Hans Christian Maltha Sørensen\nHøringssvar vedr. ændring af Ørestads skoles skoledistrikt. Som ny børnefamilie i Ørestad C, vil vi hermed så kraftigt og tydeligt som det lader sig gøre, protestere mod beslutningen om, at netop de boligbebyggelser der ligger allernærmest Ørestads skole, planlægges at skulle høre til Dyvekeskolen. Det åbenlyse: Som forældre til en dreng på snart 3 og en mere på vej, er det enddog meget svært at se, hvordan man har, som det står i ændringsforslaget, ”udarbejdet det således, at det i videst muligt omfang tilgodeser principperne om sikre skoleveje” Der kan istedet med rette argumenters for, at der vedr. Ørestads skole, nærmest er gjort det modsatte. De 4 nærmeste store boligbebyggelser Porthuset, V-huset, M-huset og Bjerget ligger alle få hundrede meters gang fra Ørestads skole, hvilket tillige sker af et lukket stisystem uden en eneste vejpassage. Dette planlægges nu at ændres til, at skolevejen for bebyggelsernes småbørn går via nogle af Amagers største og mest traffikerede veje og over flere store kryds. En velfungerende bydel: For en bydel som Ørestaden er kvaliteten ved at have en skole i nærområdet altafgørende. Hvis man ønsker at Ørestaden som nu efter en del års forsøg, fortsætter sin udvikling til en sammenhængende og alsidig bydel befolkningsmæssigt, vil en sådan ændring kraftigt forringe denne udvikling. Vi kan som repræsentanter for en gennemsnitlig familie af en politibetjent og lærer se, hvordan Ørestaden også giver plads til familier som os med mere gennemsnitlig indkomst, som ønsker at bo i en mere rolig del af københavn, men ikke har økonomi til de andre kvarterer med tilsvarende tilbud i kommunen. Det til trods, kan vi dog på ingen måde se os selv sende vores nystartede skolebørn til Dyvekeskolen, hvorfor resultatet sandsynligvis vil være en flytning eller privatskole. Vi ønsker at sætte et positivt og involverende aftryk på vores nærmiljø, og selv uden de trafikale problemer ønsker vi ikke, at vores børn ikke også er det. En beslutning jeg er ganske overbevist om mange vil træffe, hvilket vil dels fjerne en del af den spirrende sammenhængskraft i bydelen, og dels fjerne en del af det liv, en meget blandet befolkningssammensætning giver. Elevgrundlaget og fremtiden: Først og fremmest skal man tænke meget længe og kreativt før man kan argumenterer for, hvorfor elevgrundlaget til en skole lige præcist udelukker de bygninger der ligger allertættest på skolen. Dernæst må nævnes, at man ikke i fortiden har været specielt dygtige til at forudsige, hvor stort elevgrundlag der opstår i disse nye bydele. Jeg vil derfor godt sætte spørgsmålstegn ved, om man i de nybyggede kvarterer hvor det nævnes at den fremtidige elevvækst til Ørestads skole skal komme fra, kan forvente så stor en vækst som man indikerer i forslaget. Der er i Ørestaden flere muligheder for kreative og mere givende løsninger både på kort og lang bane. Der er adskillige bygninger med tomme lokaler til leje i selve Ørestaden, og derudover kunne det tilstødende parkeringshus med overkapacitet evt. danne ramme om en mere permanent løsning ved evt. udbygning. Jeg føler mig overbevist om, at såfremt man ønsker et mere konkret og formaliseret samarbejde om, at finde en mere tålelig løsning for beboerne i bydelen, vil en anmodning til grundejerforeningerne om, at deltage i dette arbejde med en eller flere repræsentanter blive mødt velvilligt. "Rimelighedsprincippet" Slutteligt vil vi gerne plædere for, at man i en gentænkning af forslaget tænker et "rimelighedsprincip" ind i det. For skulle det mod forventning ikke kunne lade sig gøre, at børn i Ørestaden kan gå i skole i Ørestaden bliver dette princip vigtigt. For at visualisere dette, bør man tænke på, at en investering i fast ejendom for en børnefamilie er en stor ting. Det er ofte noget der påvirker både børnenes men også hele familiens liv, hverdag og økonomi mange år frem. Derfor træffer man dette valg helhjertet og ud fra de parametre man finder er vigtigst og afgørende for ens familie. For småbørnsfamilier er pasnings og skolemuligheder altafgørende. Derfor vil vi gerne som tilflyttere hertil for 2 år siden og som forældre til snart 2 små børn understrege, hvor meget vi føler dette rimelighedsprincip bliver tilsidesat og ligegyldiggjort med dette forslag. Når vi fra vores hoveddør kan se den lokale folkeskole, som samtidig bærer navnet på den bydel vi købte vores lejlighed i, så kan man ikke kræve at vi skulle kunne forudse, at