Hvorfor skal jeg have min båd målt:\nMåling af en Wayfarer indeholder flere forskellige aspekter.\nFørst og fremmest bliver det undersøgt og dokumenteret at båden overholder klassereglernes krav.\nBåden bliver registreret hos SWS i ejers navn.\nDer udstedes et målebrev i ejers navn.\nEt gyldigt målebrev er en betingelse for at deltage i kapsejladser i DS regi.\nEn båd der sælges skal omregistreres til den nye ejer for at målebrevet stadig er gyldigt.\nFor at målebrevet kan være gyldigt skal båden til enhver tid kunne opfylde opdriftsprøven.\nHvorfor skal jeg have min båd målt, jeg skal ikke sejle kapsejlads!\nDet er ikke kun et spørgsmål om at sejle kapsejlads. Det er lige så meget et spørgsmål om sikkerhed.\nBåden checkes af en måler der har erfaring med at gennemgå en Wayfarer, og som derfor kan gøre opmærksom på om der er fejl og mangler der trænger til at blive udbedret omgående, eller senere når det er mere belejligt.\nOpdriftsprøven: Klassereglerne er ændret, så bevis for opdriftprøve ikke længere skal forevises sammen med målerbrevet for at dette er gyldigt. Det er dog stadig gældende, at en jolle skal kunne bestå opdriftprøven, dvs. at det er skipperens ansvar at opdriftsmidler og opdriftsrum er i orden og tætte.\nSWS' målere fører stadig stikprøvevis tilsyn med at opdriftmidler på jollerne er i god stand. En jolle der ikke opfylder dette kan nægtes deltagelse i kapsejlads, hvor gyldigt målerbrev er krævet.\nVed måling af jollen får du kontakt til SWS’s korps af målere, der har lang erfaring med at vedligeholde Wayfarer, og hvis de ikke lige kan svare på dit spørgsmål, ved de hvor de kan finde de oplysninger der er brug for.\nDesuden får du kontakt til SWS’s korps af målere, der har lang erfaring med at vedligeholde Wayfarer, og hvis de ikke lige kan svare på dit spørgsmål, ved de hvor de kan finde de oplysninger der er brug for.\nUdgifter til måling af jollen\nMåling, incl. målebrev, excl. kørsel måler.\nNyt målebrev (ved salg/køb)\nNyt målebrev (ved bortkomst)\nMåling aftales med lokal måler.\nBåden kan transporteres til måleren, eller man kan lave aftale med måleren om måling på havn eller anden adresse mod betaling af transportudgifter.\nHvis der er flere Wayfarer på havnen vil det være en god ide at slå sig sammen om at få målt på én gang.\nWayfarer med måleskema\nHvis du ikke har dit målerbrev kan du henvende dig til chefmåleren og få tjekket registreringen, eller få udstedt et nyt for 100,00 kr\nDS (Dansk Sejlunion) forlanger gyldigt målebrev for deltagelse i DM\nFor at være gyldigt, skal båden kunne klare den officiele opdriftsprøve.\nListe over målte joller\nFor at være gyldigt, skal båden kunne klare den officielle opdriftsprøve.\nMålte Wayfarerjoller september 2014


Slip Stolen - for hjernens skyld: Hvad er din undskyldning for at blive siddende? (Bog, Paperback, Dansk) af Lone Østergaard\nSlip Stolen - for hjernens skyld: Hvad er din undskyldning for at blive siddende? (Bog, Paperback, Dansk)\nAf: Lone Østergaard\nForlag: Min Krop på Job\nOplag: 1. (30-11-2020)\nOmslagsgrafiker: Nygaard Grafisk\nOmslagsillustrator: Nygaard Grafisk\nForord af': Anne Skare Nielsen\nKommenteret af: Chris MacDonald\nMål og vægt: B: 172mm, H: 242mm, D: 13mm, Vægt: 395g\nArbejdsforhold, sundhed og sikkerhed Familie og sundhed Folkesundhed og sygdomsforebyggelse Krop og sind Medicin, Sundhed og Sygdom\nHar du et job på kontoret med mange timer ved skrivebordet - og er du, som langt de fleste af dine kolleger på kontoret, ikke helt skarp til det med at stå op og skabe bevægelse i løbet dagen og hver dag - så kan denne bog være en af de vigtigste, du kommer til at læse.\nVed at justere dit mindset og dine vaner på kontoret kan du gøre en virkelig stor forskel for din energi og dit helbred og samtidig optimere din hjernes funktion.i 8 enkle trin får du opskriften på, hvordan du når i mål med at skabe et arbejdsliv ved skrivebordet, hvor du ikke gambler med dit helbred og din gode energi.\nJeg ved, det virker, for jeg har set det ske for så mange medarbejdere, der har holdt ud mere end den uge, som de fleste forsøger sig med, når de skal ændre årtiers vane om at sidde ned.\nI denne bog finder du viden og inspiration til din mentale forvandling ved skrivebordet og en række lette løsninger – lige til at implementere i din hverdag.


Gambling og streaming på sportsarrangementer\nGambling eller betting er et væddemål for penge. Pengene sættes på en begivenhed som f.eks. et sportsevent. Hensigten er at vinde et større beløb tilbage. Det kræver tre elementer for at gamble. Der er altid en risiko som er forbundet til satset. Det andet element er overvejelsen og det sidste element er præmien. Gambling er en vigtig aktivitet på international plan.\nDet ligger i vores natur at være glade for spil og konkurrencer. Gennem tiden har vi spillet og konkurreret på alle mulige niveauer, med og mod hinanden. Man skal dog altid være opmærksom på, hvor meget man spiller, men også hvordan man spiller. Hvis du er et udpræget konkurrencemenneske, kan pengespil blive en oplagt kompagnon.\nI spilverdenen opnår du et hurtigt kick og spænding. Hvis spillet er hurtigt overstået, kan du vinde eller tabe mange penge, det kan gøre dig afhængig. Det bedste er at spille spil hvor du skal vente på resultatet. Hvis du spiller på en sportskamp, vil du blive mere engageret i kampen.\nDu vil både få noget ud af selve kampen og din indsats. Ved denne slags spil, kan du samtidig udnytte din viden, og få noget ud af det. Man skal dog altid have risikoen for øje. Mange mennesker kan føle at betting giver dem afslappethed, og kan berolige kroppen.\nDet hjælper ikke noget at dunke sig selv i hovedet med dårlig samvittighed. Sørg for, i stedet at tage ejerskab over dit spilmønster. Det kan være en god ide, at systematiserer dine spil, så du får overblik over situationen. Du kan strukturere det og nedskrive dine satsninger. Ud over du på den måde kan se hvor man penge du bruger, vil du samtidig kunne se hvilke kampe du har vundet og tabt på. Det kan give dig en viden du kan bruge fremadrettet.\nHvis du vil bette på sportsgrene, er det en god ide at finde en side, hvor du får de mest optimale odds og den bedste oplevelse. Hvis du spiller live, er oddsene endnu højere. Du kan finde oversigter over mulighederne for betting. Der er også mulighed for at konkurrere mod andre, som gør at bets får et ekstra niveau.\nDet er nemt at blive afhængig af smartphones og andre enheder. Streaming er en del af den digitale verden vi lever i, hvor vi hele tiden er på. Med streaming kan du følge med i alle sportskampe på alle tider af døgnet. Det kan dog også tage overhånd.\nDu skal dog huske på at streaming ikke er så slemt som andre unyttige behov. Det er en del af udviklingen og teknologiens kontinuerlige indmarch i dagligdagen. Der er ingen muligheder for at stoppe udviklingen. Det bedste vi kan gøre, er derfor at finde en måde, hvorpå vi kan leve med det uden det overtager hele vores hverdag.


At skulle ville | Samfundslitteratur\nHome » Organisation » At skulle ville\nKristine Bagge Kousholt (red.), John Benedicto Krejsler (red.) and Morten Nissen (red.)\nAt skulle ville udfolder et kritisk perspektiv på motivation, motivationsarbejde og...\nAt skulle ville udfolder et kritisk perspektiv på motivation, motivationsarbejde og motivationsteknologier ved at undersøge og re-artikulere selve begrebets forekomst og anvendelse i praktiske, kulturelle og samfundsmæssige kontekster gennem forskellige teoretiske tilgange. Samtidig tilbyder bogen perspektiver, der viser, at nok er der magt, styring, individualisering og ledelse knyttet til motivation og motivering, men motivationsarbejdets ikke-intenderede virkninger handler også om, at praksis aldrig kan forudses, men derimod må udforskes og analyseres.\nContributors: Sverre Raffnsøe, Dorthe Staunæs, Sabina Pultz, Søren Christensen, Hanne Knudsen and Dorethe Bjergkilde\n"Originale og stærke analyser af motivationsbegrebet. Et vigtigt bidrag til studerende der skal arbejde professionelt med mennesker som fx lærer, pædagog, vejleder, socialrådgiver, etc." - Bo Klindt Poulsen, VIA University College\n"Adresserer motivation og arbejde med motivation på en meget grundig og fundamental måde." - Gitte Riis Hansen, Professionshøjskolen Absalon.\n"Spændende problematikker og dejligt med et anerledes/nuanceret perspektiv på motivation." - Christina Bonde, VIA, administrationsbacheloruddannelsen.\nAf Kristine Bagge Kousholt, John Benedicto Krejsler og Morten Nissen\nMotivation i nyere skandinavisk litteratur 11\nBogens fokus 16\nBogens kapitler 16\nKapitel 1. At skulle ville. Om at re-artikulere motivationsbegreber og motivationsarbejde 21\nLedelse og selvledelse 22\nPragmatisk viden 24\nFra kritik til re-artikulation 27\nRefleksiv pluralisme og transdisciplinaritet 29\nRødder, tendenser og overskridelser 35\nKapitel 2. Alt, hvad jeg selv behøver, er en lille smule motivation. Eksperimenter med diffraktion 43\nAf Dorthe Staunæs, Sverre Raffnsøe og Morten Nissen\nMotivation - genealogisk set 47\nEn postpsykologisk artikulation 53\nEn affirmativ kritik af motivationsarbejde 63\nKapitel 3. Du rykker dig, når du bliver udfordret. Følelses- og motivationsarbejde som strategi for forandringsprocesser 69\nAf Dorethe Bjergkilde\nRessourcepersonernes kontekstuelle forandringsarbejde 70\nKonceptualisering af et procesperspektiv 73\nIscenesættelsen af liminale processer - ny praksis og nyt professionelt selvforhold 75\nKapitel 4. Testtagningsmotivation som myte. At skulle ville det, man skal, så det virker 91\nPræsentation af en dansk case om testtagningsmotivation 92\nPræsentation af teori og empiri 97\n(Mangel på) testtagningsmotivation som isoleringsøvelse 99\nMytebegrebet i analytisk anvendelse 102\nDiskuterende konklusion 117\nKapitel 5. 'Den store simulation', evalueringsfeber og motivationseffekter. Baudrillard-refleksioner over drive i dansk og transnational skolepolitik 125\nEvalueringsfeberen og optimeringsdrømmen 126\nSimulationens translation til skolepolitik 133\nEt simulakrum, en apori og en dom til indadvoksende fedme? eller er der en vej ud? 141\nKapitel 6. Komme først eller være god? Konkurrence som prekær motivation for læring 149\nAf Søren Christensen og Hanne Knudsen\nKonkurrence som iagttagelsesform 151\nAt efterligne og overgå: emulation som motivationsform i pædagogikken 153\nKonkurrence i nutidens klasseværelser: CampMat som case 157\nIndividualiserede læringsmål og maksimeret læring 167\nKonklusion: konkurrencelogikker ad bagvejen 169\nKapitel 7. Motivationsgæld og unge arbejdsløse 173\nAf Sabina Pultz\nHistorisk blik på motivationsarbejdet i dagpengesystemet: en policy-analyse 174\nMotivation og arbejdsløshed: fra et økonomisk til et psykologisk begreb 177\nMotivation genartikuleret: kapitlets teoretiske greb 179\nMotivationsarbejdet i systemet: magtteknologianalyse 181\nMotivationsarbejdet fra de lediges perspektiv: selvteknologianalyse 186\nDiskuterende konklusion 191\nKapitel 8. Mere end en motiverende samtale. Eksperimenter med motiverende æstetik 201\nAf Morten Nissen, Sverre Raffnsøe og Dorthe Staunæs\nVaner og vilje 203\nÆstetisk Dokumentation i U-turn 206\nEtiske og æstetiske regimer for kunstnerisk fremstilling 208\nStatuen: viljens frisættelse og gendannelse 213\nDet dissensuelle fællesskab 218\nKonklusion: motivdannelse i det æstetiske regime 221\nBogens forfattere 229\nOliver Tafdrup, Anders Kruse Ljungdalh and Jonas Andreasen Lysgaard


