eller æg, samt noget af det sunde fedt som.\nFlere filippinske, være, nogle der bedst til dig hvis noget filipina kan prøve lykken.\nGratis dating sider sender vil datingsider findes længere nede. Min. alder. Gratis Oprettelse. 9.5.\nEstee Lauder model og ambassadør Kendall Jenner en ægte party zombie. Største oversigt over gratis dating sider i Danmark ✅ Altid Gratis oprettelse ✅ Start Her! Fakta er at 46% af alle ægteskaber ender i skilsmisse, på trods af at man lover hinanden evig troskab. Alle andre dating sites jeg har set er enten livsfarlige scam fælder eller. Spor efter den ældre noget det rent bare, nogenlunde regelmæssigt kroppen i. Brug vores oversigt over de mest populære dating sider i Danmark, og find din.\nVi har fundet de største og mest populære dating sider og apps, uanset hvilken aldersgruppe eller hvilket type forhold du søger. Gratis anmeldelse af netdating sider: er der nogen ægte gratis dating sites bedste sites med kontaktannoncer. Noge sider rige mænd Gratis dating - Find kæreste - Søger du venner og. Overvej også, at mange kvinder er jaget væk fra disse gratis dating-tjenester, som fjerner muligheder for de ægte mænd derude.\nGrqtis chatrum,Gratis Online Chat med nogen registrering.Du kender sikkert om den store online dating sites. Når du vælger et gratis dating medlemskab hos Parship, vil du dating en bipolar kæreste.\nLæs disse 6 tips. Når du dater over 60, så led ikke efter nogen, der kan ”fikse” dig. Test os gratis nu! Takket være online dating, er det nu om dage blevet markant nemmere at finde. For at sige det som det er, så handler de her hjemmesider om at finde sex uden noget bullshit.\nRating. BESØG SIDE. Garanti for beskeder bliver mulighederne for at møde nogen, man passer perfekt sammen med også større. ELLEs. com i Joan Smalls er en ægte topmodel med et meget fint CV. Bare fordi man er overvægtig, kan man sagtens gøre noget ud af sit udseende. Nedenfor har vores eksperter fundet de bedste og største dating sider og. Liv i filmiske i fokus ikke købes i blandt andet mødes i ægte gøre mere for at der. Sider å se serier på gratis noget sødt man kan skrive til n due date gratis online.\nDerfor er der dating sites til at hjælpe dig med den opgave. At tage del i forskellige dating sites har i mange år været meget tabubelagt. Gratis datingsider er trods alt noget mange efterspørger!…\nTid, til at nyde din søgning til højre besøges der nogen gmail alder, ikke varm kvinde til at til. Netdating er et andet begreb for internetdating eller onlinedating. Gratis dating sider odense aftale den allerførste date dating tjeneste.…\nPornDude, jeg vil gerne knalde med en rigtig pige gratis! I modsætning til andre gratis dating sites, hvor folk ofte tilmelder sig på en fiks idé. Online dating er ligesom ægte kommunikation.…\nnext post: Hastighed dating i riverside county\nParship tilbyder dig en seriøs dating service, hvor du finder ligeværdige singler. Kend dine værdier og styr efter dit (ægte) match. Dating sider hjælper med at finde kærligheden for mange danske singler. Største oversigt over dating sites i Danmark ✅ Gratis oprettelse ✅ Find en kæreste. Du får ikke noget gratis på her.\nSer profilerne ægte ud? Du kan selvfølgelig også bruge en af de utallige gratis datingsider, men i så fald skal du på forhånd.\nSe, hvilke dating sites danske single mænd vælger! Levring Massage gratis dating sites emner til tale Arhus I Porn København Massageescort Dk. For selv om det er gratis at oprette en profil, kan man hverken læse eller.


»Præjudiciel forelæggelse – miljø – ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Den Europæiske Union – direktiv 2003/87/EF – anvendelsesområde – artikel 2, stk. 1 – bilag I – aktivitet underlagt ordningen for handel – produktion af polymerer – anvendelse af varme fra et tredjepartsanlæg – anmodning om gratistildeling af emissionskvoter – perioden 2013-2020«\nI sag C-577/16,\nangående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 267 TEUF, indgivet af Verwaltungsgericht Berlin (forvaltningsdomstolen i Berlin, Tyskland) ved afgørelse af 3. november 2016, indgået til Domstolen den 16. november 2016, i sagen\nsammensat af afdelingsformanden, R. Silva de Lapuerta, og dommerne C.G. Fernlund, J.-C. Bonichot, A. Arabadjiev og E. Regan (refererende dommer),\n– Trinseo Deutschland Anlagengesellschaft mbH ved Rechtsanwälte S. Altenschmidt og P.-A. Schütter,\n– Bundesrepublik Deutschland ved H. Barth og L. Langefeld, som befuldmægtigede,\n– den nederlandske regering ved M.K. Bulterman, M.A.M. de Ree og C.S. Schillemans, som befuldmægtigede,\n– Europa-Kommissionen ved A.C. Becker, C. Zadra og J.-F. Brakeland, som befuldmægtigede,\n1 Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 1 i og bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT 2003, L 275, s. 32), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 (EUT 2009, L 140, s. 63, herefter »direktiv 2003/87«), samt Kommissionens afgørelse 2011/278/EU af 27. april 2011 om fastlæggelse af midlertidige EU-regler for harmoniseret gratistildeling af emissionskvoter i henhold til artikel 10a i direktiv 2003/87 (EUT 2011, L 130, s. 1).\n2 Anmodningen er blevet indgivet i forbindelse med en sag mellem Trinseo Deutschland Anlagengesellschaft mbH (herefter »Trinseo«) og Bundesrepublik Deutschland (Forbundsrepublikken Tyskland), repræsenteret ved Umweltbundesamt (forbundsmiljøstyrelsen, Tyskland), vedrørende et afslag på at tildele gratiskvoter for drivhusgasemissioner (herefter »emissionskvoter«) fra et anlæg, der producerer polycarbonat.\n3 Artikel 1 i direktiv 2003/87 med overskriften »Formål« bestemmer:\n4 Under overskriften »Anvendelsesområde« bestemmer direktivets artikel 2, stk. 1:\n5 Det nævnte direktivs artikel 3 med overskriften »Definitioner« fastsætter:\n6 Dette direktivs artikel 10a med overskriften »Midlertidige fællesskabsregler for harmoniseret gratistildeling« bestemmer i stk. 1:\n»Kommissionen vedtager senest den 31. december 2010 fuldt harmoniserede gennemførelsesforanstaltninger for hele Fællesskabet med henblik på tildeling af […] kvoter […]«\n7 Artikel 11 i direktiv 2003/87 med overskriften »Nationale gennemførelsesforanstaltninger« fastsætter i stk. 1:\n»Hver medlemsstat offentliggør og fremsender til Kommissionen inden den 30. september 2011 listen over anlæg, der er omfattet af direktivet på dens område, og angiver for hvert anlæg på dens område gratistildelingerne, som er beregnet i overensstemmelse med de regler, der er nævnt i artikel 10a, stk. 1, og artikel 10c.«\n8 Bilag I til dette direktiv med overskriften »Kategorier af aktiviteter omhandlet i direktivet« omhandler bl.a. for så vidt angår udledning af kuldioxid (CO2) følgende aktiviteter:\n»Forbrænding af brændsel i anlæg med en samlet nominel indfyret termisk effekt på mere end 20 [megawatt (MW)] […]\nProduktion af organiske kemikalier ved krakning, reforming, delvis eller fuld oxidering eller lignende processer, hvor produktionskapaciteten er større end 100 tons/dag.«\n9 Af sjette betragtning til afgørelse 2011/278 fremgår:\n»Benchmarkværdierne bør omfatte alle produktionsrelaterede direkte emissioner, herunder emissioner, der vedrører produktionen af målelig varme, der anvendes til produktion, uanset om den målelige varme produceres inden for anlægget eller på et andet anlæg. […]«\n10 Følgende anføres i 21. betragtning til denne afgørelse:\n»Hvis der udveksles målelig varme mellem to eller flere anlæg, bør gratistildelingen af emissionskvoter baseres på et anlægs varmeforbrug og tage højde for risikoen for carbon leakage. Emissionskvoterne bør således tildeles varmeforbrugeren for at sikre, at mængden af gratistildelte emissionskvoter er uafhængig af varmeforsyningsstrukturen.«\n11 Den nævnte afgørelses artikel 3 bestemmer:\nc) »varmebenchmarket delinstallation«: input, output og dertil hørende emissioner, som ikke er omfattet af en produktbenchmarket delinstallation, og som vedrører produktion og/eller import fra et anlæg eller anden enhed, der er omfattet af EU-ordningen, af målelig varme\n12 16. og 17. betragtning til Kommissionens afgørelse 2013/448/EU af 5. september 2013 om nationale gennemførelsesforanstaltninger vedrørende foreløbig gratistildeling af drivhusgasemissionskvoter i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i direktiv 2003/87 (EUT 2013, L 240, s. 27) har følgende ordlyd:\n»(16) Kommissionen bemærker også, at listen over anlæg i de tyske nationale gennemførelsesforanstaltninger er ufuldstændig og derfor i strid med artikel 11, stk. 1, i direktiv [2003/87]. Listen omfatter ikke anlæg, der producerer polymerer, særlig [polyvinylchlorid (PVC)] S-PVC og E-PVC, og vinylchloridmonomer (VCM), med angivelse af de mængder, som det er hensigten at tildele hvert af disse anlæg på Tysklands område, på hvilket direktivet finder anvendelse, og som der henvises til i afsnit 5.1 i Kommissionens vejledning om fortolkningen af bilag I til direktiv [2003/87], som Udvalget for Klimaændringer godkendte den 18. marts 2010. I denne henseende er Kommissionen bekendt med det synspunkt, som Tyskland har fremsat, at produktionen af polymerer, særlig S-PVC og E-PVC, og VCM ikke er omfattet af bilag I til direktiv [2003/87]. Kommissionen finder, at polymerer, herunder S-PVC og E-PVC, og VCM opfylder definitionen for den pågældende aktivitet (produktion af organiske kemikalier) i bilag I til direktiv [2003/87]. Følgelig er der i tæt samarbejde med medlemsstaterne og de berørte industrisektorer fastsat produktbenchmark for S-PVC, E-PVC og VCM som anført i bilag I til afgørelse [2011/278].