vi i stedet skulle sende vores børn flere kilometer i den anden retning på tværs af trafikkerede gader og kryds. Havde vi vidst, at blot muligheden for dette forelå havde vi IKKE købt. Man må derfor med et vidst rimelighedsprincip i tankerne sige, at såfremt man mener at Ørestads skole ikke er for Ørestadens børn, så må man i det mindste give familierne mulighed for, at træffe dette valgt med åbne øjne. Dette kunne både gøres ved, i stedet at flytte tilhørsforholdet for de nye bydele til en anden skole, eller ved at finde en midlertidig løsning over en kort årrække og udskyde ændringen således, at det kun ville blive aktuelt for de der flyttede herud efter beslutningen var truffet, og således ikke uventet fik fjernet en så væsentlig værdi i deres valg af bolig. Med venlig hilsen og med håb om at vores bekymringer tages alvorligt. Annesofie og Hans Christian (+2) Ørestads Boulevard 57a, 7, 713.\nMy son goes to school next year and I would like strongly object the changing of his school from Ørestad skoles to Dyvekeskolen. I have a handicap son and taking my younger son to school in such a long way would be rather difficult.\nVedr. "Ændring af skoledistrikter til skoleåret 2017/18" punkt 3 (Ørestad Skole) Jeg har boet i Ørestad siden 2005, hvor jeg flyttede ind i det allerførste boligbyggeri. Jeg har boet her i 11 år, og det er blevet min families hjemsted. Vi er "vokset fast" og holder af at bo her, og vil gerne blive boende i mange år endnu. Af vores to børn skal den ældste starte i skole i 2018. Jeg er nærmest i chok over at erfare, at kommunen nu påtænker at ikke at overholde det, som vi er mange der føler at vi er blevet lovet - nemlig at vores børn kan gå i skole i den bydel, som jeg personlig føler at vi selv har været med til at gøre til virkelighed. Vi har i forvejen måttet leve med, at vores børn ikke har kunnet blive passet her i bydelen, fordi kommunen ikke har bygget et tilstrækkeligt antal daginstitutioner. Fra vores hus kan børnene gå til Ørestad Skole 400 meter ad en sti uden at krydse nogen veje. Vi har vidst at skolen skulle ligge der allerede inden den blev bygget, og det har været medvirkende til at vi har valgt at blive i Ørestad efter at vi fik børn. Skal vores børn gå på Dyvekeskolen, får de godt 2 km i skole, hvoraf en stor del af vejen er stærkt trafikerede veje, som man skal følge, krydse osv. De vil blive adskilt fra deres venner her i Ørestad, og kommer til at gå i skole i en anden bydel, de ikke har noget tilhørsforhold til. Den mest oplagte løsning på problemet er at bygge en 3. skole i Ørestad, eller at udbygge Ørestad Skole. Vi kan godt leve med midlertidige lokaler og hvad der følger med indtil en sådan skole eller udbygning kan stå klar, bare det peger frem mod en ordentlig løsning på sigt.\nHvis ændringen af skoledistriktet for Ørestad Skole gennemføres, får vores børn en noget længere og mindre tryg skolevej, end vi havde regnet med, da vi købte vores næste Ørestadsbolig. Når vi vælger at blive i selve Ørestad City, havde jeg en forventning om, hvilken folkeskole vi ville komme til at høre til, så forvaltningens forslag er noget af en spand koldt vand i hovedet. Ikke mindst når vores barn er startet op hos skoletandplejen på Ørestad Skole, og vi jævnligt bruger biblioteket samt skolens legeplads, mens vi har talt om, at han skal begynde på den skole om to år. Det tidspunkt, hvor jeres forslag virkelig gjorde ondt, var den dag, jeg måtte korrigere mit barn, da han talte om sin skole ovenpå biblioteket. Vores daginstitution ligger ikke i Ørestad, men over tre km væk. En fin cykeltur for en voksen, som kan afstandsbedømme biler og kender til især lastbilernes blinde vinkler. Sådan en tur ville jeg ikke bryde mig om, at mine børn foretog på egen hånd før omkring 10-12 års alderen, hvor børn ifølge fagfolk først er i stand til at kunne begå sig alene i trafikken. Jeres forslag ville være langt mere acceptabel, hvis den først medførte en mere usikker skolevej for ældre børn. Hvis I virkelig mener, at Ørestad ikke har kapacitet og økonomi til en skole mere (her tænker jeg på en politikerkommentar i Ørestadsavisen om, at kommunen ikke har råd til at bygge en ny skole nu, da den ville stå tom i flere år), foreslår jeg, at Ørestad Skole nøjes med at rumme klassetrin til og med 6. klasse. Fra 7. klasse skal eleverne fra Dyvekeskolen alligevel skifte skole til Højdevangens Skole. Skulle det betyde, at de store Ørestadsklasser skal splittes op på det