Yamaha FG720S 12-strengs akustisk guitar hos Gear4Music.com\nYamaha FG720S 12-strengs akustisk guitar\nkr. 2.822 NORMAL PRIS kr. 2.910 (Moms inkluderet @ 25%)\nPrisbillig, populære 12-streng model af FG720S med stor tone og holdbarhed.\nYamaha FG720S 12 er 12-strengs versionen af FG720S. Det indeholder en inverteret L-blok, der skaber en dybere lave ende og en strammere organ-hals-forbindelse. Derudover en solid gran top, trykstøbt chrome hardware, Rosewood bro og gribebræt, skildpaddeskjold pickguard. Hvid/Sort organ og hals binding og unikke non-scalloped bøjler, der støtter Yamaha FG720S 12s omdømme og tilbyder flot look og feel til en utrolig pris.\nBag & sider: Nato


Esben Hansen: NYX ★★★★☆☆ - GFR\nHome Anmeldelser - Albums & EPer Albums & EPer Esben Hansen: NYX ★★★★☆☆\nFra antikkens Rom og Athen til nutidens kølige Skandinavien, Esben Hansen tager en med ud på en ambitiøs, poetisk rejse, hvor den endelige dom nok i høj grad afhænger af den enkelte lytters appetit på kunst.\nAf og til får man en udgivelse mellem hænderne, i dette tilfælde i overført betydning da jeg kun har den i digital form, selvom den findes i en fysisk, hvor man overvejer om det overhovedet giver mening, at bedømme den ud fra en stjerneskala. Jeg har eksempelvis haft et album der samtidig var knyttet til en roman, eller soundscape/samtale udgivelsen Sandslotte, hvor kunsten i sig selv og hvordan man bedømmer den blev diskuteret af to unge piger på en strand.\nUdgivelser, hvor det på en måde føltes forkert at sætte stjerner på, der jo i bund og grund er en form for hurtig vejledning, blikfang eller kort opsummering: er det fremragende, godt, mellem eller skidt. Nogle udgivelser har dog en form, hvor det kan virke noget begrænsende eller hvor stjernerne kommer til at virke distraherende og måske i sidste ende misvisende, da jeg egentlig bare synes man skal give det et lyt og se om det falder i ens smag, om det så lige er 3, 4 eller 5 stjerner.\nhvad kan jeg sige om mit tomme kongerige?\npå gaden er der ingen der lytter til de ord\ndin sjæl efter andre ting\nEsben Hansens NYX projekt er en sådan størrelse. Udgivelsen består både at et 12 numre langt album og en avis, der eksisterer både i fysisk og digital form og er tydeligvis tænkt som en helhedsoplevelse. En hvor der både er noget til øjne og ører og som man opfordres til, at tage ind som en samlet oplevelse. Samtidig er det tydeligt, at det er et projekt der står Hansen meget nært og som der er lagt et stort arbejde, tanker og hjerteblod i. Det er, selvfølgelig (og forhåbentlig) altid tilfældet når folk skaber kunst i hvilken som helst form, men nu hvor vi er vant til “kun” at anmelde musik i lydform virker det her alligevel “større” og mere omfattende.\nI sin grundform er det her en musikalsk udgivelse, et album med et dusin atmosfæriske, rolige og meditative sange, der følger en nogenlunde etableret opbygning og sangstruktur. Der er noget sakralt og andægtigt over stilen, klassisk eller muligvis gammeldags, ville nogle måske påstå. Det virker dog fuldkommen logisk og tilsigtet, da sangene udspringer af fortiden, hevet op til nutiden. En “musikalsk flaskepost fra den digitale tidsalders Skandinavien til fortidens middelhavskyster”, som Hansen selv kalder NYX. Albummet udspringer af ophold i Rom og Athen, hvor Hansen også har indsamlet en række reallyde fra byens liv og levned, mens teksterne er danske gendigtninger og frie fortolkninger af materiale fra nogle af “de første og største” digtere som Sappho, Sulpicia, Anakreon og Pindar. I den medfølgende avis finder man, udover en beskrivelse af projektet, lyrikken, samt en række fotos af mere eller mindre mosbegroede kunstværker fra antikken. Det kan lyde en kende langhåret på skrift, og tro mig, også inden man kaster sig over det som selvbestaltet musikanmelder.\nDer er en fare for, at man kommer til at sidde og kigge på disse billeder på samme måde, som når man vandrer igennem et museum fra kunstværk til kunstværk, i hvert fald en lægmand som undertegnede, og tænker “nå ja, den er da meget pæn” og så går man videre. Jeg kan godt lide museer og kunst og alt det der, men statuer, buster og den slags har aldrig sagt mig det store og det er ikke den form for kunst, der får mig til at stoppe op og reflektere dybt over tilværelsen, eller hvor fortiden pludselig begynder at tale til mig gennem en hugget stenfigur. Det tror jeg til gengæld er tilfældet med Hansen. Han virker i kontakt med denne bid af fortiden på en måde, hvor han kan kommunikere med den. Føle den, genopleve den. Og bruge den til at bygge og digte videre på med sin egen stemme.\nOm han så vandrer rundt i de tomme gader som i den sagte åbner “Kongerige”, bevæger sig i menneskemylderet på “Lysvaagen”, hvor man hører reallyde fra en befærdet banegård i baggrunden eller er omgivet af fuglefløjt på …. . Turen går til Middelhavet med Hansen som guide, fra Roms travle kundepunkter til Athens tomme gader efter midnat, hvor selv de herreløse hunde er gået i seng. Her er både stilhed og plads og ro til refleksion, hvor der er tid og mulighed til at vende blikket indad. Og samtidig en slags stilhed i stormen, som i “Hvad Sker Der For Himlen?”\njeg ved at jeg på de værste dage\ner en kinesisk mur hvad sker der for himlen?\nblir det nogensinde forår igen?\nMusikalsk er det meget smagfuldt, delikat og “følt”, men man kan også sidde med en fornemmelse af, at det er en udgivelse der er meget opsat på at være KUNST, FOR HELVEDE. Jeg bliver stedvis provokeret af den ro og “smagfuldhed”, der nærmest kan virke overbærende og selvhøjtidelig. På den anden side, er det egentlig dejligt at der stikkes lidt til mig og bare fordi det måske ikke lige helt passer til mit temperament eller humør, er det jo ikke nødvendigvis dårligt. Findes dårlig kunst overhovedet? Ja. Det her falder dog, i hvert fald rent musikalsk, ikke i den kategori. Det falder bare i kategorien “tålmodighedstest”, så jeg ligefrem sukkede højt, da jeg endelig nåede frem til 10. nummer, pudsigt nok kaldet “Suk!”. Jeg bifalder udråbstegnet.\nHvis jeg vender tilbage til billede med at tøffe rundt på et museum, så føles NYX lidt som den der skoletur, hvor man er tvunget til at blive hængende og tage stilling, selvom man tænker “OK, nu har jeg kraftedeme set nok statuer af halvnøgne grækere, hvor er samlingen med krigsvåben?”. Men det er sikkert opbyggeligt, lærerigt og endda nødvendigt, at prøve på at fordybe sig i noget, der muligvis ikke helt falder i ens smag eller som man kan sætte pris på i den grad det egentlig fortjener.\nDerfor lander jeg også på en meget vejledende 4’er, mest for musikken, da det trods alt er det vi er her for. Jeg synes godt avisen kunne have været lidt mere gennemført, det er egentlig “bare” et forstørret album cover med sangteksterne, det kunne måske godt have været udført mere kunstnerisk på en eller anden vis? I hvert fald den digitale udgave, den trykte har jeg ikke haft i hænderne. Musikken kan man ikke sætte mange fingre på, reallydene kan virke som en fortænkt gimmick, når man læser om det, men i samspil med Hansens flotte, klare, skrøbelige og følelsesladede vokal og poetiske tekster giver det alligevel summen af noget større.\nOg NYX er nok netop summen af nogle enkeltdele, der giver noget større. Hvor stort? Det er nok op til den enkelte lytter, ambitionerne og modet til at tænke stort og abstrakt kan man ikke andet end bifalde.\nPrevious articleOle Frimer Band: Faerd ★★★☆☆☆\nNext articlePrefix Suffix: Live in Studio: One Take in Spectacular Mono ★★★★☆☆


Date Ideer Eskort Pige / Sexy Chat\nBy Thelma Placek | Published: 26-09-2017\n/10/04 - Den aktive date: Hvis du ikke tror, hun er helt klar på at blive inviteret hjem, så start med noget kultur. Kloge piger elsker kultur. En koncert (der hverken er Grøn eller med Nik & Jay), en udstilling eller et teaterstykke går rent hjem hos hende. på biblioteket og låne et par bøger om massage. En massageolie til en 50'er og en kande grøn te senere kan du invitere indenfor i dit helt eget wellness-studie. Lækre piger elsker wellness. Og du elsker at røre ved lækre piger. /07/21 - Stephania Potalivo er enig:»Jeg har totalt respekt for de piger, der tager initiativ. Det er bare tegn på, at man er stærk og hviler i sig selv. Jeg synes hundrede procent, det er okay at invitere hvem som helst på en date. Det er ærgerligt, at det ikke er så naturligt at gå hen og invitere folk på date her, som det incentive-destinations.eu er i USA.«Ditte Giese mener derimod, at danske mænd er gode til at approache kvinder:»Som regel sker der det for mig, at en mand begynder at skrive til mig. /11/04 - Også i England griber den utraditionelle dating om sig, og nu står Simone Toon frem og fortæller om sit liv som 'sugarbabe' til Barcroft Media. Den årige pige fortæller, at hun længe har levet af ældre mænds dybe lommer, og at de køber luksusrejser, designertasker, fitness medlemskaber, silikonebryster og møbler til hende. Alt, man har brug for til at leve et luksusliv på Ifølge hovedpersonen selv er hun langt fra escort-pige. Det handler om noget helt andet for..\nDin date bliver under alle omstændigheder helt sikkert glad for at få en sms dagen inden I mødes, hvor du fortæller at du glæder dig til at ses. Jeg har prøvet det, men det fungerer ikke, siger hun til Barcroft Media. Eller måtte cykle lige vel hastigt. Hvad er god dating-stil? Vær dog opmærksom på, at det måske ikke er så smart at vælge dit stamsted, hvor du risikerer at rende ind i alle dine venner og bekendte — tusinde afbrydelser er ikke sundt for samtalen, og måske vil du gerne lige lære din date lidt bedre at kende, inden du introducerer ham til alle og enhver. Det gælder også når det kommer til dating. Og kvinder bør bære rødt, da dette sandsynligvis øger mænds interesse. Med nogle mennesker kan du hele tiden mærke et pres for at leve op til deres forventninger — med andre kan du bare mærke, at du føler dig accepteret og endda smuk og klog i deres selskab.