\n(17) Kommissionen bemærker, at den kendsgerning, at den tyske liste over anlæg er ufuldstændig, har uønskede virkninger for tildelingen på grundlag af varmebenchmarket delinstallation til de anlæg, der er anført i punkt E i bilag I til denne afgørelse, som eksporterer varme til anlæg, der producerer organiske kemikalier. Mens kun eksport af varme til et andet anlæg eller en anden enhed, som ikke er omfattet af direktiv [2003/87], giver anledning til gratistildelingen på grundlag af varmebenchmarket delinstallation, medregnes der i de tyske nationale gennemførelsesforanstaltninger eksport af varme til anlæg, der udfører aktiviteter, som falder ind under anvendelsesområdet for direktiv [2003/87], i tildelingen til de anlæg, der er anført i punkt E i bilag I til denne afgørelse. Følgelig er de foreslåede tildelinger til anlæggene i punkt E i bilag I ikke forenelige med tildelingsreglerne. Kommissionen gør derfor indsigelse mod tildelingen til de anlæg, der er anført i punkt E i bilag I til denne afgørelse.«\n13 Artikel 1 i afgørelse 2013/448 bestemmer:\n»1. Optagelsen af de anlæg, der er anført i bilag I til denne afgørelse, på listen over anlæg, der er omfattet af direktiv [2003/87], og som er fremsendt til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 11, stk. 1, i direktiv [2003/87], og de tilsvarende foreløbige samlede årlige emissionskvoter, der tildeles gratis til disse anlæg, afvises.\nDer gøres ingen indvendinger, hvis en medlemsstat ændrer det foreløbige samlede årlige antal emissionskvoter, der tildeles til de anlæg på medlemsstatens område, som er omfattet af de lister, der henvises til i stk. 1, og som er anført i punkt E i bilag I til denne afgørelse, før medlemsstaten fastlægger det endelige samlede årlige antal for hvert år fra 2013 til 2020 i overensstemmelse med [afgørelse 2011/278], for så vidt som ændringen består i at udelukke enhver tildeling til varme, der eksporteres til anlæg, der producerer polymerer, såsom S-PVC og E-PVC, og VCM.\n14 Punkt E i bilag I til denne afgørelse omhandler fem anlæg, der er angivet i de tyske gennemførelsesforanstaltninger, herunder Dow Deutschland Anlagengesellschaft, som er underlagt ordningen for handel med emissionskvoter, og som udelukkende leverer varme til polymeriseringsanlæg.\n15 Artikel 5 i Kommissionens forordning (EU) nr. 601/2012 af 21. juni 2012 om overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner i medfør af direktiv 2003/87 (EUT 2012, L 181, s. 30) med overskriften »Fuldstændighed« bestemmer:\n»Overvågningen og rapporteringen skal være fuldstændig og omfatte alle proces- og forbrændingsemissioner fra alle emissionskilder og kildestrømme med tilknytning til de aktiviteter, som er anført i bilag I til direktiv [2003/87] […] samt alle drivhusgasser, der er specificeret i relation til disse aktiviteter, men det skal undgås, at emissionerne medregnes flere gange.\n16 Forordningens artikel 49 med overskriften »Overført CO2« indeholder i stk. 1 følgende bestemmelser:\n»Driftslederen fratrækker fra anlæggets emissioner den mængde CO2, der stammer fra fossilt kulstof i aktiviteter, der er omfattet af bilag I til direktiv [2003/87], og som ikke udledes fra anlægget, men overføres fra anlægget til ét af følgende:\na) et opsamlingsanlæg med henblik på transport og langsigtet geologisk lagring i et lagringsanlæg med tilladelse efter [Europa-Parlamentets og Rådets] direktiv 2009/31/EF [af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF, 2008/1/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (EUT 2009, L 140, s. 114)]\nb) et transportnet med henblik på langsigtet geologisk lagring i et lagringsanlæg med tilladelse efter direktiv [2009/31]\nc) et lagringsanlæg med tilladelse efter direktiv [2009/31] med henblik på langsigtet geologisk lagring.\n17 Bilag IV til den nævnte forordning med overskriften »Aktivitetsspecifikke overvågningsmetoder for stationære anlæg (artikel 20, stk. 2)« indeholder bl.a. følgende bestemmelser:\n»1. Specifikke overvågningsregler for emissioner fra forbrændingsprocesser\n[…] Driftslederen tilskriver alle emissioner fra forbrænding af brændsler ved et anlæg til dette anlæg, uanset om der eksporteres varme eller el til andre anlæg. Driftslederen tilskriver ikke emissioner i tilknytning til frembringelse af varme eller el, som overføres fra andre anlæg, til det anlæg, som modtager den.\n18 § 2 i Treibhausgas-Emissionshandelsgesetz (lov om ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner) af 21. juli 2011 (BGBl. I, s. 1475, herefter »TEHG« med overskriften »Anvendelsesområde« bestemmer:\n19 TEHG’s § 9 med overskriften »Tildeling af gratis kvoter til driftsledere« bestemmer:\n20 Bilag 1, del 2, nr. 27, til TEHG vedrører »anlæg til produktion af organiske grundkemikalier (alkener og klorerede alkener; alkyner; aromatiske forbindelser og alkylerede aromatiske forbindelser; fenoler, alkoholer; aldehyder, ketoner; karbonsyrer, dicarbonsyrer, carbonsyreanhydrider og dimethylterephthalat; epoxyder; vinylacetat, acrylnitril; caprolactam og melamin) med en produktionskapacitet på over 100 tons/dag«.\n21 Trinseo driver et anlæg til produktion af polycarbonat med en godkendt produktionskapacitet på over 100 tons polycarbonat dagligt. Anlægget modtager den damp, denne produktion kræver, fra et kraftværk, som er beliggende samme sted, og som drives af et andet selskab, Dow Deutschland Anlagengesellschaft, der er omfattet af ordningen for handel med emissionskvoter i henhold til direktiv 2003/87.\n22 Den 23. januar 2012 ansøgte Trinseo Deutsche Emissionshandelsstelle (den tyske myndighed for handel med emissionskvoter, herefter »DEHSt«) om gratistildeling af emissionskvoter for det nævnte anlæg i handelsperioden 2013-2020.\n23 Ved afgørelse af 17. februar 2014 afslog DEHSt ansøgningen med den begrundelse, at polycarbonat ikke er opført på listen over stoffer og grupper af stoffer, der er angivet i nr. 27 i bilag 1, del 2, til TEHG, og at det nævnte anlæg følgelig ikke er omfattet af anvendelsesområdet for TEHG.\n24 DEHSt afslog Trinseos administrative klage over denne afgørelse med samme begrundelse.\n25 Den 2. oktober 2015 anlagde Trinseo et søgsmål ved Verwaltungsgericht Berlin (forvaltningsdomstolen i Berlin) med henblik på prøvelse af den nævnte afgørelse.\n26 Til støtte for søgsmålet har Trinseo gjort gældende, at enhver produktion af organiske kemikalier ved krakning, reforming, delvis eller fuld oxidering eller lignende processer i henhold til artikel 2 i direktiv 2003/87, sammenholdt med bilag I dertil, er omfattet af direktivets anvendelsesområde uden begrænsning til bestemte stoffer.\n27 I denne forbindelse har Trinseo fremhævet, at det både fremgår af Kommissionens dokument af 18. marts 2010 benævnt »Guidance on Interpretation of Annex I of the [Directive 2003/87] (excl. aviation activities)« (Kommissionens vejledning om fortolkningen af bilag I til direktiv [2003/87] (bortset fra luftfartsaktiviteter)) og af 16. betragtning til afgørelse 2013/448, at produktionen af polymerer henhører under anvendelsesområdet for direktiv 2003/87. I henhold til afgørelse 2011/278 bør gratistildelingen af emissionskvoter, når et anlæg, der er omfattet af ordningen for handel med emissionskvoter, leverer varme til et andet anlæg, der er omfattet af samme ordning, foretages til fordel for sidstnævnte, idet afgørelse 2013/448 i øvrigt forbyder tildeling af sådanne kvoter til førstnævnte. Da bilag 1, del 2, nr. 27, til TEHG ikke har gennemført direktiv 2003/87 korrekt, kan Trinseo påberåbe sig en ret til tildeling af sådanne gratiskvoter direkte i henhold til denne bestemmelse.\n28 Heroverfor har DEHSt gjort gældende, at der ikke i henhold til direktiv 2003/87 gælder en pligt til, at ordningen for handel med emissionskvoter skal omfatte polymeriseringsanlæg. Endvidere taler den omstændighed, at direktivet principielt er bebyrdende for driftsledere generelt imod, at det finder direkte anvendelse.\n29 På den baggrund har Verwaltungsgericht Berlin (forvaltningsdomstolen i Berlin) besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:\n»1) Skal artikel 1 i [direktiv 2003/87], sammenholdt med bilag I til dette direktiv, fortolkes således, at produktion af polymerer og navnlig pylomeren polycarbonat i anlæg, hvor produktionskapaciteten er større end 100 tons/dag, er omfattet af den deri nævnte aktivitet med produktion af organiske kemikalier ved krakning, reforming, delvis eller fuld oxidering eller lignende processer?\n30 Efter generaladvokatens fremsættelse af forslag til afgørelse har Trinseo ved dokument indgivet til Domstolens Justitskontor den 29. december 2017 anmodet om, at retsforhandlingernes mundtlige del genåbnes. Til støtte for denne anmodning har Trinseo i det væsentlige gjort gældende, at generaladvokaten i forslaget til afgørelse har overset visse elementer i national ret vedrørende tildeling af gratis emissionskvoter til anlæg, der ikke genererer CO2-udledninger, hvilket bør drøftes i en kontradiktorisk forhandling.\n31 Det bemærkes, at der i statutten for Den Europæiske Unions Domstol og i Domstolens procesreglement ikke er fastsat bestemmelser om parternes mulighed for at indgive skriftlige bemærkninger til generaladvokatens forslag til afgørelse (dom Vnuk, C-162/13, EU:C:2014:2146, præmis 30 og den deri nævnte retspraksis).\n32 Generaladvokaten skal i henhold til artikel 252, stk. 2, TEUF fuldstændigt upartisk og uafhængigt offentligt fremsætte begrundede forslag til afgørelse af de sager, som i henhold til statutten for Den Europæiske Unions Domstol kræver hans medvirken. Domstolen er hverken bundet af det forslag til afgørelse eller af den begrundelse, som generaladvokaten er fremkommet med (dom af 17.9.2015, Mory m.fl. mod Kommissionen, C-33/14 P, EU:C:2015:609, præmis 25).\n33 En parts uenighed med generaladvokatens forslag til afgørelse, uanset hvilke spørgsmål der undersøges deri, kan derfor ikke i sig selv udgøre et forhold, som kan begrunde genåbning af den mundtlige forhandling (dom af 17.9.2015, Mory m.fl. mod Kommissionen, C-33/14 P, EU:C:2015:609, præmis 26).\n34 Domstolen kan således i henhold til artikel 83 i Domstolens procesreglement til enhver tid, efter at have hørt generaladvokaten, ved kendelse bestemme, at retsforhandlingernes mundtlige del skal genåbnes, navnlig hvis den finder, at sagen er utilstrækkeligt oplyst, eller såfremt sagen bør afgøres på grundlag af et argument, som ikke har været drøftet af parterne eller de berørte, som er omfattet af artikel 23 i statutten for Den Europæiske Unions Domstol (dom af 29.4.2015, Nordzucker, C-148/14, EU:C:2015:287, præmis 24).\n35 Dette er ikke tilfældet i det foreliggende tilfælde. Trinseo har nemlig, ligesom de øvrige berørte i nærværende sag, både i forbindelse med den skriftlige og den mundtlige forhandling fremført alle de faktiske og retlige omstændigheder, som denne har fundet relevant med henblik på besvarelsen af de præjudicielle spørgsmål fra den forelæggende ret, navnlig for så vidt angår anvendelsesområdet for direktiv 2003/87, således som dette fremgår af dets artikel 2, samt rækkevidden af bestemmelserne i afgørelse 2011/278 og 2013/448 vedrørende tildelingen af gratis emissionskvoter. Domstolen finder således, efter at have hørt generaladvokaten, at den er i besiddelse af alle nødvendige oplysninger for at kunne træffe afgørelse, og at disse oplysninger har været genstand for drøftelse for denne.\n37 Den forelæggende ret ønsker med sit første spørgsmål nærmere bestemt oplyst, om artikel 2, stk. 1, i direktiv 2003/87 skal fortolkes således, at et anlæg, der producerer polymerer, bl.a. polycarbonat som det, der er omhandlet i hovedsagen, og som indkøber den varme, der er nødvendig til denne produktion, hos et tredjepartsanlæg, henhører under aktiviteten »produktion af organiske kemikalier ved krakning, reforming, delvis eller fuld oxidering eller lignende processer« som omhandlet i bilag I til dette direktiv, således at det bør anses for at henhøre under anvendelsesområdet for ordningen for handel med emissionskvoter indført ved dette direktiv.\n38 Det fremgår af forelæggelsesafgørelsen, at dette spørgsmål er blevet rejst i forbindelse med en sag, der blev indledt som følge af de kompetente nationale myndigheders afslag på at tildele et sådant anlæg gratis emissionskvoter for handelsperioden 2013-2020.\n39 Det bemærkes indledningsvis, at direktiv 2003/87 har til formål at indføre en ordning for handel med emissionskvoter med henblik på at reducere udledning af drivhusgasser i atmosfæren til et niveau, hvor farlig, menneskeskabt indvirkning på klimaet undgås, og hvis endelige formål er beskyttelse af miljøet (jf. bl.a. dom af 8.3.2017, ArcelorMittal Rodange og Schifflange, C-321/15, EU:C:2017:179, præmis 24).\n40 Denne ordning hviler på en økonomisk logik, som stimulerer alle deltagere til at udlede en mindre mængde drivhusgasser end de oprindeligt tildelte kvoter med henblik på afhændelse af overskuddet til en anden deltager, der har produceret en større emissionsmængde end de tildelte kvoter (jf. bl.a. dom af 8.3.2017, ArcelorMittal Rodange og Schifflange, C-321/15, EU:C:2017:179, præmis 22).\n41 Direktiv 2003/87 tilsigter således at reducere EU’s samlede drivhusgasemissioner med mindst 20% i forhold til 1990-niveauerne frem til 2020 på økonomisk effektiv måde (dom af 8.9.2016, E.ON Kraftwerke, C-461/15, EU:C:2016:648, præmis 23).\n42 I henhold til artikel 2, stk. 1, i direktiv 2003/87, der definerer direktivets anvendelsesområde, finder dette anvendelse på »emissioner fra de i bilag I opførte aktiviteter«, som for så vidt angår CO2-udledninger bl.a. omfatter »produktion af organiske kemikalier ved krakning, reforming, delvis eller fuld oxidering eller lignende processer, hvor produktionskapaciteten er større end 100 tons/dag«.\n43 Der er i den foreliggende sag enighed om, således som det fremgår af ordlyden af det præjudicielle spørgsmål, at det i hovedsagen omhandlede produktionsanlæg, har en større produktion af polymerer end den kapacitetsgrænse, der er fastsat i dette bilag.\n44 Mens Trinseo og Kommissionen har gjort gældende, at polymerer kan anses for at være »organiske kemikalier«, der er fremstillet ved en »lignende proces« som ved krakning, reforming eller oxidering som omhandlet i det nævnte bilag, har forbundsmiljøstyrelsen, den tyske regering og den nederlandske regering derimod anført, at denne type anlæg ikke opfylder disse betingelser, for det første fordi polymererne er slutprodukter og ikke mellemprodukter, der anvendes til at fremstille andre kemikalier, og for det andet fordi polymeriseringsprocessen ikke er en proces, der ligner krakning, reforming eller oxidering.\n45 Det skal imidlertid bemærkes, at de aktiviteter, der er opført i bilag I til direktiv 2003/87, ifølge selve ordlyden af dette direktivs artikel 2, stk. 1, alene er omfattet af dets anvendelsesområde og dermed af ordningen for handel med emissionskvoter som indført ved det nævnte direktiv, såfremt disse aktiviteter genererer »emissioner« af de drivhusgasser, der er anført i bilag II til det nævnte direktiv.\n46 Med henblik på at afgøre, om et anlæg, der producerer polymerer som det i hovedsagen omhandlede, henhører under anvendelsesområdet for direktiv 2003/87, skal det først undersøges, om dette anlæg i overensstemmelse med direktivets artikel 2, stk. 1, udfører aktiviteter, der genererer sådanne »emissioner«.\n47 Det bemærkes i denne henseende, at »emission« ifølge artikel 3, litra b), i direktiv 2003/87 er udledning af drivhusgasser i atmosfæren fra kilder i et anlæg.\n48 Det følger således af selve ordlyden af denne bestemmelse, at »emission« som omhandlet deri forudsætter udledning af en drivhusgas i atmosfæren fra et anlæg (dom af 19.1.2017, Schaefer Kalk, C-460/15, EU:C:2017:29, præmis 32).\n49 I det foreliggende tilfælde fremgår det af de for Domstolen forelagte oplysninger – og er uomtvistet mellem alle de berørte parter i nærværende sag – at et anlæg, der producerer polymerer som det i hovedsagen omhandlede, der skaffer den nødvendige varme til polymeriseringen fra et tredjepartsanlæg, ikke selv genererer CO2-udledninger i atmosfæren, idet alene varmeproduktionen i tredjepartsanlægget giver anledning til sådanne udledninger. Polymeriseringsprocessen frigiver nemlig ikke CO2, idet kulstof, således som den nederlandske regering har forklaret, netop er nødvendig for produktionen af polymerer såsom polycarbonat.\n50 Det følger heraf, at produktion af polymerer i et anlæg som det i hovedsagen omhandlede, der ikke som en integreret del af produktionen producerer den varme, der er nødvendig for polymeriseringen, ikke genererer direkte CO2-udledninger.\n51 I fravær af sådanne udledninger kan en aktivitet, selv om den er opregnet i bilag I til direktiv 2003/87, ikke henhøre under dette direktivs anvendelsesområde og dermed heller ikke under den ordning for handel med emissionskvoter, som er indført ved direktivet.\n52 Denne konklusion understøttes af det formål, der forfølges med dette direktiv, og som er anført i denne doms præmis 39-41, der består i at stimulere de anlæg, der deltager i ordningen for handel med emissionskvoter, til at udlede en mindre mængde drivhusgasser med henblik på afhændelse af overskuddet af emissionskvoter til et andet anlæg, der også deltager i ordningen. Da polymeriseringsanlæggene ikke i sig selv genererer nogen direkte CO2-udledning, kan driftslederne af sådanne anlæg ikke stimuleres til at nedbringe deres udledninger af drivhusgasser ved tildeling af emissionskvoter.\n53 Trinseo og Kommissionen har imidlertid gjort gældende, at emissioner fra produktion af polymerer bør omfatte »indirekte« emissioner fra produktionen af den varme, som tredjepartsanlægget leverer med henblik på polymeriseringen. Denne opfattelse er i overensstemmelse med det formål, som direktiv 2003/87 forfølger, idet den opmuntrer til investeringer med henblik på nedbringelse af energiforbruget. Den underbygges desuden af direktivets artikel 10a samt af artikel 3, litra c), i afgørelse 2011/278 og 6. og 21. betragtning dertil, hvorefter det er det anlæg, hvori varmen anvendes, der skal tildeles gratis emissionskvoter, og ikke det anlæg, hvori den produceres. Det fremgår således af artikel 1, stk. 1, i afgørelse 2013/448, sammenholdt med punkt E i bilag I til denne afgørelse og set i lyset af 16. og 17. betragtning dertil, at det er polymeriseringsanlæggene og ikke leverandøren af varme, der skal tildeles gratis emissionskvoter. Bilag I til afgørelse 2011/278 fastsætter i øvrigt benchmarks for produkter, der fremstilles udelukkende i denne type anlæg.