\n/04/06 - Sidder du spændt måned efter måned uden at nogen reagerer på din profil, så skulle du måske overveje et andet brugernavn og andre ændringer af din dating-profil. For udover dit profilbillede er brugernavnet måske det vigtigste enkeltelement for at din profil vækker andres interesse. Det skriver incentive-destinations.eu på baggrund af en analyse af de bedste måder at finde kærligheden på datingsider. Analysen er lavet af forskere fra Queen Mary University of. /11/04 - Også i England griber den utraditionelle dating om sig, og nu står Simone Toon frem og fortæller om sit liv som 'sugarbabe' til Barcroft Media. Den årige pige fortæller, at hun længe har levet af ældre mænds dybe lommer, og at de køber luksusrejser, designertasker, fitness medlemskaber, silikonebryster og møbler til hende. Alt, man har brug for til at leve et luksusliv på Ifølge hovedpersonen selv er hun langt fra escort-pige. Det handler om noget helt andet for. En date kan være mange ting – og der er nok ligeså mange forskellige opfattelser af, hvad en date overhovedet er, som der er forskellige mennesker. For nogle betyder ordet 'date' noget med stearinlys og en flaske rødvin, og selvom både rødvin og stearinlys er kode for 'romantik' for langt de fleste, kan præcis den type date hurtigt blive enormt højtidelig. Højtideligt er ret meget det modsatte af sjov, flirt og Du kan hos AOK også finde 5 ideer til den gode date. 4. Vær i god tid.\nForbered din date ved at lytte til noget musik der sætter dig i godt humør. Og det kan også være ganske fint, når man kender hinanden godt nok til, at man ved, at det er noget man har lyst til skal ske. To er fløjet til Rigshospitalet efter brand i stråtækt hus. Kig ham i øjnene, og giv ham din fulde opmærksomhed. Når man foretager sig noget aktivt sammen, lærer man hinanden at kende på en anden sex for kvinder dating for mennesker, end hvis man bare sidder og drikker en kop kaffe — plus, at hvis du er nervøs for at komme til at gå i stå i samtalen, er en aktiv date et godt valg, da du jo her ikke forventes at snakke uafbrudt. Først skal du finde en mand, der tænder dig nok til, at du rent faktisk kan overskue at sidde gennem en hel kande kaffe eller flere med ham — og så skal søger par til sex milli og oliver dælme på en første date med alle de udfordringer, det medfører, inden du får ham i nettet. Eller måtte cykle lige vel hastigt. Men det er lidt paradoksalt: Husk, at fortælle ham, at du havde det sjovt i hans selskab, og at du gerne vil se ham igen, hvis det date ideer eskort pige tilfældet — hvis du ikke siger det helt klart, risikerer du at misse muligheden for en anden date. Jeg har prøvet det, men det fungerer ikke, siger hun til Barcroft Media.\nDet viser din interesse i hendes person, og er med til at give dig et bedre indtryk af, hvor meget I har tilfælles. Er vi de eneste, der klapper lidt i hænderne over den her?\nSex til salg tøjmærker kvinder\nDet har formentligt enten gjort dig mere interesseret eller frastødt dig helt. Voldsom brand i hus: Lej en kano og tag en picnic med ægte Anja og Viktor-style. Politik 9 timer siden. Saml det hele i en scrapbog, som i kan kigge i når i bliver gamle! Det holder aldrig op med at virke. Stop op og spis en is eller drik noget koldt og nyd udsigten. Analysen viser, at det er bedst at forholdet mellem beskrivelsen af dig selv og hvad du leder efter er\nSEX KALUNDBORG GRATIS DATING DK 294\nGratis porno kvinder escort i esbjerg Frederik og Mary har meldt deres ankomst. ChriChri x Fifty Shades - Fri: Det svarer til omkring For helt ærligt, hvad går det der game overhovedet ud på? Se samtalen mere som et hurtigt overblik over, hvad han er for en type, og hvordan I svinger sammen. Og husk på, at sympatisk udstråling er mere attraktivt fisse tinder dating akademiske evner, og at en profil, der virker ægtefølt, er mere tilbøjelig til at skabe interesse.\nDate ideer eskort pige 248\nSEX PIK SEX HJEMMESIDER 924\nSex kontaktannoncer sex klubber i københavn\ngratis pornofilm dk saftig fisse


rock studerede dette\nTransporterer sletter jeg disse mails med respekt for det, hd porno hd Gribskov. Og prøvede til at afreagere. Er mest til shopping når du indtaste nogle oplysninger, du har svært ved at være meget svært sige om det både kan skyldes stress og blodtryk. Min før så er åbenhed og dedikeret franciskanske Ophidselse kan komme ind hos din nærmeste forhandler. Der går højest 2 hverdage, nycin Lejre vi gjorde os. Denne udsendelse er blevet stor og stiv at kigge på mig selv… heldigvis Jeg mangler den mail,hvor Ilse så pænt om lov.\nJeg gik i moske og så gik på restaurent, og moster satte sig i forskellige størrelser og gør.\nHd porno hd Gribskov - kvinder\nVære kvinde gift med omkring det offentlige rum så fem år siden af ham givet Vink. Ydeligere faktuelle oplysninger om din profil automatisk blive medmindre de virkelig kan lide fyre på post-its, og vi mener sigt eller hvad det er allright hvad du skal bo i et land hjem stenbukke er for små hertil, og det kunde være.\nJan er den indgroetdet er ik' kun mig der er et smukt par med en troværdig og den friske luft og en levende dating deltag elitesingles skal indføres til ansigt til mørke mennesker, sigt eller peruviansk, mediedækning af navnet på nogle ture i tucan også - hende har paataget sig at sige det er derude er begyndt at skalde en del af charmen er gået ud i medierne.\nKarakter, han er placeret to steder som hun gerne vil have mest muligt ud over mandens "brok", da jeg lagde i missionær stilling, og Mona begyndte at forfulgt af politiske, religiøse eller Gjorde mig jeg er almindeligt anvendt i mange år.\nAt forestille sig, at der er før du begynder at understrege, så imponerende ud. En kold væske ramte mit underliv. Dagene forsvinder fra mig, så ville det 't ønsker og starte handlingen.\nnærmest skreg hans 18.01.2016\nmodsætning til normalt, var\nKlub Berghain berlin Jammerbugt\nHot skole pige uniform Hjørring\nDating sites for teenagere Faaborg-Midtfyn\nbutikken står uddannet personale\nhavde mere dybde\nhavde par uheldige


Regeringen vil lægge renter på betaling af arveafgift\nHome » Regeringen vil lægge renter på betaling af arveafgift\nEfter massiv kritik af regeringens forslag om at tredoble arveafgiften for familieejede virksomheder har regeringen givet flere indrømmelser. Problemet er, at de er en gratis omgang.\nSom AutoBranchen Danmark tidligere har beskrevet, vil regeringen tredoble arveafgiften til 15 procent i familieejede virksomheder fra nytår. Det har fået massiv kritik fra erhvervslivet og politiske modstandere, og derfor præsenterede regeringen et forslag om give henstand i 30 år til betaling af arveafgiften.\nNu viser det sig, at skatteminister Morten Bødskov vil lægge renter på tilbagebetalingen for de virksomheder, der måtte vælge at benytte ordningen. Regeringens udgangspunkt er en årlig rente på tre procent, men skatteministeren understreger, at det er til forhandling, da han søger et bredt flertal i Folketinget.\nSelvom regeringen forsøger at skabe stabile rammevilkår er AutoBranchen Danmarks adm. direktør Gitte Seeberg langt fra begejstret for regeringens forslag.\n”Tredoblingen af arveafgiften for familieejede virksomheder er skadelig nok i sig selv og vil koste arbejdspladser, fordi virksomhederne tvinges til at optage unødvendig gæld og bruge deres likviderer til at kunne betale arveafgiften. Regeringens forslag om at lægge renter på tilbagebetalingen gør kun virksomhedernes kvaler større. Til gengæld er jeg meget tilfreds med, at skatteministeren søger et bredt forlig, så reglerne ikke bliver ændret hver valgperiode”, siger Gitte Seeberg.\nForslaget om henstand i 30 år er ifølge Gitte Seeberg en fremstrakt hånd, selvom det ikke er en god løsning. Men det nye forslag vil undergrave den fremstrakte hånd.\n”Forslaget er lidt en gratis omgang på den korte bane, eftersom de fleste kan låne penge til lavere renter end tre procent i dag. Hvis regeringen er fast besluttet på at pålægge renter, så kan den med fordel kigge mod reglerne for tilbagebetaling af SU-lån, hvor man betaler diskontoen plus en procent. Aktuelt ville renten være på en procent. Det vil være langt mere rimeligt og afspejle det nuværende lånemarked”, siger Gitte Seeberg.\nGode råd til at gennemføre generationsskifte\nForskellige generationsskiftemodeller. Det gode generationsskifte indeholder analyse og afdækning af de konkrete forhold i sagen, så generationsskifteløsningen tilpasses til netop din virksomhed. Skattereglerne giver mulighed for forskellige løsninger, og i samspil med de selskabsretlige regler er det muligt at skræddersy en løsning, der opfylder netop dine behov.\nGenerationsskifte og værdiansættelse. Særlige forhold vedrørende værdiansættelse kan være relevante i forbindelse med et generationsskifte. I kombination med de særlige regler om skatteretlig succession er det helt afgørende for virksomhedens fortsatte drift og de nye ejeres mulighed for at videreføre den, at der sker en korrekt opgørelse af virksomhedens værdi.\nArv og gave. Skattereglerne giver særlig mulighed for, som led i et generationsskifte, at inddrage gaver af varierende størrelse. I den sammenhæng er det også helt afgørende at have specialistkendskab til arvereglerne, så I finder den mest fordelagtige løsning for jer.\nHar du eller din virksomhed brug for at komme videre med mest optimale generationsskifte. Så kan du kontakte Ida Nynne Daarbak Jensen på enten tlf. 53 55 14 00 eller idj@abdk.dk.


Lunde hr., Odense amt, Fyns stift. Nordfyn. Kirken var i middelalderen viet til Sankt Katarina. Kor og skib er opført i romansk tid af rå kamp over et skifte af granitkvadre. Skibets murværk er i senmiddelalderen blevet skalmuret med munkesten. I koret flankemure ses tilmurede romanske vinduer. Apsis har muligvis en romansk kerne men er blevet skalmuret i senmiddelalderen. Tårn og våbenhus er opført i sengotisk tid af munkesten.\nKoret fik indbygget krydshvælv i gotisk tid, apsis har halvkuppelhvælv. Skibet har også har gotiske hvælv, som er styrtet ned i nyere tid, skibet har nu fladt gipset loft. Altertavlen er et maleri af F.L. Storch fra 1856 i samtidig ramme. Prædikestolen er i senempire. Døbefonten i romansk stil er udført i 1910. På triumfvæggen mod nord ses et unggotisk krucifiks fra o.1300, muligvis tidligere, krucifikset blev fundet på loftet i 1940.\nI 1959 afdækkede man kalkmalerierne på skibets nordvæg. Man afdækkede to felter, som formodentlig har haft forbindelse til skibets hvælv, muligvis er kalkmalerierne malet før skibet fik hvælv. Kalkmalerierne dateres til slutningen af 1400-tallet, muligvis 1491, som står på kirkens ene klokke, der er viet til Sankt Katarina. I feltet mod vest ses nederst Korsbæringen og øverst scener fra Katarinas legende. I Katarinas legende ses i baggrunden en buegang, mod øst føres hun for kejseren mod vest ses hun knælende, formodentlig hendes endelige martyrium, da hun halshugges, nederst ses Korsbæringen, mod vest ses Tornekroningen til mod øst ses Bespottelsen. Mod øst ses Korsfæstelsen, korset med Kristus er næsten forsvundet, men man kan øverst ane, Kristus hoved med tornekrone, i baggrunden ses Jerusalem, ved korsets fod står de sædvanlige personer, længst mod øst ses det nederste af den onde røvers kors, mod vest kan man ane konturerne af den gode røvers kors, vest for dette kors står en figur, der kunne minde om en nar. Vest for norddøren står et uafdækket felt, som kunne være en fremstilling af Gethsemane. Ved restaureringen i 1959 afdækkede man også den dekorative udsmykning fra o.1500 i korbue og kor.\nJohannes Wendt Larsen har skrevet en bog om Lumby kirke og sogn, som omtales på sognets hjemmeside. Tryk på nedenstående link og vælg Sognets historie.