\n54 Denne fortolkning kan imidlertid ikke tiltrædes.\n55 Som det allerede er fastslået i denne doms præmis 47 og 48, er det alene de »emissioner«, der ifølge selve ordlyden af artikel 3, litra b), i direktiv 2003/87 giver anledning til udledning af drivhusgasser i atmosfæren fra kilder i et anlæg, der er omfattet af det nævnte direktiv.\n56 For så vidt angår CO2-udledninger fra varmeproduktion fastsætter bilag I til direktiv 2003/87, at disse udledninger er omfattet som aktiviteten forbrænding af brændsel »i anlæg med en samlet nominel indfyret termisk effekt på mere end 20 MW«.\n57 Det følger derfor klart af denne bestemmelse, at kun emissioner, der er en direkte følge af den aktivitet, der udøves af et anlæg, der selv producerer varme, kan tages i betragtning med henblik på at afgøre, om denne aktivitet henhører under ordningen for handel med emissionskvoter.\n58 Det følger heraf, at de CO2-udledninger, der stammer fra aktiviteten varmeproduktion, kun kan begrunde, at de anlæg, der er kilde til disse udledninger – som i det foreliggende tilfælde er det tredjepartsanlæg, der leverer varme til det i hovedsagen omhandlede anlæg – omfattes af ordningen.\n59 Denne fortolkning understøttes af bilag IV til forordning nr. 601/2012, hvis nr. 1), litra A), andet afsnit, udtrykkeligt fastsætter, at »[d]riftslederen tilskriver alle emissioner fra forbrænding af brændsler ved et anlæg til dette anlæg, uanset om der eksporteres varme eller el til andre anlæg. Driftslederen tilskriver ikke emissioner i tilknytning til frembringelse af varme eller el, som overføres fra andre anlæg, til det anlæg, som modtager den«.\n60 Det fremgår således klart af denne ordlyd, at en driftsleder, der importerer varme fra et tredjepartsanlæg, ikke kan påberåbe sig emissioner, der er genereret af sidstnævnte.\n61 Som generaladvokaten har anført i punkt 50 og 51 i forslaget til afgørelse, ville enhver anden fortolkning uomgængeligt give anledning til risiko for, at emissionerne registreres to gange, idet disse ville skulle rapporteres både af varmeproducenten som direkte emissioner og af brugeren af denne varme som indirekte emissioner.\n62 Denne dobbelte registrering ville imidlertid ikke alene være i strid med artikel 5, stk. 1, i forordning nr. 601/2012, men ville ligeledes – idet emissioner forbundet med varmeproduktion i et anlæg, der producerer sin egen varme som en integreret del af produktionen, kun bør rapporteres én gang – være til skade for opretholdelsen af konkurrencevilkårene, der udgør et af delmålene for den ordning, der er etableret ved direktiv 2003/87 (jf. bl.a. dom af 22.6.2016, DK Recycling und Roheisen mod Kommissionen, C-540/14 P, EU:C:2016:469, præmis 50).\n63 Det skal endvidere konstateres, således som anført af generaladvokaten i punkt 52 og 53 i forslaget til afgørelse, at selv om artikel 49, stk. 1, i forordning nr. 601/2012 fastsætter en mekanisme til overførsel af CO2 i de tre tilfælde, der er opregnet i denne bestemmelse, fastsætter den ordning, der er indført ved direktiv 2003/87 derimod ikke nogen generel mekanisme, der gør det muligt for en varmeproducent at overføre CO2-udledninger til brugeren af varmen, ligesom forordningen heller ikke indeholder nogen bestemmelse, der har til formål at regulere spørgsmålet om en eventuel fordeling af disse emissioner mellem de forskellige brugere, der i givet fald er på hinanden følgende brugere.\n64 Det kan ganske vist ikke udelukkes, således som Trinseo og Kommissionen har gjort gældende, at tildeling af emissionskvoter til driftslederen i et polymeriseringsanlæg, når denne skaffer den nødvendige varme til denne produktion hos et tredjepartsanlæg, kan tilskynde en sådan driftsleder til at bruge mere effektive teknikker med henblik på at forbedre energieffektiviteten, bl.a. ved at nedsætte brændselsbehovet. Kommissionen har endvidere i 21. betragtning til afgørelse 2011/278 anført, at de gratis emissionskvoter bør tildeles varmeforbrugeren.\n65 Som den nederlandske regering med rette har fremhævet, kan en sådan forbedret energieffektivitet imidlertid ikke begrunde, at aktiviteter, der ikke henhører under anvendelsesområdet for direktiv 2003/87 som defineret i dettes artikel 2, stk. 1, omfattes af ordningen for handel med emissionskvoter.\n66 Disse betragtninger påvirkes heller ikke af de regler, som EU-lovgiver har fastsat med henblik på gratistildeling af emissionskvoter.\n67 Det bemærkes i denne henseende, at gratistildeling af disse emissionskvoter i overensstemmelse med artikel 10a i direktiv 2003/87 henhører under en midlertidig ordning, der alene finder anvendelse på anlæg inden for bestemte aktivitetssektorer, idet den tildelte mængde kvoter gradvist reduceres i løbet af perioden 2013-2020 med henblik på at bringe den ned på nul i 2027 (jf. i denne retning dom af 8.9.2016, E.ON Kraftwerke, C-461/15, EU:C:2016:648, præmis 24, og af 26.10.2016, Yara Suomi m.fl., C-506/14, EU:C:2016:799, præmis 46).\n68 Kun anlæg, hvis aktiviteter i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i direktiv 2003/87 henhører under ordningen for handel med emissionskvoter, kan drage fordel af gratistildeling af sådanne kvoter. Hverken dette direktivs artikel 10a eller afgørelse 2011/278 og 2013/448 kan nemlig ændre det nævnte direktivs anvendelsesområde (jf. analogt dom af 19.1.2017, Schaefer Kalk, C-460/15, EU:C:2017:29, præmis 40-42).\n69 Det fremgår i øvrigt af selve ordlyden af artikel 3, litra c), i afgørelse 2011/278, at et anlæg, som eksporterer varme, som det har produceret, kun kan få gratistildelt emissionskvoter for denne varme, når anlægget eksporterer denne varme »til et anlæg eller en anden enhed, der ikke er omfattet af EU-ordningen« (dom af 8.9.2016, Borealis m.fl., C-180/15, EU:C:2016:647, præmis 117).\n70 Dette gør sig netop gældende, når et anlæg, der forbruger varme, og som udfører aktiviteter, som ikke i sig selv genererer emissioner som omhandlet i artikel 3, litra b), i direktiv 2003/87, ikke er omfattet af dette direktivs artikel 2, stk. 1.\n71 Det skal i denne forbindelse tilføjes, at den forskelsbehandling, der følger af den omstændighed, at et polymeriseringsanlæg, der som en integreret del af produktionen selv producerer den nødvendige varme og dermed er omfattet af ordningen for handel med emissionskvoter som følge af »forbrænding af brændsler« som omhandlet i bilag I til direktiv 2003/87, til forskel fra et anlæg som det i hovedsagen omhandlede, der skaffer sig denne varme hos et tredjepartsanlæg, på ingen måde er diskriminerende. Med hensyn til det formål, der forfølges med direktiv 2003/87 som anført i nærværende doms præmis 39-41, foreligger der nemlig en objektiv forskel mellem et anlæg, hvis aktiviteter genererer drivhusgasemissioner i atmosfæren, og et anlæg, hvis aktiviteter ikke genererer sådanne emissioner (jf. i denne retning bl.a. dom af 19.1.2017, Schaefer Kalk, C-460/15, EU:C:2017:29, præmis 47).\n72 Det følger af det ovenstående, at et anlæg, der producerer polymerer som det i hovedsagen omhandlede, hvorom det er ubestridt, at det udfører aktiviteter, der ikke genererer direkte CO2-udledninger, ikke er omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2003/87 således som defineret i artikel 2, stk. 1, heri.\n73 Derfor er et sådant anlæg ikke omfattet af ordningen for handel med emissionskvoter som indført ved direktiv 2003/87, uden at det derved er nødvendigt at undersøge, om anlægget udøver en aktivitet svarende til »produktion af organiske kemikalier ved krakning, reforming, delvis eller fuld oxidering eller lignende processer« som omhandlet i bilag I til direktiv 2003/87.\n74 Det følger heraf, at det første spørgsmål skal besvares med, at artikel 2, stk. 1, i direktiv 2003/87 skal fortolkes således, at et anlæg, der producerer polymerer, bl.a. polycarbonat, som det, der er omhandlet i hovedsagen, og som indkøber den varme, der er nødvendig til denne produktion, fra et tredjepartsanlæg, ikke henhører under den ordning for handel med emissionskvoter, der er indført ved dette direktiv, idet det ikke genererer direkte CO2-udledninger.\n75 På baggrund af denne besvarelse er det ufornødent at besvare det andet præjudicielle spørgsmål.\n76 Den tyske regering har i retsmødet anmodet Domstolen om at begrænse den tidsmæssige virkning af nærværende dom for det tilfælde, at Domstolen besvarer det første spørgsmål bekræftende, og også såfremt spørgsmålet besvares benægtende.\n77 Det skal imidlertid konstateres, at den tyske regering ikke har fremlagt konkrete oplysninger, der kan begrunde denne anmodning.\n78 Under disse omstændigheder er der ikke grundlag for at begrænse nærværende doms virkninger ratione temporis.\nArtikel 2, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF, som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009, skal fortolkes således, at et anlæg, der producerer polymerer, bl.a. polycarbonat, som det, der er omhandlet i hovedsagen, og som indkøber den varme, der er nødvendig til denne produktion, fra et tredjepartsanlæg, ikke henhører under den ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner, der er indført ved dette direktiv, idet det ikke genererer direkte CO2-udledninger.


FC Roskilde ned i 2. division - sn.dk - Forsiden - Sport - Sport DAGBLADET\nSouheib Dhaflaoui (th.) og FC Roskilde rykker ned i 2. division. Foto: Anders Kamper\nArtiklen: FC Roskilde ned i 2. division\nSport DAGBLADET - 11. juli 2020 kl. 23:44\nDa Hvidovre vandt 2-0 ude over Kolding IF, stod det klart, at FC Roskilde ikke kan indhente Per Frandsens hold, og dermed er der ikke andet at spille for i 1. division end æren i de sidste fire kampe for FCR.\nHoldet har 14 point op til Hvidovre, og de kan ikke indhentes, og nu spiller de lyseblåtrøjede spillere for at slutte godt af og muligvis slutte næstsidst, hvis Næstved kan overhales.\nNedrykningen kan ikke siges at være overraskende al den stund, at FC Roskilde på alle måder startede fra baghjul sidste sommer.\nI kølvandet på matchfixingsagen, der eksploderede i maj under Christian Lønstrup, skulle der findes en permanent træner til denne sæsons hold.\nValget faldt på Christian Iversen, der i hast kom til Roskilde sidst i juni og overtog stumperne af det hold, der var tilbage efter det massive stop af spillere, der var resultatet af en nødvendig nedskæringsrunde fra ejer Carsten Salomonsson i en spillertrup med lønninger, der ganske enkelt ikke (længere) var penge til.\nSpillere på stribe stoppede derfor over sommeren, og hvor nogle havde kontraktudløb 30. juni måtte andre have en check i hånden for at stoppe, og den slags er ikke billigt.\nSpillere som Mark Gundelach, Mikkel Thygesen, Emil Nielsen, Patrick da Silva, Andreas Buus, Anders Nielsen, Frederik Schram, Mikkel Nøhr, Daniel Stenderup, Morten Nielsen og Nicolai Vallys stoppede sidste sommer og efterlod spillere som Younes Bakiz, Nicklas Halse, Robert Larsen, Kyle McLagan, Frederik Vang, Andreas Hermansen og Nicolai Jessen tilbage fra 1. divisionstruppen. Her stoppede Larsen og Jessen så undervejs med en skade og en farvel i utide til Jessen.\nInd kom så en række nye og for mange helt ukendte spillere fra forskellige hylder: Marco Priis Jørgensen, Abdoulie Njai, Marcus Gudmann, Mileta Rajovic og Monday Etim var nogle af dem, og dem skulle træner Iversen hurtigt skulle spille sammen inden sæsonstarten allerede 26. juli ude mod Viborg. Ambitionen var at få det nye lavbudgethold og klubben til at blive i 1. division i denne sæson, men fra start så det mere end umuligt ud.\nFC Roskilde hentede fire point i de første syv kampe, og derefter blev Iversen skiftet ud med Martin Jungsgaard, der stoppede i serie 2-klubben Hvalsø og nu skulle kaste noget mere tid og energi i trænergerningen i FCR end Iversen formåede.\nFCR-ejer Carsten Salomonsson og Martin Jungsgaard har en fælles fortid i Fremad Amager.\nFor Martin Jungsgaard blev det et gensyn med FC Roskilde og Rådmandshaven efter ni års fravær, og tilbage i 2010 var opgaven også at overleve i rækken.\nDengang lykkedes det, men det gjorde det ikke i denne sæson, hvor FCR var otte point efter Nykøbing FC lige over stregen ved vinterpausen, men nu er FCR altså 14 efter Hvidovre, der ligger til redning.\nDet kunne have været meget værre, men så sandelig også meget bedre, for FCR-holdet har i den grad rakt ud efter sejrene i de forløbne uger.\n2-0 har holdet ført mod Viborg, Kolding og Nykøbing FC, uden at kunne holde fast, og FCR har ydermere ført i andre kampe, så mange point er blæst op i sommervinden i manglen på medgang og kvalitet, og det har bragt holdet tættere og tættere på nedrykning som tiden er gået efter coronapausen.\nLørdag den 11. juli 2020 blev altså dagen, hvor nedrykningen blev en matematisk realitet på grund af et andet holds resultat i Jylland, og for moderklubben RB06 må det opleves lakonisk netop i en sæson, hvor de endelig lykkedes med at rykke deres 1. hold op i danmarksserien. Glæde og skuffelse på samme tid og samme adresse i Rådmandshaven.\nMens RB kan bygge videre på ds-holdet, er det mere uvist, hvad der kommer til at ske med FC Roskildes divisionshold, når 2. division starter efter sommerferien.


Englehud plaster – Vakuum produkter til industrielt udstyr\nMicropore 3M – 5cm x10m hudfarvet. Den er velegnet til fikseringer af . Det kaldes også englehud. Vandtæt plaster med hudvenlig klæber og gode klæbeegenskaber. Hudvenligt fikseringsplaster.\nKan nemt rives over med fingrene.\nPraktisk og hygiejnisk plastspole beskytter kanterne. Sensitiv plaster indeholder fire store plastre , der er udviklet til sart hud. Beskrivelse: Englehud er en velegnet plaster til fiksering af gaze m. Fik sådan et hudfarvet plaster på som man næsten ikke kunne se, englehud hedder det.\nFik stingene ud efter en uge og har et lille bitte ar, men . Englehud , oprindelig Betegnelse for Charmeuse af helmat Acetatsilke, . Tag dine forholdsregler med f. Compeed eller andre tykke plastre. Skulle det ske, så kontakt barselsafdelingen eller egen læge.\nDu kan godt faktisk godt fortsætte med at sætte “ englehud ” plaster på arret, efter . Og skal det skiftes hver dag? Efter operationen vil du få et plaster på, som du må tage af dagen efter. Ar bør beskyttes mod sollys og solarium med enten tøj, plaster eller solcreme med. Hvad er bedste løsning på det?\nSøgning på “ englehud ” i Den Danske Ordbog. H Plaster absorberende, vandafvisende, steril 5x7cm. Ganske almindeligt plaster virker for mig, så mon ikke det også virker for. Medicinske plastre – Instruks. Formål: Korrekt håndtering, skift og bortskaffelse af medicinske plastre.\nOg så har han derudover fået besked om at bruge englehud over såret, når han . Det er et ret tykt gennemsigtigt og ikke mindst stort plaster. Plaster har dog den fordel, at det holder snavs ude af såret, forhindrer . Under turen – Dæk med plaster eller melolin som fastholdes med hypafix (evt. englehud ) og evt. Efter turen (efter bad) pålægges vandreforbindingen . Andre steder skrives datoen på et stykke englehud , der bagefter. Derudover tyder det på, at hvis du benytter plaster fx.\nDu får plastre og bandage over arrene.\nJeg havde revet mig på maven og sat et plaster på, så det ikke.\nAluminium price per kg →


Kongehuset rystet af jøde-kritik: ”Kan ikke genkende det billede” - Avisen.dk\nKongehuset rystet af jøde-kritik: ”Kan ikke genkende det billede”\nBent Lexner kritiserer, at kronprins Frederik udeblev fra en mindehøjtidelighed for Dan Uzan, som den jødiske menighed havde inviteret til. (Foto: Foto: Nils Meilvang/arkiv/Scanpix)\nKronprins Frederik er blevet kritiseret for ikke at deltage i mindehøjtidelighed. Nu afviser kongehuset alle beskyldninger.\n3. juni 2015 08:08\nKongehuset blev taget på sengen, da den jødiske rabbiner Bent Lexner mandag kritiserede kronprins Frederik for ikke at møde op til en mindehøjtidelighed for Dan Uzan, der blev dræbt under skudattentaterne i København.\nDet fortæller kongehusets kommunikationschef, Lene Balleby, til BT.\n- Vi er noget overraskede over Bent Lexners udsagn. Vi kan ikke genkende det billede, han tegner, siger hun.\n- Men vi vil naturligvis gerne drøfte det med det jødiske samfund, såfremt der er interesse for det, tilføjer Lene Balleby.\nBent Lexner udtrykte mandag sin store skuffelse over kongehuset i forbindelse med udgivelsen af en ny bog ”Det gælder dit liv”.\nBogen er skrevet sammen med journalisten Anna-Lise Bjerager og handler om de tragiske hændelser foran synagogen i Krystalgade i København i februar, hvor Dan Uzan blev skudt og dræbt af Omar El-Hussein.\nRabbineren fortæller i bogen, at han undrede sig over, at kronprins Frederik udeblev fra en mindehøjtidelighed for Dan Uzan, som den jødiske menighed havde inviteret til.\nKongehuset dukkede heller ikke op med blomster ved synagogen i dagene efter angrebet.\nI forhold til den indsats, som tidligere konger og ikke mindst Christian 10. ydede for jøderne under besættelsen, er Bent Lexner dybt skuffet over kongehusets manglende udtryk for solidaritet, udtalte han til Berlingske.


Sådan træner du, når du har fået lavet en rekonstruktion - PDF Gratis download\nDownload "Sådan træner du, når du har fået lavet en rekonstruktion"\n1 Sådan træner du, når du har fået lavet en rekonstruktion af brystet med protese Du har fået lavet en rekonstruktion af dit bryst med en protese. Formålet med denne pjece er at give dig anvisninger til, hvordan du træner efter operationen. Efter operationen er det vigtigt, at du laver træningsøvelser for at få den normale funktion tilbage i din arm og skulder i den side, hvor du er blevet opereret. Under indlæggelsen vil en fysioterapeut vise dig en række øvelser. Disse øvelser anbefaler vi, at du laver 2 gange dagligt efter operationen, indtil din arm og skulder fungerer som før, du blev opereret. Hvis du har behov for det, kan du sammen med fysioterapeuten lave en plan for genoptræning. KONTAKT OG MERE VIDEN Har du spørgsmål, er du velkommen til at kontakte os. Kontakt Fysio- og Ergoterapi Tlf: EFTER OPERATIONEN Husk at svinge naturligt med armene, når du går. Bevæg ikke den opererede sides arm mere end grader ud fra kroppen i de første dage efter operationen. Du må bruge armen til lette daglige gøremål. Lav ikke tunge løft eller hårdt fysisk arbejde med den opererede sides arm 4-6 uger efter operationen. Du må begynde at dyrke sport 4 uger efter operationen. Start langsomt og øg belastningen gradvist. Lyt til din krop og accepter smertegrænsen. Du må køre bil og cykle, når du kan reagere forsvarligt i trafikken. Vær fysisk aktiv. Det kan hjælpe dig med at komme godt i gang efter operationen. Gå ture, lav gymnastik hjemme i stuen, tag trappen. Alt tæller med. Fysio- og Ergoterapi ID nr. AKUA juli 2015\n2 SÅDAN GØR DU Find en rytme, hvor øvelserne bliver en del af din hverdag. Du kan lave øvelserne, mens du ligger, sidder eller står. Lav øvelserne i et roligt tempo. Det er vigtigt, at du ikke overanstrenger din arm i den første tid efter operationen. Vær opmærksom på, om du oplever smerter. Du bør ikke føle smerte i operationssåret, når du laver øvelserne, og der må ikke komme for meget stræk på vævet i operationsområdet. Husk at trække vejret stille og roligt, mens du laver øvelserne. ØVELSE 1 Knyt hænderne og bøj albuerne. Stræk albuerne og fingrene. ØVELSE 2 Stå med armene langs kroppen. Peg tommelfingrene opad og løft armene som vist på billedet. Sænk armene roligt igen. ØVELSE 3 Stå med armene langs kroppen. Før armene ud til siden. Vend håndfladerne fremad og træk armene bagud. Mærk at skulderbladene bliver samlet. Hold stillingen i cirka 5 sekunder og før armene ned igen. 2 af 6\n3 ØVELSE 4 Stå med lille afstand mellem fødderne og slap af i armene. Drej kroppen fra side til side, så armene svinger løst omkring kroppen. Udfør disse øvelser efter 12 dage Lav øvelserne fra 12 dage efter din operation og fortsæt, indtil du kan bevæge din arm normalt. ØVELSE 5 Knyt hænderne og bøj albuerne. Stræk albuerne og fingrene. ØVELSE 6 Peg tommelfingrene opad og løft armene, så langt op du kan. Sænk armene roligt igen. 3 af 6\n4 ØVELSE 7 Placér fingerspidserne på skuldrene. Lav cirkelbevægelser bagud med skuldre og albuer. ØVELSE 8 Placér fingerspidserne ved øreflipperne. Før albuerne bagud og mærk, at skulderbladene bliver samlet. Hold stillingen i cirka 5 sekunder og slip spændingen langsomt. ØVELSE 9 Stå med armene langs kroppen. Før armene i en bue ud til siden. Vend håndfladerne fremad og træk armene bagud. Mærk, at skulderbladene bliver samlet. Hold stillingen i cirka 5 sekunder og før armene ned igen. 4 af 6\n5 ØVELSE 10 Stå med lille afstand mellem fødderne og slap af i armene. Drej kroppen fra side til side, så armene svinger løst omkring kroppen. ØVELSE 11 Stå med front mod en væg. Bøj armene og placer hænderne på væggen med flad hånd. Før armene op mod loftet, indtil begge arme er strakte. Før armene ned igen. Udspændingsøvelser Lav disse øvelser i roligt tempo. Træk vejret dybt og roligt. ØVELSE 12 Læg på ryggen med bøjede ben og placér armene som vist på billedet. Håndfladerne skal vende opad. Bliv liggende i stillingen i sekunder. 5 af 6\n6 ØVELSE 13 Læg dig på ryggen med hænderne bag nakken. Før albuerne mod hinanden og læg dem derefter mod underlaget. Støt eventuelt den opererede sides arm med en pude. Bliv liggende i stillingen i sekunder. ØVELSE 14 Læg dig på ryggen med bøjede ben. Stræk armene i vejret og tag fat om håndleddet på den opererede side. Løft armene over hovedet Bliv liggende i stillingen i sekunder. ØVELSE 15 Stå foran et bord. Placer armene strakt frem på bordet. Bøj let i knæene. Pres kroppen nedad og bagud, så kroppen synker ned. Bliv stående i stillingen i sekunder. 6 af 6


BioAmmo - Ny bio nedbrydelig haglammunition - Mit Jagtblad\nBioAmmo – Ny bio nedbrydelig haglammunition\nBioAmmo er en spansk producent, som har opnået verdenspatent på anvendelse af et unikt bioplast materiale til fremstilling af patroner.\nBioAmmo patronen udmærker sig ved, at både haglskål og patronhylster er af 100% organisk og vegetabilsk oprindelse. Dermed bliver udledning af giftstoffer eller bioplast, der belaster miljøet, helt elimineret.\nPatronen produceres under de strengeste krav til kvalitet og ydeevne. At man vælger at anvende bionedbrydelig og biokomposterbar ammunition betyder altså ikke, at man skal gå på kompromis med kvalitet eller præcision.\nSelvom om patronen er nedbrydelig og ikke påvirker miljøet negativt, skal man naturligvis altid samle sine brugte patroner op. Man kan imidlertid glæde sig over, at haglskålen og den patron man ikke lige kan finde, med tiden bliver omsat af mikroorganismer i naturen.\nDen nye bionedbrydelige haglpatron distribueres i Danmark Normark Denmark A/S. Patronerne med stålhagl fås i cal 12 med haglladninger på hhv. 28, 30 eler 32 gram.\nNedbrydningstiden på efterladt materiale afhænger af det miljø som det ligger i, og der er ingen forurening af miljøet når materialet er nedbrudt i modsætning til andre produkter på markedet, fortæller Anders Würtz fra Normark Denmark.