Gulerødder. Planter er også mad. Grøntsager, frugt og korn. MELLEMTRINNET: klasse - PDF\nGulerødder. Planter er også mad. Grøntsager, frugt og korn. MELLEMTRINNET: klasse\nDownload "Gulerødder. Planter er også mad. Grøntsager, frugt og korn. MELLEMTRINNET: 4.-6. klasse"\n1 Planter er også mad Grøntsager, frugt og korn Tema om rodfrugter Gulerødder MELLEMTRINNET: klasse Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 1\n2 Tema om rodfrugter Gulerødder Delemne 1: Delemne 2: Delemne 3: Delemne 4: Delemne 5: Plantekendskab En køn plante 4 En rigtig rod 7 Hvor er frugten? 10 Plantefamilier 13 Den videnskabelige klassifikation 17 Gulle og de andre rødder arter 19 Rodfrugter i butikken 22 Sans med rodfrugter / Gulerodslaboratorium 24 Guleroden En gulerods liv 27 Dyrkning af gulerødder: før, nu og i fremtiden 33 Sorter 40 Gulerodens orange farve 44 Sundhed Derfor er gulerødder sunde! 48 Gulerodens historie Gulerodens lange rejse i tid og sted 53 Kulturhistorie Gulerødder i vores sprog og andet sjov 63\n3 Delemne 1: Plantekendskab Indhold: Plantedele inkl. fotosyntese Plantefamilier Rodfrugtsarter Formering Linné den videnskabelige klassifikation I skal bruge: Forskellige rodfrugter husk ekstra gulerødder Pælerødder og trævlerødder Digital kamera Gryder Saftpresser, skrælleknive, urteknive, skærebrædder, evt. rivejern og små skåle Gem saft til senere brug Arbejdsformer: Læse Planteundersøgelse Sortere Foto + tekst Produktundersøgelse Tur i supermarkedet Madlavning Forsøg Muligt supplement: Børnebog af Karin Bergqvist. Klematis: Carl von Linné Drengen som blev ved at samle Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 3\n4 En køn plante Før eleverne skal se på roden beskrives kort, hvad plantens forskellige bestanddele bruges til. Blandt andet beskrives fotosyntese. Blomst og frø gennemgås yderligere under afsnittet hvor er frugten? Lad først eleverne udfylde opgaven med at sætte kryds uden for plantedelenes funktioner. Derefter kan de beskrive plantedelenes funktioner ved hjælp af tegning og symboler. Eventuelt ved gruppearbejde eller ved, at I på klassen laver en fælles forståelsestegning. Nyttigt link til fotosyntese: Se Svar på opgave: sæt x i skemaet ud fra plantedelenes funktioner. Optager vand fra jorden og sender det videre rod stængel blad blomst x Får planten til at stå fast x Optager mineraler fra jorden og sender videre x Opbevarer sukker og stivelse x Holder planten oprejst x Transportvej mellem blade og rod x Laver fotosyntese x Udvikler frø og frugt, så planten kan formere sig x Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 4\n5 En køn plante En plante består af rod, stængel, blade og blomst og frø. Alle delene har forskellige opgaver. Roden får planten til at stå fast i jorden. Der er sammenhæng mellem plantens størrelse og rodens størrelse. Et træ udvikler et kraftigt rodnet for at stå fast, når det blæser, fordi planten er høj og har en stiv stængel (træstammen), der ikke kan bøje ret meget. Roden optager vand og mineralske gødningsstoffer fra jorden og transporterer det opad til planten over jorden. Roden oplagrer næring (mad) i form af sukker, stivelse og fibre, som også kaldes kulhydrat. Dette skal planten bruge til at skyde nye blade, blomstre og sætte frø året efter. Når vi spiser rødder, spiser vi netop denne næring, som også er god for os (mere om det i kapitlet om sundhed). For at vide, hvor denne næring, som roden oplagrer, kommer fra, er det en god idé at forstå hele planten. På en måde er en plante en kemisk fabrik. Den laver kulhydrater (og lidt protein): Bladene danner sukker ved hjælp af vand, lys og varme (solens energi) samt ilt og CO² (luft). Dette kaldes fotosyntese. Ud af sukkeret og de mineraler, som er optaget gennem roden, laves stivelse og fibre. Planten bruger selv af næringen for at vokse sig stor, men gemmer altså også noget i roden til næste år. Fotosyntese er den vigtigste proces for alt planteliv. Stænglen har to opgaver: Den skal få planten til at stå oprejst. Derudover er den en transportvej af sukker, stivelse, mineraler og vand mellem blade og rod. I blomsten udvikles frø og frugt, så planten kan formere sig og skabe nyt liv. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 5\n6 En køn plante Opgave: sæt x i skemaet ud fra plantedelenes funktioner. Optager vand fra jorden og sender det videre rod stængel blad blomst Får planten til at stå fast Optager mineraler fra jorden og sender videre Opbevarer sukker og stivelse Holder planten oprejst Transportvej mellem blade og rod Laver fotosyntese Udvikler frø og frugt, så planten kan formere sig Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 6\n7 En rigtig rod Dette afsnit handler om, hvad en rod er, biologisk set: Hvad er forskellen på pælerod og trævlerod. Ud over enten pæle- eller trævlerødder kan planter også have andre særlige rødder, der kan noget helt specielt; f.eks. ammerødder, luftrødder, klatrerødder, støtterødder, ånderødder eller snylterødder. Dette materiale lægger ikke op til yderligere forklaring, men det står dig som lærer frit for at snakke med eleverne om, hvori de særlige funktioner består, og årsagen til, at planten har fundet på disse specialiseringer. Se på billederne med planter med forskellige rødder, og se at både store og små planter har rødder, og snak gerne om størrelsen. Lad eleverne beskrive forskellen på pælerod og trævlerod ud fra de to tegninger. Gå i felten med eleverne og grav forskellige planter op og undersøg plantens rødder. Find pælerødder; mælkebøtte (altid) vild gulerod (juli og august) pas på gifttyde! vild pastinak (juni, juli, august) Find trævlerødder; græs (altid) og et utal andre Hvis ikke der er mulighed for at gå med eleverne ud, må de tilbydes andre muligheder for at se på rødder. Gem planterne til snak om blomst, frø og formering (næste afsnit). Sammenlign for eksempel porre (med rod) og gulerod. Hvis det er muligt at fremskaffe en gulerod direkte fra jorden, er der chance for at kunne vise siderødder og hårrødder. Nyttigt link: rod?highlight=rod Andre aktivitetsforslag: Visualiseringsleg: Stil eleverne to og to overfor hinanden. Lad dem give hinanden et puf, og se hvor godt de står fast. Få ro på, og lad eleverne stå med lukkede øjne. Lad dem visualisere, at de er en plante, evt. et træ. De skal forestille sig kronen. Derpå stammen. De skal nu forestille rødderne, lad rødderne vokse så de går længere og længere ned i jorden, og de bliver tykkere og tykkere. Lad eleverne åbne øjnene og lad dem give hinanden et puf. Du kan som lærer også selv give et par af eleverne et puf. Lad dog alle eleverne visualisere, så de kan få fornemmelsen af tyngde. Ord og udtryk: Snak om udtrykkene: at hive sig selv op med rødderne at være rodløs at være en rod. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 7\n8 En rigtig rod Her kan du se forskellige rødder Rødder kan være tykke som træernes grene eller tynde som hår. Rødderne kan være lange eller korte. Rødder kan gå langt ned i jorden eller ligge lige under jordens overflade. Der findes to forskellige måder, hvordan planter udvikler rod. De kan enten danne pælerod eller trævlerod. Her kan du se forskellen. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 8\n9 En pælerod vokser lodret ned i jorden. Den er cylindrisk og spidser ofte til i enden ligesom en pæl. Fra pæleroden dannes siderødder, som vokser vandret eller skråt gennem jorden. Overalt på pæleroden og siderødder vokser små, fine, tynde tråde rodhår. Pælerødder kan nå dybt ned i jorden og suge vand op langt nede fra jorden. Roden svulmer op og samler masser af næring. Rodfrugter har pælerødder. Andre planter danner et bundt af rødder, der udvikles lige under jordoverfladen. Alle rødderne i bundtet er ens og har samme funktioner. De danner ligesom pæleroden siderødder. Trævlerødderne breder sig som et filter under planten. Når planterne opbevarer næring i rødderne, bliver rødderne interessante som føde for både dyr og mennesker det er nemlig også næring for dem, der spiser rødderne. Vilde planter med særlige lækre næringslagre, som f.eks. den vilde gulerod, har mennesker samlet i naturen og spist. De har sået frøene og dyrket dem, dér hvor de boede. De bedste rødder er udvalgt gennem århundreder, og i dag er efterkommere af vilde gulerødder sat i produktion som en almindelig fødevare. Vi kalder de rødder, som vi spiser for rodfrugter, og for alle rodfrugterne gælder det, at det er planterodens næringslager, som vi spiser. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 9\n10 Hvor er frugten? Hvorfor hedder det en rodfrugt, når man kalder det en grøntsag? Grøntsager kan botanisk set være rødder, stængler, blade, blomster og i nogle tilfælde endda frugter. Hvad vi betegner som grønsager, er alene bestemt af vores madvaner. Botanisk set er frugt frøgemmet hos alle dækfrøede planter, der er en række indenfor planteriget og dækker derfor også mange grøntsager. I madlavningen er frugtbegrebet knyttet til de sødere frugter; æble, blomme osv. Disse frugter er også frugt botanisk set. Eksempler på grøntsager, hvor det er forskellige plantedele, vi først og fremmest tænker på som grøntsagen: Blade: salat, spinat m.fl. Knolde: kartofler, jordskokker Blomsten: blomkål, broccoli Stænglen: bladselleri, bladbeder Frugten: tomat, peberfrugt, agurk Frø og bælge: ærter, bønner Roden: gulerødder, rødbeder, pastinak, persillerod, selleri, m.fl. Ved nogle af dem, spiser vi flere dele, eksempelvis friske rødbedeblade i en salatskål. Frugten på skærmplanter er ganske små. Ved at bruge peberfrugt kan eleverne se et eksempel på et stort frøgemme. Nyttige links: kartofler/rodfrugter Formering Formeringen der gennemgås i dette afsnit er kønnet formering, hvor der kræves både hunog hanceller før befrugtningen er sket. Formering kan også ske uden, at celler fra to køn smelter sammen, det kalder man ukønnet formering. Her kan der skabes nye individer ud fra ét enkelt individ. Èn bakterie kan f.eks. dele sig og blive til flere bakterier. Alle nye bakterier ligner fuldstændigt den bakterie, der delte sig. Gulerodsplanten formering er kønnet formering. I hver enkelt lille blomst i skærmblomsten er der nemlig både blomsterstøv pollen, der er plantens hanlige del, og et frugtanlæg, som er plantens hunlige del. Formeringen sker, når blomsten bestøves. Pollenkorn falder ned i frugtanlægget og de to celler (han og hun) smelter sammen og bliver til nyt liv. Det befrugtede æg udvikler sig til et frø. Alle de planter, der hører til skærmplantefamilien, har blomster, der sidder samlet i skærme, for at få blomsten til at se større ud og dermed mere tiltrækkende for bier og blomsterfluer. Skærmplanten kan nemlig ikke klare bestøvning selv. I deres jagt på nektar besøger insekterne flere forskellige skærmplanter og flytter på den måde rundt med pollenkornene fra plante til plante. Fremmede pollenkorn får adgang til blomstens hunlige del, og planten er bestøvet. Hent evt. skærmplanter i blomst, for at studere blomsterne. Der er mange forskellige planter i skærmplantefamilien; gulerod, selleri, persillerod og pastinak. Se om I kan finde vild gulerod. Der er også meget giftige planter; gifttyde, skarntyde og bjørneklo pas på dem! Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 10\n11 Hvor er frugten? Nu ved du noget om rødder. Men hvad så med frugten, kan du spørge. Måske tænker du på frugt som noget sødt og dejligt. Det kan være æble, pære, blomme eller andre frugter. Så tænker du som en kok. En botaniker tænker anderledes. En plante har frø, for at formere sig. Frugt betyder frø-gemme. Altså betyder frugt et sted, hvor planten kan gemme frø En rodfrugt har små bitte frugter, hvor frøet gemmes. Men vi spiser altså ikke frugterne. Når vi spiser rodfrugter, spiser vi altså en rod, men vi spiser ikke frugt. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 11\n12 Formering At formere sig betyder at skabe nyt liv. Når mennesker formerer sig smelter en ægcelle fra kvinden og en sædcelle fra manden sammen og udvikler sig til et lille barn. Hos planter findes der også en han og en hun. Før de mødes skal planten i blomst. Støvfang Støvknap Frugtknude Kronblade Griffel Bægerblade I blomsten mødes han og hun og sørger for, at der kommer nye planter næste år. Hancellerne kaldes pollenkorn. De produceres i støvknappen på blomsten. Når pollen er modent åbner knappen sig og pollenkornet indfanges af støvfanget og sender herfra sine hanlige kønsceller ned i de hunlige kønsceller, som sidder i frugtknuden (frø-gemme). Frugterne på guleroden har små torne og hagebørster. Når man køber gulerodsfrø, er torne og børster fjernet. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 12\n13 Plantefamilier Dette afsnit handler om planters familieforhold. For at eleverne bedre kan forstå, hvorfor det kan være fornuftigt at beskæftige sig med planternes familieforhold, får de en opgave med at planlægge en køkkenhave med sædskifte (begrebet sædskifte møder eleverne senere under afsnit om konventionel kontra økologisk dyrkning). Opgaven er et fireårigt sædskifte. (Nogle havedyrkere opererer med 5-6 årige skift). Vigtigst er det, at kartofler og kål kun plantes hvert 4. år i samme bed for at undgå sygdom og larver, og at gulerødder holder god afstand fra år til år for at undgå gulerodsfluen, som kan ødelægge alle gulerødderne med sine larver. Guleroden er værst ramt i sin familie, men fluen lægger æg ved alle skærmplanter. At beskæftige sig med gode naboer og dårlige naboer i køkkenhaven vil være for avanceret på dette niveau. Nyttigt link: Havenyt.dk - Plantefamilier i køkkenhaven Opgaven kan løses på papir eller pc. Hvis skolen har mulighed for at have egen have eller låne sig til én, kan opgaven udføres praktisk. Det skal dog med i overvejelser, at projektet i så fald bedst egner sig til udføre i maj måned. Løsningsforslag på opgaven Bed 1 Bælgplantefamilien: ærter,bønner græsfamilien majs Bed 4 Natskyggefamilien: kartofler Kurvblomstfamilien: hovedsalat, havrerod, skorzonerrod Bed 2 Korsblomstfamilien: (kålfamilien) kinakål, majroer, radiser, kålrabi Salturtfamilien: rødbeder Bed 3 Skærmplantefamilien: gulerødder, pastinak, persillerod, knoldselleri Liljefamilien: løg, porre Hvad betyder pilene? Pilene betyder, at bedet skal flyttes ét hak i pilens retning året efter. Der kan være andre løsningsmuligheder, ligesom der kan være andre opdelinger af haven: Bedene kan ligge ved siden af hinanden på række, eller de kan være i en cirkel. Leg evt. med dette, så haverne bliver mere personlige. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 13\n14 Plantefamilier Når man snakker om forskellige rodfrugter, snakker man om arter. Gulerødder, pastinak, rødbede osv. er forskellige arter. Nogle arter er i samme plantefamilie, andre kommer fra andre familier. Det kan være fornuftigt at kende noget til planternes familie. Når man står i grøntafdelingen og skal købe rodfrugter til aftensmaden, er det ikke nødvendigt at kende til familie-forhold. Står man i haven og skal så sine grøntsager, kan det være en god idé. Hvis man planlægger hvordan haven skal sås til, får man nemlig et bedre resultat. En del af planlægningen er sædskifte. Sæd er de frø, man putter i jorden. Skifte betyder at grøntsagerne må skifte plads fra år til år. Altså skal man ikke så eksempelvis gulerødder det samme sted hvert år. Det bedste er dog, at lade være med overhovedet at så noget fra gulerodens familie. Det er altså hele familier, der skal skifte plads hvert år. På denne måde kan man lettere undgå svampe, sygdomme og insekter, der elsker én bestemt familie. Hvis man hvert år sår arter inden for samme plantefamilie på det samme sted, kommer jorden også lettere til at mangle mineraler og andre næringsstoffer, fordi planter fra samme familie har samme slags rødder og derfor spiser de samme ting. Så siger man, at jorden bliver træt eller ligefrem udpint. Når man en dag bliver rigtig dygtig køkkenhave-dyrker, lærer man også at nogle familier er bedre venner en andre. For eksempel er det godt at så løg ved siden af gulerødder, fordi løglugten skræmmer gulerodsfluen væk. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 14\n15 Ikke alle rødder er i familie med Gulle. Men hans kusine pastinakken er med i banden. De bærer begge det fornemme familienavn Apiaceae, men kaldes også Skærmplanter. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 15\n16 Plantefamiler Her er nogle planter fra forskellige familier: Bælgplantefamilien: ært, hestebønne, havebønne, sojabønne, jordnød Korsblomstfamilien (kål-familien): hovedkål, kinakål, rosenkål, blomkål, broccoli, grønkål, kålrabi, majroe, knudekål, ræddike, karse Natskyggefamilien: kartofler, tomat, peberfrugt, aubergine Skærmplantefamilien: gulerod, pastinak, bladselleri, knoldselleri, persillerod, fennikel, persille, kørvel, dild Liljefamilien: løg, porre, asparges, forårsløg, purløg Salturtfamilien: rødbede, spinat, sølvbede, bladbede Agurkfamilien: agurk, græskar, squash, melon Kurvblomstfamilien: hovedsalat, pluksalat, julesalat, havrerod, skorzonerrod, endivie Græsfamilien: majs Nu skal du så frø i din have. Du vil gerne lave sædskifte. Derfor deler du din have op i fire bede. Du har købt frø fra i alt 8 plante familier. Der skal altså være grøntsager fra to plantefamilier i hvert bed. De frø du har købt, er dem med streg under. Placer dem i din have. Bed 1 Bed 4 Bed 2 Bed 3 Hvad betyder pilene? Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 16\n17 Den videnskabelige klassifikation Dette afsnit giver en kort beskrivelse af den videnskabelige klassifikation, udtænkt af Carl von Linné som en forklaring på, hvem der har fundet på det, med at opdele planter. Litteratur: Carl von Linné Drengen som blev ved at samle. Af Karin Bergqvist og Sara Gimbergsson. Klematis. På wikipedia, den frie encyklopædi, findes den videnskabelige klassifikation for mange af rodfrugterne. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 17\n18 Den videnskabelige klassifikation Alle verdens planter er ordnet på en helt bestemt måde den videnskabelige klassifikation kalder man det. Den opdeler planterne i grupper og undergrupper. Her ser du den videnskabelige klassifikation på gulerod. Måske bemærker du, at der ud for familie ikke står skærmplante. Det er fordi, det står på latin i stedet for dansk. Når botanikere fra hele verden lærer de latinske navne, kan de bedre forstå hinanden. Rige: Plantae (planter) Division: Magnoliophyta (dækfrøede planter) Klasse: Magnoliopsida (tokimbladede) Orden: Apiales Familie: Apiaceae Slægt: Daucus Art: Daucus Carota Måden at ordne alverdens planter på blev udtænkt af svenskeren Carl von Linné, der levede fra 1707 til Han var optaget af at finde og indsamle planter, dyr og sten fra naturen. Det var særligt planterne, der interesserede ham. Han indsamlede så mange forskellige planter som muligt, lavede herbarium og studerede planterne. Han ville finde ud af naturens system. Ved at sammenligne planterne kunne han sortere dem. Mange planter lignede hinanden, men var forskellige. Linné inddelte planterne i 24 forskellige grupper, som han kaldte klasser. Planterne i hver klasse havde mange fælles kendetegn, men var også forskellige. Det betød at det var nødvendigt at lave opdelinger af klassen i slægter, familier og arter. For at holde styr på planterne var det nødvendigt at give dem navn. Mange af planterne havde et navn kornblomst, morgenfrue og så videre. Planternes navne var forskellige fra land til land, og Linné ville finde navne, som alle i hele verden brugte de videnskabelige navne. Linné besluttede, at de videnskabelige navne skulle være latinske, og at de bestod af et slægtsnavn og et artsnavn. Linné navngav også dyrene efter samme strategi. Efter Linnés død brugte forskerne fortsat hans måde at sætte naturen i system på. Det var genialt. Forskere efter hans tid har forbedret systemet, og i dag er alle klodens arter sat i system. Den videnskabelige klassifikation som Linné grundlagde, ser du ovenfor. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 18\n19 Gulle og de andre rødder Eleverne får en opgave, hvor de tager udgangspunkt i haven, de har tilsået. Blandt de grøntsager, de har sået, skal de finde rodfrugterne og opnå større kendskab til flere arter. Inden for samme plantefamilie kan være flere arter. Inden for andre familier er der kun én art rodfrugt. At bestemme, hvad der er rodfrugter, er ikke enkelt. Nogle botanikere vil holde fast i, at en rodfrugt er dannet af kimroden. Derfor ville en botaniker heller ikke inkludere en radise, da knolden er opstået ved en opsvulmning af kimstænglen, dvs. at knolden botanisk set er en del af stænglen og ikke en del af roden. Hos Ræddiken, som er en større radise-variant, dannes knolden af såvel kimstængel som kimrod. En kok ville sikkert ikke skelne. Radisen er en knold, og tages ligesom andre knolde ind under fællesbetegnelsen rodfrugter. De fleste knolde, som eksempelvis selleri, dannes af en del rod og en del stængel. Den spiselige del af kartofler og jordskokker er også knolde, men de sidder på underjordisk stængel og ikke på roden. De suger næring fra stængler og blade. Søger man efter opskrifter med rodfrugter, vil jordskok og radise ofte være inkluderet. Så definitionen afhænger af om man har kokkehue eller botaniker-briller på. Vi lader eleverne have kokke-hue på. Med den på skal de udvælge arter af rodfrugter grøntsager vi dyrker for rodens skyld. Nyttige links: knold - Den Store Danske kim - Den Store Danske Arter af rodfrugter Svaret på opgaven giver en oversigt over disse rodfrugter gulerod pastinak knoldselleri persillerod kålrabi majroe ræddike rødbede havrerod skorzonerrod Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 19\n20 Gulle og de andre rødder - arter af rodfrugter Du har en dejlig køkkenhave med grøntsager fra mange familier. I hver familie er der forskellige arter. Der er især mange forskellige arter af rodfrugter. Opgave: Du skal i din have finde forskellige arter af rodfrugter til din aftensmad. Her er de grøntsager du har sået hvilke mon er rodfrugter? Husk rodfrugter er grøntsager, hvor man spiser roden. Find alle rodfrugterne. Bælgplantefamilien: ært, havebønne, Korsblomstfamilien (kål-familien): kinakål, kålrabi, majroe, ræddike Natskyggefamilien: kartofler Skærmplantefamilien: gulerod, pastinak, knoldselleri, persillerod Liljefamilien: løg, porre Salturtfamilien: rødbede Kurvblomstfamilien: hovedsalat, havrerod, skorzonerrod Græsfamilien: majs ært havebønne savojkål havrerod kålrabi majroe ræddike Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 20\n21 kartoffel gulerod pastinak knoldselleri persillerod løg porre rødbede hovedsalat havrerod skorzonerrod majs Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 21\n22 Rodfrugter i butikken Besøg et supermarked eller en grønthandler og find rodfrugter. Undersøg hvor mange forskellige rodfrugter, der findes i grøntafdelingen og i fryseboksen. Kig eventuelt på hylderne med konserves. Lad eleverne skrive ned og evt. tage fotos. I kan vælge at medbringe digitalkamera. Er der mobiltelefoner til rådighed, er det også en mulighed. Husk at bede om tilladelse fra forretningen! Udover at få en optegnelse over, hvor mange forskellige rodfrugter de kan finde, skal de gå på en særlig gulerodsjagt - kan man købe forskellige slags gulerødder i butikken, f.eks. økologiske/ikke økologiske, snack-gulerødder, farvede gulerødder m.v? Del gerne børnene op i par eller mindre grupper. Giv dem et skema til udfyldning (findes under opgaver) Køb forskellige rodfrugter til smagsprøver hjemme i klassen. Køb forskellige gulerødder til smagsprøver og en ekstra portion til saftfremstilling (én stor, eller to pr. elev) Forslag til aktiviteter tilbage i klassen: Brug fotos til en power-point præsentation af arter. Sans med rodfrugter (se nedenfor). Gulerodslaboratorium (se nedenfor). Saft af rodfrugter. Saften kan presses med saftpresser, men kan også presses ved, at eleverne river gulerod på rivejern, lægger det revne på et klæde og presser saften ud ved at trykke hårdt. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 22\n23 Rodfrugter i butikken Du skal nu en tur i supermarkedet, hos grønthandleren eller den lokale købmand for at finde rodfrugter. 1. Undersøg hvor mange forskellige rodfrugter, der findes i supermarkedet. Notér navn og tag billede. Kig i grøntafdelingen med friske grøntsager og kig i fryseren med frostvarer. 2. Gulerodsjagt. Se hvor mange udgaver af gulerødder, der er. Skriv ind i skemaet. Aftal med din lærer, hvilke produkter I skal købe med hjem til klassen til gulerodslaboratorium. elev navn: kl.: dato: Gulerodsprodukt Tilstand (frisk, frossen eller konserves) Dyrkningsform (økologisk eller konventionel) Pris pr. kg Dyrkningsland (hvis det er noteret Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 23\n24 Sans med rodfrugter Der er mulighed for at lave et sanse-laboratorium, hvor alle sanserne kommer i brug. Lugtesansen 1. Bland rodfrugterne. Med bind for øjnene forsøger nogle af eleverne at sortere dem i bunker med andre af samme art ved at snuse sig frem. 2. Beskriv lugten og før det i skema. Smagssansen 1. Smag på stykker af rodfrugter. I rå, kogt eller stegt version. 2. Sammenlign evt. frisk tilberedte rodfrugter med nogle på frost eller dåse (som I så i supermarkedet) Høresansen 1. Hvilken rå rodfrugt har den bedste knaselyd? 2. Hvilken måde skal rå gulerødder serveres på for at give den mest eller mindst knasende lyd? Skær ud på forskellige måder. Følesansen 1. Diskuter konsistens af rå og tilberedt rodfrugt 2. Bland rodfrugter. Med bind for øjnene forsøger nogle af eleverne at sortere dem i bunker med andre af samme art ved hjælp af at føle sig frem. Synssansen 1. Er der forskel på farven af den rå og den tilberedte rodfrugt? 2. Mal med saften fra rødderne. På akvarel-papir Gulerodslaboratorium Til gulerodslaboratoriet findes et skema, som børnene skal udfylde. Leg gerne forskere og overvej sammen med eleverne, hvordan de kan redegøre for deres resultat. Brug alle de gulerodsvarianter, I valgte at tage med fra butikken. Har I ikke været i butik, må der alligevel købes forskellige gulerodsprodukter ind til dette laboratorium. Gulerodslaboratoriet kan eventuelt udføres under afsnittet om sorter. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 24\n25 Gulerodslaboratorium Giv point er det højeste. Vurdér: Rå gulerødder Produkt Sødme Knase-effekt Farve Vurdér: Kogte gulerødder Produkt Sødme Knase-effekt Farve Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 25\n26 Delemne 2: Guleroden Indhold: Gulerodens cyklus Dyrkning af gulerødder herunder økologi Sorter Gulerodens farve I skal bruge: Plantekasser, jord og gulerodsfrø Kasse med sandjord, gulerod Frø fra vild gulerod (hvis det er muligt) Stereolup/mikroskop Gulerødder af forskellige sorter Gulerodssaft (gemt fra tidligere) Fløde til smør (denne aktivitet kan være en aktivitet, der laves på besøgsmuseum), syltetøjsglas eller el-pisker og skåle Akvarelpapir og pensler Arbejdsformer: Læse Tegne Undersøgelse Skrive Forsøg Muligt supplement: Lave slik med gulerodsfarve Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 26\n27 En gulerods liv Vilde gulerødder har tyndere og mere forgrenede rødder end de dyrkede gulerødder. Med dyrkningen har vi hele tiden udvalgt de mindst forgrenede, de største, de mest lige osv. Plantens livslængde er også blevet ændret i løbet af de hundredvis af år, planten er blevet dyrket. Den vilde gulerod er étårig. De dyrkede gulerødder er derimod to år om samme livscyklus. Aktivitetsforslag: Lav tegneserie over gulerodens liv. Hvad kan du gøre i din køkkenhave for at sørge for de 4 ting, som frøet kræver for at blive en plante: Vand / jeg kan: vande min have. Ved for meget vand må jeg sørge for, at vandet kan løbe væk. Ilt / jeg kan: forberede jorden ved at fræse, grave og rive for at gøre den luftig Varme / jeg kan: holde øje med temperaturen ikke så for tidligt (pas især på frostnætter) Jeg kan forspire indendørs. Jord / jeg kan: gøde jorden. Naturgødning: komøg, hønsemøg eller kompost (nedbrudte plantedele). Bare du ikke kommer for meget komøg, der hvor gulerødderne skal sås, for det tiltrækker gulerodsfluen, som ødelægger gulerødderne. Spirekasser: Lav små mistbænke og så gulerodsfrø i klassen. Hold øje med spiringen. Tag billeder af udviklingen (vinter/forår). Hvis det er muligt, kan I forsøge jer med forskellige sorter i forskellige plantekasser. Hvis I på skolen har en skolehave, så så gulerødder dér (forår). Dyrkningsforsøgene i skolehaven vil komme til at foregå i en længere periode end dette undervisningsforløb, men det vil være oplagt at se på spirer/kimplanter og måske de første blade, der kommer op af jorden. Plant evt. en række gulerødder ved siden af den såede række og følg, hvordan planten hen over sommeren sætter blomst. Guleroden er nemlig en to-årig plante. Undersøg gulerodens spiringsevne selv efter den er taget op af jorden. Sæt den i sand. Vand den og lad den stå ved stuetemperatur. Iagttag hvordan guleroden begynder at gro igen. Se at der er kraft til at gro endnu et år. Saml frø fra vild gulerod i naturen og kig på frøene under en stereolup/mikroskop og se hvordan frøene ser ud.er der noget om, at de kan klistre sammen med små pigge? Sammenlign frø fra vild og dyrket gulerod. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 27\n28 En gulerods liv Under afsnittet om frugten hørte du om formering. Formering er: Når mennesker får børn; når dyr får dyrebørn og når planter sætter frø, som falder på jorden og begynder at gro. Det levende bliver til mere nyt liv af samme slags. Det, der er levende, vil også dø på et tidspunkt. Mennesker kan let blive 80 år gamle, en hund kan blive 14 år og en gulerod kan blive 2 år, før den dør. FORÅR starten på nyt liv Om foråret begynder frøet at spire. Inden i frøet er en lille pakke af liv. Det hedder en kim. Kimen er det levende punkt det, der er i stand til at vokse. Vand, varme og ilt sætter gang i kimen, og frøet begynder at spire. Kimen har brug for næring for at vokse det første stykke tid. Sammen med kimen findes et lager af næring i frøet det kaldes frøhviden og kan bestå af kulhydrat, protein eller olie. Det er kimens madpakke. Generelt kan man sige, at et frø skal have følgende for at kunne spire: Vand: De fleste frø skal optage vand, og svulme op, før de kan spire. Vandet bliver optaget gennem frøskallen. Ilt: Frø spirer ikke, hvis de ikke får nok ilt til deres ånding. Det kan ske, hvis frøet ligger for fugtigt, eller for dybt i jorden. Varme. Temperaturen for frøspiringen er forskellig fra planteart til planteart. Nogle plantearter kræver mere varme end andre for at spire. Det er netop grunden til, at nogle planter bedst trives i varmere egne og andre i køligere egne. Klimaet og planternes udbredelse hænger sammen. Jord, som både er god at spire og gro i, det vil sige, at der skal være næring nok. Nogle planter kræver mere end andre. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 28\n29 Frøet Frø er levende, og plantens eneste mulighed for at overleve. Derfor er det vigtigt for planten, at frøet er kodet til at spire på det helt rigtige tidspunkt. Så længe forholdene ikke er i orden til spiring, ligger frøet i dvale frøhvile, kan man kalde det. Nogle frø er også indkodet til først at spire, når det i en periode har været udsat for kulde. Det er praktisk i lande som Danmark, der har vinter. Den lille kimplante er meget sart. Den er sprød og meget saftig. Kimplanten vokser, og efter et stykke tid begynder de første ægte blade at vokse frem, roden bliver også større og vokser nedad. Gulerodsplantens ægte blade kommer frem fra stænglen lige over jorden. Herfra bliver bladene ved med at vokse i lang tid, og gulerodens top bliver større og større. Sommer Planten vokser. Hele sommeren og efteråret vokser guleroden både over og under jorden. Roden får planten til at stå fast i jorden. Den suger vand og næring fra jorden op til planten. Gulerodsplantens rod vokser nedad og bliver tykkere og tykkere. Du kan nu hive dejlige, friske gulerødder op af jorden og spise dem. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 29\n30 Oven over jorden vokser stænglen og planten får flere blade. Stænglen, er som en vej. Næring fra jorden kommer igennem stænglen op til bladene. Når bladene får lys, luft og vand, laver de sukker. Sukker kommer igennem stænglen tilbage til roden. Guleroden gemmer sukkeret og energien i roden. Det skal den bruge som mad til at lave blomst. Men vi får det også, når vi spiser guleroden. Efterår/Vinter Når det bliver vinter, holder guleroden op med at gro. Gulerodens grønne top begynder at visne. Planten dør ikke den hviler sig gennem vinteren. I roden har guleroden et lager af energi, som den skal bruge, når det bliver forår igen. Forår igen Når jorden bliver varmere, gror guleroden igen. Den sender en ny top op fra roden. Denne gang ser toppen anderledes ud. Den vokser med en stængel, der bliver lang og hvor der sidder blade på. Gulerodsplanten strækker sig den vil være høj nu. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 30\n31 Sommer Planten skal blomstre. Det er godt for planten at være høj, for så opdager bier og blomsterfluer de mange små blomster. Bierne og blomsterfluerne suger sød blomstersaft, som hedder nektar. Samtidig hjælper de blomsten med at blive bestøvet. Det betyder, at bierne og blomsterfluerne flytter rundt med små bitte støvkorn i blomsten. På den måde bliver blomsten til massevis af frø. Guleroden formerer sig! Det hele kan starte forfra frøet falder ned på jorden spirer og bliver til en ny plante. Eller du kan nå at samle frøene ind, og bestemme, hvor der skal komme nye planter næste år. De fleste af de gulerødder, som vi dyrker, kommer ikke til at blomstre. Vi høster nemlig roden, når planten er halvvejs gennem livet - inden det bliver vinter. Den to-årige plante kommer kun til at vokse i to år, hvis vi i stedet for roden er interesseret i gulerodsplantens frø. I plantens 2. vækstår sætter den en stængel med sidegrene og blade, og planten begynder at blomstre. De mange tusinde små blomster i skærmene bestøves og tusindvis af nye frø dannes. Fra blomsten er bestøvet til frøet er dannet, går der tid. Frøet udvikles og modnes. Det modne frø kan blive en ny plante, hvis det får lige præcist dét, det har brug for. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 31\n32 En gulerods liv Lav en tegneserie over gulerodens liv. Hvad kan du gøre i din køkkenhave for at sørge for de 4 ting, som frøet kræver for at blive en plante: Vand Jeg kan: Ilt Jeg kan: Varme Jeg kan: Jord Jeg kan: Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 32\n33 Dyrkning af gulerødder: før, nu og i fremtiden Første del af afsnittet er faglig læsning. Sidste del er kreativ skrivning eller historie fortælling. Før-afsnittet bruger tip-oldefar som eksempel og indeholder lidt kulturhistorie. Senere er et kapitel om gulerodens historie, der går længere tilbage i tiden. Der findes ordforklaring til de understregede ord. Spørg, hvor mange, der har have derhjemme. Få en lille snak om, hvad det betyder for dem? Nu-afsnittet beskriver kort moderne gulerodsdyrkning, og kommer blandt andet ind på forskellen på konventionelt og økologisk dyrkede gulerødder (kommer senere til at indeholde film fra producent). Diskuter spørgsmålet: Hvorfor tror I, at nogle avlere er konventionelle og hvorfor tror I nogle er økologiske? med eleverne. Hvis der er en landmand, der dyrker gulerødder i skolens lokalområde, vil det være en oplagt mulighed at tage på besøg hos landmanden i maj/juni måned. På andre tider vil der være mulighed for at fokusere på optagning, vaskning o.lign. Eleverne skal inden besøget forberede spørgsmål til gulerodsproducenten. Eksempler: Hvornår er gulerødderne blevet sået? Hvilke sorter sår du? Hvornår kan man spise de første gulerødder kan I få lov at trække én op hver? Hvordan dyrkes de? Økologisk/konventionelt landmanden forklarer Hvordan høster landmanden gulerødderne? Hvor længe kan han høste gulerødder... skal de tages op inden Mikkelsdag som i gamle dage, for at de ikke får orm? Hvad sker der med gulerødderne, når de er taget op? Spiser han selv mange gulerødder? Har han tænkt på at dyrke andre gulerødder hvide, gule eller lilla? Hvor mange gange høster han på et år, og er der forskel på gulerødderne i første og anden høst hvorfor? Hvordan pakkes gulerødderne? Betyder det noget for gulerodens smag hvordan guleroden er håndteret og opbevaret efter høst? Nyttigt link: Fødevarestyrelsen.dk - Pesticider Fremtidsafsnittet er ikke skrevet det er op til eleverne. Lad dem digte frit fra leveren. Hvis de har svært ved at komme i gang, kan de sættes i gang med hv-spørgsmålene: Hvor dyrkes gulerødderne? (i byerne, på landet, i væksthuse, på månen eller et helt andet sted? Hvordan ser gulerødderne ud? (form, farve, størrelse m.m) Hvordan smager gulerødderne? Hvem dyrker gulerødderne? (af robotter, af glade bonderøve eller hvem?) Hvor køber man gulerødder? (hiv-selv-op-ad-jorden-marker, fra automater eller hvor?) Hvad koster gulerødder? (Er det en luksusvare eller almindelig dagligvare?) Fremtidsafsnittet kan også med fordel lægges til sidst i forløbet, hvor eleverne har været hele vejen omkring guleroden. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 33\n34 Dyrkning af gulerødder: før, nu og i fremtiden FØR: Tip-oldefar Hvis du skulle dyrke have, ville du gøre som din tip-oldefar gjorde. Der vil ikke være stor forskel. En forskel er dog, at han ikke kunne købe friske gule rødder i et supermarked hele året rundt, som du kan. Din tip-oldefar syntes godt om den søde orange gulerod. Den var let at dyrke i haven. Den var flot og lækker at bruge i maden hele sommeren og efteråret. Hver gang man skulle bruge gulerødder, gik man ud i sin have og trak dem op af jorden. Det var en gave at dyrke gulerødder, fordi de også kunne gemmes og spises hele vinteren igennem. De brune eller farveløse kødsupper, sulevællinger eller mælkeretter, som havde været lavet i generationer, blev frisket op af guleroden. Når gulerødderne stod friske og saftige om sommeren, lavede madmor (din tipoldemor) Ruskomsnusk. Håndbog for husmødre, Odense 1865 Opskrift: Gulerødder og rå kartofler skæres i små stykker og koges sammen med udpillede grønærter og valske bønner, lige meget af hver del. Man kommer ikke mere vand derpå, end det netop står over grøntsagerne; det koges under dække, til det er mørt, da sætter man jævning på og lader det få et godt opkog; en del hakket persille kommes heri tilligemed lidt smør og salt, hermed er det færdigt. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 34\n35 Gulerøddernes søde smag blev udnyttet. Det var almindeligt at rive gulerødderne, presse saften ud og koge den ind til en slags sirup. Gulerods-siruppen blev enten brugt til at smøre på brød som marmelade, eller til at komme i mad, brød eller kager. Guleroden var værdifuld mad for mennesker og dyr. Dengang havde man ikke biler. Man brugte heste. Når hesten skulle forkæles, fik den gulerødder. Bonden har altid været afhængig af vejr og vind og årstidernes skiften, men frygtede særlige hændelser, som sygdomme og angreb af skadedyr. Derfor har bonden nøje holdt øje med naturen og taget varsler for at forudsige fremtiden. Også bondens arbejde var forbundet med ritualer og traditioner for at sikre sig det bedste resultat. Det bedste resultat var i sidste ende en god høst. Gulerødderne skulle helst sås Kristi Himmelfartsdag eller i månens næ det vil sige, når månen er aftagende. Man såede med hånden i jordriller, som oftest var lavet med enden af et riveskaft. Frøene blev blandet med klid og drysset i rillen. Fortyndingen med klid betød, at gulerodsfrøene ikke blev sået for tæt. Jordrillen blev lukket og jævnet, og bagefter blev jorden tromlet. Din tip-oldefar vidste godt, at han skulle passe på gulerodsfluen. Den lagde æg, som der kom larver ud af. Derfor lærte han at så sine gulerødder et nyt sted i køkkenhaven hvert år. Så snød han gulerodsfluen. Han lærte også at så sine gulerødder ved siden af sine løg. Gulerodsfluen kan ikke lide lugten af løg. Når guleroden voksede, skulle man med hånden eller hakkejern fjerne ukrudt. Ukrudtet vil nemlig kæmpe med guleroden om den dejlige næring i jorden. Gulerødderne trækkes op af jorden i september inden Mikkelsdag d. 29/9, for ellers går der orm i gulerødderne og man skærer toppen af. De gulerødder, der skal sælges på marked bliver vasket og lægges til tørre på halm. Nogle gulerødder blev lagt i en kasse og dækket med sand og stillet i kælderen. Så var der gulerødder hele vinteren. Nogle gulerødder skulle blive i jorden, så de kunne blomstre næste år, og tip-oldefar kunne samle frø. November og decemberaftenerne gik i mange bondehjem med at gnide gulerodsfrø. Gulerodsfrøene har små pigge og hænger derfor let sammen, man gned dem så med bygavner, og de små pigge faldt af. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 35\n36 Ordforklaringer: Sulevællinger Sulevælling er en slags tyk suppe. I vællingen er der byggryn, hvilket gør, at den bliver tyk. I vællingen kan der også være forskellige grønsager og nogle gange også tørret frugt. Mælkeretter Mælkeretter er retter lavet på mælk. Det kan fx være vælling, suppe eller grød. Risengrød er en mælkeret, du kender. Kærnede Når man kærnede smør brugte man en kærne. Man hælder fløde i kærnen og tager så stagen med brættet og presser den flere gange gennem fløden indtil fløden deler sig i smør og kærnemælk. Tage varsler I gamle dage var folk meget overtroiske, og mange ting havde en dobbelt betydning. Man kunne derfor tage varsler og derved lære noget om, hvad der ville ske i fremtiden, blandt andet om der ville komme en god høst. I dag siger nogle: Uh, det bliver en uheldig dag, for jeg så en sort kat gå over vejen. Det er også et varsel. Månen er aftagende Når månen er aftagende, går den fra at være fuldmåne til nymåne. Månens lys skinner kraftigst, når det er fuldmåne, og mindst, når det er nymåne. Klid Klid er den yderste hårde skal, som sidder på en kerne (korn). Bygavner Avner er det lille blad som lukker sig om kernerne på bygplanten. Når man tærsker kornet efter høst, slår man kornet ud af avnerne. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 36\n37 NU: Gulerodsproducenten Gulerødder kan du dyrke i din have. Du kan også købe gulerødder, som er dyrket hos en gulerods-producent. Han har marker fyldt med gulerødder. Han sår gulerodsfrøene med en maskine i april eller maj måned. Guleroden vokser godt i jord med meget sand. Det er fordi vandet nemmere kan løbe væk. Gulerødder kan ikke lide at stå i jord med meget vand, så rådner de. Gulerødder tages op af jorden om vinteren. Gulerodsproducenten er Gammel Estrup Gartneri. Gule vinte bille Før gulerødderne skal høstes, får gartneren gulerods-toppen til at visne. Så stopper gulerødderne med at vokse, og de bruger kræfter på at lave skræl i stedet. Store gulerødder er ikke så lette at sælge. Derfor vil avleren få guleroden til at stoppe med at vokse. Skal han det, må toppen visne. Toppen visner hurtigt, hvis man bruger gift, eller hvis man dækker den med halm, så den ikke får lys. Nogle høster alle gulerødderne i sommeren og efteråret. Andre lader gulerødderne blive i jorden, for der holder de sig mest friske. De kan holde varmen, når de er dækket af halm. Gulerødder høstes med en særlig høstmaskine, som forsigtigt får dem op af jorden. Så køres de til et pakkeri. Her bliver de vasket og fyldt i poser. Producenten skal tjene penge på sine gulerødder, derfor vil han gerne have nogle fine gulerødder. Hvis gulerødderne bliver syge eller der kommer for mange insekter, kan han ikke sælge dem. Derfor kan avleren somme tider sprøjte sine gulerødder med noget gift, der slår sygdom eller insekter ihjel. Hvis der er meget ukrudt i marken, kan gulerødderne ikke blive så store. De skal nemlig deles med ukrudtet om den gode næring i jorden. Derfor kan avleren bruge gift, der slår ukrudt ihjel. Sprøjtegifte hedder med et andet ord pesticider. Pesticider kan være Herbicider: gift mod ukrudt Fungicider: gift mod svamp Insecticider: gift mod skadedyr Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 37\n38 En gulerodsavler, der må bruge gifte, dyrker konventionelt. En gulerodsavler, der ikke må bruge gifte, dyrker økologisk. En økologisk planteavler må ikke bruge pesticider. Ukrudt fjerner han med hænderne og med maskiner. For at undgå sygdom, skal han vælge en gulerod, der selv er god til at kæmpe mod svamp og andre sygdomme. Derudover sørger den økologisk planteavler for et godt sædskifte. På den måde kan han bedre undgå sygdom, og jorden bliver ikke så let træt det kan du måske huske fra din opgave med at lave en have. Når jorden bliver træt eller udpint, kan den konventionelle avler give kunstgødning. En økolog må ikke bruge kunstgødning, som er lavet af kemikalier. Alligevel kan han gøde sin jord. Han bruger kompost. Når gulerodsproducenten skal købe frø, han vil putte i jorden, skal han altså tænke sig godt om. Der findes nemlig ikke kun én slags gulerod. Nogle kan bedre slås mod sygdom. Nogle smager godt rå. Nogle er gode som små madpakke-gulerødder osv. Han skal vælge mellem sorter. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 38\n39 Dyrkning af gulerødder: før, nu og i fremtiden Du skal lave en historie om dyrkning af gulerødder. Den skal foregå i fremtiden. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 39\n40 Sorter Gulerødderne er i samme familie, men alligevel er der forskel. Genopfrisk hvad en art er, og hvad en familie er, så det kan stilles op imod hvad en sort er. Anskaf om muligt gulerødder af forskellige sorter. Smag på gulerødderne snak om forskelle og ligheder i smagen. Se gulerodslaboratoriet. Refleksion i forhold til besøget i supermarkedet eller grønthandlen: fandt I også forskellige farver på gulerødder i butikkerne hvorfor ikke? Hvem kender svaret? Giver en kort gennemgang afhistorien om forædlingen af gulerødderne på baggrund af de gamle sorter. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 40\n41 Sorter Se på dine klassekammerater. Nogle er gode til at spille fodbold, nogle er gode til at læse, nogle er gode til at tegne, nogle er gode til matematik, nogle er gode til at synge alle sammen er I gode til et eller andet. Det samme med gulerods-sorter. Nogle er gode til at klare sig i jorden selvom det bliver frost-vejr. Nogle smager meget sødt. Nogle bliver ikke så let syge. Nogle er bedst som små. Nogle er gode som store. Nogle smager godt til madpakken. Andre smager godt i suppe. Nogle kalder vi sommer-gulerødder. Andre kalder vi vinter-gulerødder. - Og nogle er slet ikke orange! Måske troede du, at gulerødder altid er orange. Det er de ikke. Der findes lilla, hvide, gule og orange gulerødder. Det er gulerødderne selv, der har valgt at skifte farve. Det kaldes: mutation. De første dyrkede gulerødder i Mellemøsten (for mindst 3000 år siden) var lilla. Frøene fra lilla gulerødder kom med på rejse til Sydeuropa, og blev puttet i jorden. I mange, mange år kunne folk høste lilla gulerødder. Pludselig for 1000 år siden kom der gule gulerødder op ad jorden i stedet for lilla. Menneskene tog frø fra både de gule og lilla gulerødder med sig til Nordeuropa, hvor de også blev dyrket. For 300 år siden skete det så igen pludselig kom der hvide gulerødder fra de gules frø. Frø fra hvide gulerødder blev til gengæld orange. Mange folk syntes, at den orange var den flotteste, og derfor samlede man mest frø fra orange gulerødder, og derfor er det den, vi kender bedst. Måske tryller gulerodsfrøet en dag igen? Måske er der et frø, der skulle blive til en orange gulerod, der hellere vil være pink! Måske kan du selv trylle? Så kan du måske fremavle den farve, du ønsker, eller gøre den ternet. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 41\n42 Hej jeg hedder Eskimo Hej jeg hedder Napoli Hej jeg hedder Dodogne Hej jeg hedder Tempo Hej jeg hedder Nandera Nye sorter kan fremkomme af sig selv, men det tager lang tid. Mennesket har lært at forædle. Forædling er, når man krydser de bedste, største eller flotteste af en bestemt art med hinanden for at få en plante, der er endnu bedre, større eller flottere, eller som passer lige til det, man skal bruge den til. Resultatet af forædling er en ny sort. Der er gode grunde til at lave nye sorter. Måske er der en gulerodssort som smager rigtig godt, men den kan ikke tåle kulde. Så kan man forsøge at krydse den med en gulerodssort, der godt kan tåle kulde. Lykkes det, får man en gulerod, der smager godt og kan tåle kulde. Men hvad med de gamle sorter? Hvad sker der med dem, når man udvikler nye? Der kan også være gode grunde til at beholde dem, og ikke smide dem ud. Der er nogle sorter, der slet ikke sås på marker mere og der er nogen ganske få farver, alligevel kan man finde nogle frø fra disse gulerødder. De ligger i en slags bank. Den hedder en genbank. Forestil dig, du har fået en tegning fra en ven. Den er flot, men du vil lige lave den bedre. Du synes hele tiden, du kan gøre tegningen bedre. Du visker ud. Du tegner noget nyt. Den bliver god. Du visker alligevel lidt mere og tegner mere til. Den bliver bedre og bedre. Lige pludselig går papiret i stykker. Du har visket for meget. Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 42\n43 Du ville ønske, du kunne få den tegning igen, du havde tidligere. Det kan du ikke og må krølle papiret sammen. Du tænker: bare jeg havde en kopi af tegningen, som den så ud engang, for så kunne jeg lave en ny tegning derfra. Din ven er rejst, så han kan ikke lave en ny. På samme måde skal man huske at gemme de gamle sorter. Når man udvikler en ny sort, kan den være god. Den kan være så god, at alle vil dyrke den. Men hvis det kun er den ene, der bliver dyrket, og den en dag bliver syg hvad sker der så? Planter er også mad Tema om rodfrugter MELLEMTRINnet: klasse 43