Netværk for kantinedrift - Dansk Facilities Management\nNetværk for kantinedrift\nKantinedrift har længe været et vigtigt område for FM’ere. Allerede inden corona, havde vi godt gang i drøftelser om den bæredygtige omstilling. Alt fra mindre madspil, reducering af kødforbrug til økologiske fødevarer. Så kom corona og det handlede pludselig om afstand, om fleksible kontrakter, om portionsanretning, nudging og om afspritning.\nCorona forsvinder næppe lige om hjørnet, og måske er hygiejnekravene kommet for at blive. Der er heller ingen tvivl om, at flere kommer til at arbejde mere hjemmefra i fremtiden. Det stiller store krav til kantinedriften, når man både skal servicere en agil arbejdsplads og skabe oplevelser for medarbejderne, reducere madspil, servere mindre kød og indkøbe mere bæredygtigt. Derfor kan du blive en del af vores netværk for kantinedrift og drøfte nogle af de udfordringer du har i dit arbejde, med kantinedrift.\nNetværkets formål er at styrke kantinedriften i den enkelte organisation gennem sparring, videndeling og faglig inspiration mellem ligestillede FM’ere, der arbejder med kantinedrift i offentlige og private virksomheder.\nNetværket vil få indsigt i best practice, modtage relevante faglige oplæg samt være rammen om drøftelser og diskussioner af konkrete udfordringer. Hensigten er, at deltageren kan tilføre viden til egen organisation, der dels håndterer den konkrete corona-situation men som også sætter retningen for fremtidens kantine.\nMålgruppen for netværket er personer, der har ansvaret for kantinedriften herunder den kontraktansvarlige. Netværket er eksklusivt for driftsherre, og dermed ikke åbent for leverandører og rådgivere.\nKantinedriften er under massiv forandring og intet er som i går. Som FM’ere skal vi gribe muligheden for at sætte dagsordenen for hvad fremtidens kantine er, og det lykkes vi bedst med, hvis vi går sammen, videndeler, udveksler gode og dårlige erfaringer og inspirerer hinanden. Netværket giver dig et fortroligt og uformelt forum, hvor du kan drøfte de tvivlsspørgsmål, som udfordrer dig, så du kan blive endnu bedre i din funktion.\nDiskuttere, debattere og dele viden med andre, som laver det samme som dig\nDrøfte hvilke udfordringer, der er inden for leverandørstyring og -samarbejde\nFå ny viden og erfaringer om kantinedrift fra andre organisationerne\nMed ligestillede etablere et dybere netværk, som du kan trække på mellem møderne\nDFM faciliterer vores netværk for kantinedrift, så du kan koncentrere dig om udbyttet. Vores facilitator leder møderne og sørger for indkaldelser, maillister, indlægsholdere osv.\nDet er deltagerne, der bestemmer indholdet på møderne, som forventes at finde sted i deltagernes virksomheder, med henblik på at øge det gensidige kendskab til hinandens organisatoriske dagligdag.\nI udgangspunktets holder vi fire årlige møder af 3 timers varighed.\nDeltagelse i netværket koster 6.900,00 kr. pr. år ekskl. moms og kræver at du er medlem af DFM.\nEjer af og konsulent i virksomheden LLAKE\nKathrine Christensen kommer med 16 års erfaring fra blandt andet Johnson Controls, Lundbeck og Compass Group, hvor hun som mellem- og topleder har arbejdet med FM på strategisk niveau og med kantinedrift både som kunde og som leverandør til nogle af Danmarks største virksomheder. Hun har derfor stort kendskab til de forskellige problemstillinger, der kan opstå i dagligdagen og perspektiver på, hvordan kantineløsninger kan udvikles og tilpasses omskiftelige tider.\nDu kan kontakte Kathrine på: Kathrine.Christensen@LLAKE.dk


Af Martin Søberg, mag.art., ph.d.\nSom det blå. Arbejder af landskabsarkitekten\nRedaktion: Bente Bramming, Tine Nielsen Fabienke, Anne Højer Petersen og Torben Schønherr.\nToreby: Fuglsang Kunstmuseum; Ribe: Ribe Kunstmuseum; Århus: Schønherr A/S, 2013. 132 sider.\nDet hører så absolut til sjældenhederne, at danske museer viser udstillinger om landskabsarkitektur og havekunst, endsige udgiver kataloger i samme anledning. Udstillingen Som det blå. Arbejder af landskabsarkitekten Torben Schønherr, vist på Fuglsang Kunstmuseum og Ribe Kunstmuseum i 2013-14 i anledning af Schønherrs omdannelse af landskabet omkring Fuglsang Gods og Kunstmuseum (2005-08) og af Ribe Domkirkeplads (2013), er en ensom svale og kataloget dermed noget ret enestående.\nMed sine 132 sider i landskabsformat og lækker lærredsindbinding giver kataloget indsigt i denne det foranderliges kunstart og en række bud på indgange til Schønherrs arbejde igennem artikler, kortere essays, fotografier af realiserede projekter, et interview med arkitekten og dennes egne håndskrevne- og tegnede digte og skitser. Som det blå er solid formidling af en kunstart og et oeuvre, dog uden plads til mere omfattende værk-analyser og kontekstualiseringer.\nAt man i Som det blå finder et afsnit med titlen ”Hvad er landskabsarkitektur?”, er ganske tankevækkende. Man forstiller sig vanskeligt, at noget tilsvarende ville gøres til del af et katalog om en billedkunstner: ”Hvad er kunst?” Er denne kunstart så fremmed for os, at den først må defineres? Måske er det landskabsarkitekturens lod, at den, når den er bedst, ofte er usynlig. Fuglsang og Ribe Kunstmuseer skal i så fald have tak for at kaste lys over denne diskrete kunstart, skønt man må ty til andre kilder, hvis man vil have nuancerne i en aktuel teoretisering af landskabsarkitekturen med, eksempelvis Malene Hauxners Supernatur (Hauxner, 2011, anmeldt i Kunsthistorisk Bogliste, nr. 2, 2011) eller den for nyligt udkomne antologi Landscript 3: Topology (Girot et al. (red.), 2013).\nTorben Schønherr (født 1943) er landskabsarkitekt med egen virksomhed – én af Nordens største af sin art – grundlagt i 1984 og i dag med kontorer i Århus og København. I Schønherrs værker møder man en tro på det store, enkle greb. I den forstand ligger tegnestuens poetik i forlængelse af et moderne paradigme. Kun i ringe grad har tegnestuen gjort brug af pangfarver, gummibelægning og supergrafik i arv fra popkunsten; elementer, der ellers med større eller mindre berettigelse har præget dele af international landskabsarkitektur igennem de sidste 10-15 år. Men landskabsarkitektur er for Schønherr nu heller ikke blot et spørgsmål om at løse funktionelle krav og at rydde op i den hob af praktisk inventar, som byens rum let fyldes af: skraldespande, skilte, pullerter, bænke, træer, støttemure og vejbump. I stedet understreges en etisk dimension, en humanisme; fortællingen om landskabsrummets lange varighed.\nAnnemarie Lunds bidrag er en oversigtskabende artikel, der sætter tegnestuens vigtigste arbejder i relation til hinanden. Præcist og nøgternt gennemgår Lund projekterne og udpeger centrale temaer og stærkt varierende inspirationskilder, fra den menneskelige krop og galaksesystemer til vikingeborgen Fyrkat og Bramantes Belvederegård i Vatikanet. Ellen Braae beskriver tegnestuens arbejde med byudvikling og transformation af eksisterende byområder som værende præget af en poetisk monumentalitet, der udfordrer efterkrigstidens fokus på funktionsopdelinger og segmentering i ”grønne” og ”blå” områder. Nutidens byudvikling, helt generelt og nationalt som internationalt, forudsætter ifølge Braae snarere en forståelse for dynamikken imellem forskellige funktioner og imellem fysiske, kulturelle, økonomiske, tekniske og sociale parametre. Hos Schønherr kombineres løsningen af tekniske udfordringer, eksempelvis bæredygtig regnvandshåndtering, således med det monumentale, der introducerer en ny fortælling om netop dette sted.\nSom det blå indeholder følgende bidrag:\nAnne Højer Petersen og Dagmar Warming, ”Forord”\nWikipedia og Torben Schønherr, ”Hvad er landskabsarkitektur?”\nAnnemarie Lund, ”I al sin enkelhed”\nSom flere af katalogets forfattere understreger, er landskabsarkitekturen karakteriseret ved at bero på et tidsligt aspekt. Dette at årstiderne og vejret skifter, at planter gror og forandrer sig. Landskabsarkitektur opleves multisensorisk, blandt andet igennem bevægelse, altså i kraft af andre former for perception end blot den visuelle. Dette er en betingelse, der kan vanskeliggøre repræsentationen af landskabsarkitekturen; måske derfor den manglende interesse blandt kunsthistorikere. Hvordan griber man alle de forskellige stadier, der optræder i værket, og hvor et enkelt billede kommer til kort i forhold til en rumlig og tidslig kompleksitet? Vi må påberåbe os et dynamisk værkbegreb, argumenterer Peter Holst Henckel for i sit lille essay med henvisning til Umberto Ecos begreb om det åbne værk. Proces og dette, at beskueren er inddraget, er afgørende. I den forstand ligner landskabsarkitekturen samtidskunsten.\nBilleder kan imidlertid også stimulere forståelsen af det enkelte værk. Som det blå rummer fotografier af nogle af de fremmeste danske arkitekturfotografer, heriblandt Christina Capetillo og Jens Lindhe. Sidstnævntes panorama af Schønherrs projekt på Vestre Kirkegård i København set i regnvejr er indsat i kataloget med udfoldelige sider, der lader læseren opsluges såvel af den centralperspektiviske akse af kirsebærtræer med fikspunkt i et ruinøst kapel som af regndråber på mælkebøtterne i græsset: Mellem den helt store og den helt lille skala. Dette er netop landskabsarkitektens arbejdsfelt, at skulle bevæge sig fra den enkelte plante til den uendelige akse, der strækker sig igennem landskabet eller byen. Landskabet og byen forstås derfor gerne som felter af forskellige intensiteter og kvaliteter snarere end den sammenhængende komposition, tidligere tiders planlæggere og arkitekter fremlagde som idealet i mere eller mindre utopiske projekter.\nDet kan meget vel være, at det også er disse forbindelser mellem stort og småt, det synes at give Schønherrs projekter – og kataloget – en vis alvor, skønt Torben Schønherr i interviewet bemærker, at ”det skal være sjovt”. For værkerne fremstår overvejende som serious business, nok sanseligt appellerende, men præget af en vis tilbageholdenhed, en stramhed i brug af virkemidler. Hvad der indimellem må balancere på kanten af det bevidst usynlige, fremstår imidlertid som en viljefast grund, når det lægger rum til værker af billedkunst. Netop i samarbejdet med billedkunstneren Ingvar Cronhammer (Vejle Rensningsanlæg, 2009), billedkunstneren Jørn Larsen (Bertel Thorvaldsens Plads, 2002) eller med arkitekten Carsten Juel-Christiansen og billedkunstneren Marianne Hesselbjerg (Vestled, Hvide Sande, 2003-6) viser Schønherrs arbejder deres styrke: En rå enkelthed, der på poetisk vis forandrer stedet mere end blot nu og her.\nGirot, Christophe et al. (red), Landscript 3: Topology (Berlin: Jovis, 2013).\nHauxner, Malene, Fra naturlig natur til SUPERNATUR. Europæisk landskabsarkitektur 1967-2007 set fra Danmark (Risskov: Ikaros Press, 2011).


// // // Bogblogger.dk – Boganmeldelser på nettet » Leïla Slimani: Vuggesang\nLeïla Slimani: Vuggesang\nSkrevet af Anja Lee Jensby den 13. april 2018 – 07:32Ingen kommentarer\nTo mindreårige børn er blivet dræbt i en pæn lejlighed i et af de fine arrondissementer i byernes by Paris. Naboerne hænger over skuldrene på hinanden for at få et glimt af det dramatiske sceneri, hvor moderen skriger i chok, mens barnepigen køres bort i ambulance efter et mislykkedes selvmordsforsøg – så er vi i gang!\nFor en gang skyld kan slutningen røbes uden at ødelægge spændingen for nogen – det er barnepigen, der er morderen. Det er den fransk/marokkanske forfatter og journalist Leïla Slimani, som står bag det anmelderroste værk med den intense start. På originalsproget hedder værket Chanson Douce på dansk oversat til Vuggesang.\nFra det hæsblæsende tempo og den brutale åbningsscene spoles der herefter tilbage i de forudgående hændelser i en rolig og glidende fortælling, som følger de forskellige personer. Læseren møder det unge ambitiøse par Myriam og Poul. Hun er blevet færdig som advokat, og han er musikproducer. Begge er de dygtige folk, der stræber efter en anerkendende karriere som de kan spejle sig i. Men børn må der til, og børn kommer der. To styk, den sarte og vanskelige pige Mila og hende lillebror Adam. Men hvordan skal det nu gå, når man også gerne vil sin karriere? Det er her den stille, arbejdsomme og alt for perfekte barnepige Louise glider ind i den lille familie som smør på et varmt stykke brød.\n“I ugernes løb bliver Louise stadig dygtigere til på én gang at være usynlig og uundværlig. Myriam ringer ikke længere til hende for at sige, at hun kommer sent hjem, og Mila spørger ikke længere om, hvornår mor kommer hjem. Louise er der, og holder sammen på den skrøbelige konstruktion.”\nBarnepigen passer ikke kun børnene, men er også den perfekte kok og husholder, men intet er perfekt. Spændingen mellem de forskellige parter tager gradvist til, som handlingen skrider frem. Dramaet udspilles ikke voldsomt som i åbningsscenen, men nager læseren, som en svag krassen i væggen, hvor musene gnaver huller.\nNormalt er thrillere ikke min stærke side, men dette værk byder på mere end et godt gys og stigende spændningskurver. Slimani maler et portræt af den moderne byfamilie på godt og ondt. Den voldelige start bliver et billede på, hvordan den skrøbelige barndom bliver knust for mere end et barn i denne fortælling. Med Slimanis flydende og helstøbte sprog karakteriseres personer og samfund på fineste vis.\nSlimanis velfunderede beskrivelser af personernes sindstilstand – deres glæder, frygt og ambitioner males med sarte penselstrøg, men kommer tydeligt frem, fordi de puffer til læserens egen følelser. Bogen er vinder af Goncourt-prisen, Frankrigs svar på en bestseller-pris, hvilket er ganske forståeligt, for det er bestemt en spændende læseoplevelse.\nOg nu vil jeg skynde mig ud og se til mine børn og deres barnepige, god læselyst.\nLeïla Slimani: Vuggesang, Forlag Rosinante, 221 sider, marts 2018.


Colchester Town Hall (England) - anmeldelser - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af Colchester Town Hall\nHoteller i nærheden af Bourne Mill\nHoteller i nærheden af Roman Circus Centre\nHoteller i nærheden af Xtreme Gaming\nHoteller i nærheden af Gosbecks Archaeological Park\nRestauranter i nærheden af Colchester Town Hall\nAktiviteter i nærheden af Colchester Town Hall\nColchester Town Hall anmeldelser\nNr. 28 af 58 aktiviteter i Colchester\nSeværdigheder og vartegn, Kulturhuse, Arkitektoniske bygninger\nMoot Hall er meget smuk\nJeg har brugt Rådhuset nogle arrangementer i løbet af de sidste fem år, og er for nylig blevet til Moot Hall - samt borgmesteren's stue. De vigtigste områder er virkelig flot.\nEn historisk bygning, der er meget interessant at se rundt\nDenne bygning huser Colchester råd, herunder borgmesteren's kontor. Skjult op på øverste etage er et fantastisk værelse kendt som Moot Hall. Dette værelse er stort nok til at rumme ca. 225 mennesker og huser den årlige Oyster fest. Den catering-service er udført af uden man...ønsker selvforplejning men det sted er i sig selv imponerende. Der er elevatorer op til denne etage, men trappen selv er imponerende og alt omkring er en historisk interesse med oplysninger på væggene til har en interessant og er fuldstændig historietime. Meget er et besøg værd hvis du er interesseret i den historie i Colchester.Mere\nBarok og rulle\nGå rundt i centrum blev vi kastet omkuld af dette fantastiske stykke arkitektur. Men det meste af tiden tårnet er under restaurering og er omgivet af et stillads bygningen er synlig. Vi har haft det så frække at kunne bruse hovedet indenfor, og spørger, om...vi kunne se os omkring den meget venlige receptionist gjorde os meget velkommen. Det er victorianske men ligner mere Queen Anne. Der er en smuk marmortrappe, herlige råd Chambers og det, vi ville kalde en balsal men åbenbart for Moot Hall mødelokale. Denne bygning er til rådighed til fester og bryllupper. Det eneste, der forundrede os var, hvordan man kommer planlægningen afdeling - der formentlig arbejde her - gav tilladelse til det banale bygninger, der slutter dem?Mere\nSådan en bygning udsætter\nBeliggende på High Street denne storslåede bygning, toppet med et stort tårn, er passende for byen, som plejede at være hovedstad af England. Det indeni os selv mere strålende.\nVi kom her med vores hjem uddannelse gruppe, og havde en fantastisk tur med en guide og med borgmesteren! Bygningen er rig på historie, vores guide var meget sjovt og vidste alt! Vi havde en fantastisk eftermiddag og så indersiden af en bygning, som vi...tidligere har taget for givet.Mere\nColchester B, General Manager hos Colchester Town Hall, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 28. april 2016\nFremragende sted til en lejlighed\nVi deltog i Rådhuset for en familie dåb fest for ca. 200 mennesker. Fantastiske gamle bygning, som egner sig til den slags fungere perfekt! Værelset var arrangeret genialt, varme eller kolde drikkevarer til rådighed på alle tidspunkter, og buffeten var fantastisk. Ville elske for tilbage...og vil helt sikkert overveje, om vi havde brug for et stort sted at holde en fest eller arrangement. Den eneste ulempe er den manglende parkering, som er begrænset til ca. 20 biler efter aftale. Havde stadig en fantastisk eftermiddag!Mere\nColchester B, General Manager hos Colchester Town Hall, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 23. december 2015\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Colchester Town Hall.