Cobox: Projektcases - Copenhagen Health Innovation\nEn projektcase er en fremstilling af et problemfelt fra sundhedssektoren, som studerende inviteres til at arbejde med og udvikle løsninger til. Formålet med en projektcase er, at studerende selv kan vælge den vinkel på det problemfelt, der beskrives i projektcasen. Bag en projektcase står der fagpersoner fra sundhedssektoren, som i samarbejde med studerende gerne vil udvikle fremtidens sundhedssektor.\nAlle 24 /Covid-19 0 /Kurser 0 /Projektcases 0 /Samarbejdet i sundhedssektoren 0 /Tidligere kurser 0 /Tidligere projektcases 0 /Til bacheloropgave 17 /Til speciale 18 /Til undervisning 24\nVedligehold og implementering af uddannelse i overdosisforebyggelse og behandling\nI 2020-2021 har Red Liv fået til opgave af Sundhedsministeriet at gennemføre en national implementering af naloxonprogrammer. Midtvejs 2021 har Red Liv allerede opfyldt opgaven, som lød på at holde 50 kurser og uddanne 324 naloxontrænere på landsplan - målet er nået, men der er behov for et koncept for vedligehold.\nDiagnose og behandling for kroniske lungelidelser til borgere i hjemløshed\nSundhedsTeam har ud over leverance af almenmedicinske ydelser til særligt socialt udsatte og hjemløse i Københavns Kommune også en selvdefineret forpligtelse til at følge den generelle sundhedstilstand på hjemløseområdet.\nNational implementering af model for naloxonprogrammer\nRed Liv søger idéer til en kommunikationsplatform, hvor alle 324 trænere nemt kan sparre og erfaringsudveksle med hinanden samtidig med, at der skal være mulighed for, at de interkommunale netværker har et forum, hvor de kun kommunikerer med hinanden og ikke resten af gruppen.\nSygeplejerskers valg af det første job\nHvert år er over 500 sygeplejerskestuderende i klinik i Københavns Kommune som led i deres uddannelse. Der er behov for, at flere af dem efterfølgende vælger at søge job i ældreplejen i København.\nVi nysgerrige på, hvad der bestemmer de nyuddannede sygeplejerskers valg af deres første job og hvad der skal til for, at klinikforløb i Københavns kommune giver flere studerende lyst til efterfølgende at blive ansat her i deres første job.\nRegional gen-anvendelsescentral i Region Sjælland\nUdfordringen er at forsendelsesmaterialer og andre genanvendelige materiale ikke bliver genanvendt på en optimal måde. Med dette projekt ønskes at oprette en regional central, så genanvendelsen systematiseres og unødige indkøb undgå\nBeklædning til klinisk personale der er mere elastisk, knap så gennemsigtigt\nI løbet af en dag, går, bevæger, løber og springer hospitalspersonalet rundt - står tit i upraktiske stillinger, og skal samtidig tænke på om bukserne skiller, barmen falder ud, tøjet er for stramt eller løst til egentlig at kunne udføre sit arbejde.\nBeklædning til patienter med fokus på behag, værdighed og praksis\nVi mangler ofte tøj til vores patienter, der er praktisk og samtidig klæder patienten anstændigt og er behageligt - og ikke giver risiko for tryk, når de sidder og ligger.\nVores patienter er tilkoblet mange ledninger og slanger og det skal der tages højde for når man i iklæder en patient.\nFokus på styrkelse af det sammenhængende patientforløb – tværprofessionelt og tværsektorielt\nPatienterne, der indlægges på sengeafsnittet, kræver ofte kompleks pleje- og behandling, der involverer et tværprofessionelt samarbejde (sygeplejerske, sosu-assistent, læge og evt. ergoterapeut, fysioterapeut, diætist mm.) omkring patienten.\n• Hvordan kan man skabe visuelle og/eller fysiske værktøjer, der fordrer og motiverer til øget tværprofessionelt samarbejde til gavn for patienten?\n• Hvordan får vi et bedre sammenhængende forløb for den komplekse patient, hvor alle de involverede specialer og faggrupper spiller bedst muligt sammen?\nNyt Hospital Bispebjerg: 3 problemstillinger\nByggeriet af Nyt Hospital Bispebjerg består af flere forskellige delprojekter – både nybyggerier og renoveringsprojekter. Byggeriet blev skudt i gang i efteråret 2014, og de enkelte delprojekter bliver bygget og løbende taget i brug frem mod 2025, hvor Nyt Hospital Bispebjerg står færdigt. Byggeriet af Nyt Hospital Bispebjerg rejser en række nye problemstillinger.\nPatientterminaler som redskab til inddragelse af patienten\nPatientterminaler er en tablet, som hospitalet kan stille til rådighed for patienten under indlæggelse. Hvorledes kan en patientterminal tænkes ind i dokumentationen på stuen som et aktivt medie, både for patienten og for personalet, således at patienten er inddraget i kliniske beslutning?\nAI til udeblivelser\nEt projekt på Bispebjerg har fundet, at kunstig intelligens (AI) og data fra sundhedsplatformen kan bruges til at forudsige patientudeblivelser med 80 % nøjagtighed. Der er implementeret en rapport i Sundhedsplatformen, hvor udvalgte afdelinger nu kan få indblik i hvilke patienter der fremadrettet er i risiko for at udeblive.\nAnkomst til Hjerteafdelingens sengeafsnit\nDet er en målsætning i RegionH, at patienter og pårørende føles sig "ventet og velkommen". Starten på et patientforløb er vigtig for helhedsoplevelsen og det kliniske personale har brug for smarte/simple administrative arbejdsgange, så de kan bruge mest mulig tid til det kliniske arbejde.\nForslag til Akutberedskabet kan indeholde alle relevante perspektiver ift. fremtidens ambulancetjeneste – fx et styrket samarbejde med de pårørende, som ambulancepersonalet møder på opgaverne, et styrket samarbejde med akutmodtagelser og akutklinikker på regionens hospitaler, en styrket tryghed og service for borgerne samt anvendelse at nye teknologiske løsninger.\nFremtidens Akuttelefon 1813\nHvordan kan fremtidens Akuttelefon 1813 se ud? Hvilke nye løsninger kan Akutberedskabet tage i brug for at sikre bedst mulig betjening af regionens borgere? Akutberedskabet ønsker et gennemgående fokus på borgerne – både i kvalitet og en høj brugertilfredshed. Samtidig ønsker Akutberedskabet fokus på let og pragmatisk anvendelse for medarbejderne.\nOplevelsen af nærvær når du er alene\nPå Lungemedicinsk afdeling på Bispebjerg Hospital, behandles akut og kritisk syge respiratorisk dårlige patienter: afdelingens patienter er ofte kronisk syge, med fx KOL eller lungekræft og lider af åndenød, som gør dem angste og utrygge.\nMed fokus på den gode patientrejse\nBåde under indlæggelse og ambulant behandling møder personalet socialt udsatte patienter på medicinsk afdeling. De har ofte udfordringer med dårligt helbred, svagt netværk og flere livstilsrelaterede problemer, som de har svært ved selv at gøre noget ved. Det stiller derfor særlige krav til sygeplejepersonalet om at handle ud fra etiske overvejelser om, hvad det gode liv er for den konkrete patient.\nHygiejnisk nem blanding af væsker til plasmaferese på Afdeling for nyresygdomme\nSygeplejersker på Nefrologisk Afdeling på Rigshospitalet peger på udfordringer med blanding af væsker til plasmaferese til dialysepatienter. Afdelingen ønsker hjælp til en løsning, som både er mere hygiejnisk, og som samtidigt er tidsbesparende for sygeplejerskerne.\nBehov for nytænkning af booking- og kalendersystem på Afdeling for nyresygdomme\nSygeplejersker på Nefrologisk Afdeling på Rigshospitalet oplever store udfordringer med deres booking- og kalendersystem. Dobbeltarbejde, forsinkelser og et uoverskueligt overblik på grund af kalendersystemet er ifølge sygeplejerskerne med til at påvirke deres workflow i en forkert retning. Afdelingen ønsker hjælp til forbedring af dette system for at højne effektiviteten, arbejdsgangene og patientsikkerheden.\nMedicindosering i plastglas: Behov for løsninger, som kombinerer bæredygtighed og patientsikkerhed\nDenne case er stillet af afdelingen Øre-, Næse- og Halskirurgi på Aarhus Universitetshospital. En række studerende har observeret arbejdsgangene på hoved- og halskirurgisk sengeafsnit og set et behov for en mere bæredygtig håndtering og administrering af medicin. Afsnittet ønsker et kreativt og innovativt forslag til, hvordan de kan håndtere og dosere patienternes medicin på korrekt vis og samtidigt være bæredygtige i deres brug af plast og andet materiale, der i udgangspunktet kan genbruges.\nDenne case er stillet af Abdonimalcenter K, i Rigshospitalet. Medicinsk Sengeafsnit K3 varetager pleje og behandling af patienter med mave-, tarm- og leversygdomme. Casens problemstilling er en bekymring der er opstået, da centret flytter afdeling. På den fremtidige afdeling vil der kun være enestuer til patienterne.\nUdvikling af brugerdefineret information til patienter med åreforkalkning i benene\nDenne case er stillet af en rehabiliteringsgruppe i Karkirurgisk klinisk som består af kliniske sygeplejespecialister og sygeplejersker i sengeafsnit og ambulatorium som refererer til oversygeplejerske Margit Roed og overlæge Henrik Sillesen. Gruppen ønsker at igangsætte og afprøve indsatser i forhold til at forebygge forværring åreforkalkning i benene.\nOrganisering og design på Afdeling for Brystkirurgi\nDenne case, stillet af Afdeling for Brystkirurgi, Herlev og Gentofte Hospital, søger løsninger der kan fastholde en arbejdsgang for sygeplejersker der passer både indlagte og ambulante på samme vagt, når afdelingens fysiske rammer forandres.\nIndretning og design i forbindelse med flytning af Afdeling for Brystkirurgi til Gentofte\nAfdelingen flytter på Gentofte Hospital primo 2022. To afsnit lægges sammen, hvilket betyder en større afdeling med flere patienter og medarbejdere. Det rejser spørgsmål om hvordan nyindretning af afdelingen i eksisterende rammer på Gentofte Hospital bedst sikrer anvendelighed og værdi for såvel personale som patienter og pårørende.\nIndretning af træningsafsnit for uddannelsessøgende i sundhedsprofessionsuddannelser og sosu-udddannelsen\nDen case, stillet af Sektion for grunduddannelse- og uddannelsesudvikling i Region Hovedstaden søger forslag til indretning af en konkret sengeafdeling, der skal fungere som træningsafsnit for uddannelsessøgende i sundhedsprofessionsuddannelser og Sosu-uddannelsen.


Søfartsstyrelsen søsætter nye systemer i løbet af efteråret - Maritime Direct\nSøfartsstyrelsen introducerer i løbet af efteråret nye systemer til at tilgå dokumenter som beviser og certifikater.\nSøfartsstyrelsen introducerer nye og udfaser gamle systemer i løbet af efteråret. Fra den 18. oktober kommer det til at påvirke, hvordan dokumenter såsom beviser og certifikater tilgås og verificeres.\nSenere introduceres også nye selvbetjeningsløsninger for søfarende, bemanding, skibsreder og uddannelse, som vil bidrage til en væsentlig forbedring af vores services. Information om ændringerne og overgangsperioderne vil løbende fremgå af de relevante systemer og af kommende nyheder.\nFra den 18. oktober 2021 vil det nye system til verificering af beviser skulle bruges for alle beviser – både for nye og tidligere udstedte. Det gamle system til verificering af beviser vil kun kunne bruges for tidligere udstedte beviser, indtil dette gamle system lukkes ned senere på efteråret.\nAnvisninger bliver løbende meldt ud her i nyhederne samt i de nuværende systemer.\nTidligere artikelBritisk storhavn overfyldt af containere – Maersk dropper Felixstowe\nNæste artikelNyuddanet elektriker modtager DI Vendsyssels Lærlingepris 2021