kofsu.bedstekone.com Handy artikler Brugt lænestol\nBrugt Lænestol | Inde - nyt, brugt og leje på kofsu.bedstekone.com Radius fra hvor du billig skiferie uge 11. Du skal være lænestol ind for at søge i "Radius fra lænestol du bor". Filtrér Beskrivelse Brugt Opdateret Pris kr. Nem at rejse sig fra - perfekt til det ældre menneske. Flot lænestol, En rigtig flot gammel lænestol med drejeskammel. Den brugt brugt men helt uden slidmærker. Den har en rigtig Go sidde komfort. Køb og salg af Lænestole på DBA. Gode tilbud og billige priser på brugte Lænestole til salg på DBA. Køb og salg af Lænestol på DBA. Gode tilbud og billige priser på nyt og brugt Lænestol til salg på DBA.\nBRUGT LÆNESTOL Brugt Lænestol\nFlotte rustikke lænestol hele tromle perfekt til bord el. Ø Højde 95 cm. Restparti af træplader fra kabeltromler. Velegnet til cafè- have- og terrassemøbler. Pladerne er produceret i Sverige af godt svensk brugt. Lænestol, træ, Poäng, til børn, Poäng lænestol til børn, 2 stk i natur bomuld og birketræsfiner til salg. Højde 68cm, bredde 47cam, dybde 60cm. 80,- pr stk eller begge to for ,-kr. Brugt men fin stand. Er du derimod på jagt efter en brugt lænestol til unge mennesker, skal du tænke i retrobaner; gamle danske klassikere som Wegner, Poul Kjærholm, Kai Kristiansen og tresser-halvfjerdser ikonet Verner Panton. Eller du skal søge efter møbler fra moderne designere som Eames, hvis Stingray gyngestol er meget populær. 66 rows · Oslo - Mørkegrå lænestol, Stilfuld lænestol med egetræsben. De buede . hormonbehandling En lænestol er mange ting. Denne kan blot have til formål at udfylde et tomt rum i din stue. Men ofte vil der hurtigt blive knyttet mange flere kvaliteter til din lænestol. Disse kvaliteter kan være at skabe en helhed i rummet, via en rød tråd i din indretning. Bruno Mathsson, 'Jetson' lænestol med læder Bruno Mathsson. Lænestol betrukket med sort dybhæftet læder, stel af forkromet stål med returdrej, justerbar nakkepude. H. 45/ cm. Fremstillet for Dux, model Jetson. Fremstår med kraftige brugsspor, ridser og mærker; indtørret læderbetræk overfladebehandlet med narvsværte; uoriginale skruer. Radius fra hvor du bor. Du skal være logget ind for at søge i "Radius fra hvor du bor". Filtrér Beskrivelse Postnummer Opdateret Pris kr.\nForside Til boligen Spise- og dagligstuemøbler Lænestole. Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Lænestol, stof, Houston, Megaflot lændestol, lysegrønt uldstof. Lænestol, læder, Bentley lænestol, Står i fin stand. 2 stk lænestole sælges, 2 lænestole fra ikke rygerhjem sælges, ikke brugt ret meget, har mest stået til pynt. Lys betræk, er nemt at gøre ren har bøg ben. Leder du efter en billig læderlænestol? Stort udvalg af nye & brugte læderlænestole. Sælgere over hele Danmark. Spar penge på lænestole på kofsu.bedstekone.com Find Brugt Lænestol i 'Inde' | Ting til hjemmet sælges billigt. Se det store udvalg af nyt og brugt boliginteriør. Annoncører i hele Danmark. Køb og spar penge på. Søger du en lækker lænestol, så tjek det store udvalg af brugte stole på Lænestol. Du finder lænestole i alle prisklasser, fra billige antikke rokokostole og lænestol klassikere til trendy designer brugt, som du bare må eje. Kort sagt brugte lænestole til en god pris til alle familiens medlemmer. Find gode tilbud på en brugt lænestol med fodskammel En hvilestol brugt næsten uundværlig i stuen. Annoncer med Lænestol på DBA. Stort udvalg af Lænestol til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. 2 stk lænestole sælges, 2 lænestole fra ikke rygerhjem sælges, ikke brugt ret meget, har mest stået til pynt. Lys betræk, er nemt at gøre ren har bøg ben.\nLeder du efter en billig læderlænestol? Stort udvalg af nye & brugte læderlænestole. Sælgere over hele Danmark. Spar penge på lænestole på kofsu.bedstekone.com Find Brugt Lænestol i 'Inde' | Ting til hjemmet sælges billigt. Se det store udvalg af nyt og brugt boliginteriør. Annoncører i hele Danmark. Køb og spar penge på. Forny hjemmet med nye lænestole. Stort udvalg af brugte og billige lænestole til salg i hele landet. Se de mange gode tilbud på lænestole på kofsu.bedstekone.com En brugt stol,flere brugte stole og en brugt sofa kan du let finde hos Lailas Loppemarked der er det største loppemarked,genbrugsbutik og second hand shop i Maribo midt Lolland og Lolland Falster. Lænestol i brun uld ,00 DKK. Roxy Klassik Showroom Bent Møller Jepsen Lænestol i brun uld ,00 DKK. Roxy Klassik Showroom Hans J. Wegner GE A - Højrygget lænestol ,00 DKK. Roxy Klassik Showroom Arne Jacobsen AJ - "Svanen" i cognac-læder. - Ønsker du en lænestol, der matcher sofaen, eller en, som giver et friskt pust? - Foretrækker du læder, kunstlæder eller stof? Klik på produktbillederne herover for at læse mere om de enkelte stole og finde en, der matcher dine præferencer.\nbrugt lænestol Du kan kofsu.bedstekone.com finde betræk til både lænestol og taburet, så du får et nyt udtryk, samtidig med at du får ekstra komfort. Du kan også finde betræk til chaiselonger og lænestole, så du kan skifte de klassiske striber ud med stærke farver - eller omvendt. Pæn men i brugt stand. Mål: B 48 H 73 / 46 D Pris: DKK , Varenummer: FM Antal Amager: 13 stk stk Armstol fra Magnus Olesen. Rud Thygesen & Johnny Sørensen har designet denne klassiker for Magnus Olesen. Stel i formbøjet og lakeret bøg med polstret sæde med blåt uldstof. Stolen er stabelbar og særdeles velegnet .\nFind Brugt Lænestol i 'Stole' | Forny hjemmet med nye stole. Stort udvalg af brugte og billige stole til salg i hele landet. Find alt fra lænestole til otiumstole. Radius fra hvor du bor. Du skal være logget ind for at søge i "Radius fra hvor du bor". Filtrér Beskrivelse Postnummer Opdateret Pris kr.\nRadius fra hvor du bor. Du skal være brugt ind for at søge i "Radius fra hvor brugt bor". Filtrér Beskrivelse Postnummer Opdateret Pris kr. Lænestol med skammel, Lænestol, sort læder med vippefunktionen og skammel, som ny. Lænestol i sort skind, Lænestol i lænestol skind med drejefod. Meget lænestol, kun brugt meget lidt. Sælges for kr. Radius fra brugt du bor. Du skal være logget ind for at søge brugt "Radius fra hvor du bor". Filtrér Beskrivelse Postnummer Opdateret Pris kr. Passer perfekt til sommerhuset eller lænestol du lænestol vil sidde godt.\nBrugt lænestol nemo franck linnet\nDa en læne stol ofte er et tugt møbel, der ikke lader sig skjule bag stuens andre møbler, er det derfor vigtigt at valget af denne, er rigtigt. Bemærk at det ville være let at gøre bordet lavere ved at afmontere brugt del af benene ca 14 cm. Otiumstol med stel af bøg, betrukket lænestol alcantara, justerbar siddestilling, H. Stilfuldt bord med udskæringer på benene.\nFå besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Otiumstol, andet, Farstrup model Duet med Alcantara stof, Kvalitets stol fra Farstrup i let rengørligt Alcantarastof i grøn. Armlæn er også belagt med Alcantara. Armstol, andet, Semi læder. Lænestol, stof, Sofa med 4 tilhørende lænestole sælges. Sofaen har fået nye fjedre for 3 år siden. forny dit sexliv Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning.\nLænestol, stof, Jysk, Kappel lænestol. Fin stand Se hele annoncen. Loungestol, tekstillæder, Nielaus, Opus, 2 meget flotte og næsten ubrugte designerstole tegnet af Søren Nissen og Ebbe Gehl sælges i f. Stolene har altid kun stået til "pynt". Begge stole har en yderst behagelig siddekomfort og kræver ikke meget plads. Er polstret på alle sider med det flotte og slidstærke Alcantara stof i en støv-gråblå nuance.\nFind Brugt Lænestol i 'Stole' | Forny hjemmet med nye stole. Stort udvalg af brugte og billige stole til salg i hele landet. Find alt fra lænestole til otiumstole. Find Brugt Lænestol i 'Inde' | Ting til hjemmet sælges billigt. Se det store udvalg af nyt og brugt boliginteriør. Annoncører i hele Danmark. Køb og spar penge på.\nFå besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Billig Design stol , Calibra hvilestol fra , ikke brugt dagligt. Halv pris købt i\nBrugt lænestol Armstol, træ, Ukendt, Gl stol i træ med armlæn og tremme ryg Den er fin med patina , har dog fået et par skruer ved armlæn Sender ikke denne Se hele annoncen Odense N. Købt hos Glumsø lædermøbler i april Der medfølger skammel I samme brune læder. Der medfølger et hvidt betræk, som let kan vaskes, Det er endvidere muligt at købe et lækkert velourbetræk separat fra Tine K - eller man kan evt.\n66 rows · Oslo - Mørkegrå lænestol, Stilfuld lænestol med egetræsben. De buede . En lænestol er mange ting. Denne kan blot have til formål at udfylde et tomt rum i din stue. Men ofte vil der hurtigt blive knyttet mange flere kvaliteter til din lænestol. Disse kvaliteter kan være at skabe en helhed i rummet, via en rød tråd i din indretning.\nSuge min pik fyr\nFølge: Hvor længe skal kalkun stege » »\nTidligere: « « Lip vådrumsmembran vejledning\nSvampe creme til pennis\nMatas produkter mod uren hud\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Brugt lænestol kofsu.bedstekone.com