tidspunkt, vil det for mange elever måske være rart at komme i en ny flok, hvor de ikke er fastlåst i tidligere roller og forventninger. Ved at undvære de store klassetrin på Ørestad Skole slipper byparken også for den oprydning, som afgangsklassernes sidste skoledag sandsynligvis vil medføre, og skolen mister ikke en halv undervisningsdag på at fejre sidste skoledag. Det virker også mærkeligt at skære Ørestad City over på midten, som jeres nuværende forslag vil gøre. Jeg kunne forestille mig, at grundejerforeningerne nord for byparken vil føle det uretfærdigt, at deres børn ikke kan benytte den skole, som bruger parken til idræt. En park, som de pågældende grundejerforeninger betaler pæne summer til. Er det virkelig helt umuligt at leje lokaler i Field's tilbygning, som Ørestad Gymnasium gør, eller at benytte den pavillon, som Lille Arena bruger midlertidigt, når den bliver ledig? Er skolen meget afhængig af den kommende lethal (som vi alligevel har levet uden i flere år), eller kan den inddrages, indtil I mener, at børnetallet i Ørestad kan udfylde en skole mere? Baseret på tidligere erfaringer med byggeri af skoler og daginstitutioner i Ørestad skal I også medregne en lang forsinkelse på, når I planlægger, hvornår den næste skole skal opføres. Er der ikke planer om flere folkeskoler, virker det endnu mere meningsløst at rydde en del af Amager Fælled for at bygge familieboliger.\nAnders Granum Aagaard og Christina Janus Petersen\nHøringssvar vedr. ændring af til Ørestad Skoles skoledistrikt (3) På vegne af A/B V-huset protesterer vi imod, at Ørestad Skoles skoledistrikt ændres således, at en stor del af de børn, som bor tættest på Ørestad Skole, i stedet skal høre til Dyvekeskolen over to kilometer væk. I dag kan mange børn, også i de små klasser, selv gå hjem fra skole og KKFO. Det vil ikke være muligt med den planlagte ændring. En bydel på vej Det virker ikke sammenhængende, at børn som bor øst for Ørestads Boulevard, men i selve Ørestad City, fremover ikke skal høre til Ørestad Skole (især samtidig med, at H/F Våren mv., som ikke ligger i Ørestad, fortsat er en del af skoledistriktet.) Den planlagte opsplitning vil modvirke den bydelsdannelse som - efter mange år - nu endelig er på vej i Ørestad. Elevgrundlaget Den voldsomme reduktion i elevgrundlaget for Ørestad Skole, begrundes med at bydelens fortsatte udvikling igen vil medføre et voksende elevgrundlag. Imidlertid er det vanskeligt at se, hvor denne fremtidige vækst skulle foregå i det stærkt reducerede nye skoledistrikt, som stort set er udbygget. De planlagte byggerier er alt overvejende erhvervslokaler. Langt mere usikker skolevej Ifølge den skitserede problemstilling, er forslaget ”udarbejdet således, at de i videst muligt omfang tilgodeser principperne om sikre skoleveje” Det er svært at se hvorledes det hænger sammen med at børn, som bor i Porthuset, V-Huset, M-Huset og Bjerget på Ørestads Boulevard (hhv. 400m, 500m og 600m fra Ørestad Skole) som pt. har den sikrest mulige skolevej (med stisystem og uden at skulle krydse nogen veje) efter ændringen vil få 2,3 Km, bl.a. ad - og med kryds af - de stærkt trafikerede Vejlands Allé og Røde Mellemvej. Sammenlagt finder vi det særdeles uheldigt hvis skoledistriktet ændres jvf. forslaget. Overordnet plan Sammenlagt må man se på de forudsætninger der ligger til grund for at bo og flytte til Ørestad City. Kvaliteten ved at bo i Ørestad ligger bl.a. i at der er et stærkt knudepunkt der hedder Ørestad Skole, som skaber sammenhængskraft og opbygger relationer mellem Ørestadsbeboere. Livskvaliteten vil falde væsentligt for børnefamilier som netop er blevet boende i Ørestad City pga. skoledistriktet. Forudsætningerne for at bo eller flytte til Ørestad City vil bliver væsentligt forringet for folk uden for Ørestads Skoles distrikt. Vores kvarter er nyt og det er altafgørende, at der er samlende institutioner som skaber et fællesskab og samhørighed blandt borgerne. Denne deling af skoledistriktet vil skabe en urimelig splittelse af vores lokalsamfund, som alt i alt vil skabe et langt mindre attraktivt kvarter end det oprindeligt var tiltænkt. Det er derfor aldeles påkrævet, at man finder en løsning der tilgodeser den del af Ørestad City, som der er planer om at udelukke med det nye skoledistrikt, men også Ørestad City som sin helhed. Løsningen på problemet ligger i de tilstødende bygninger såsom Winghouse, med lokaler til leje, eller ombygning af dele af det eksisterende parkeringshus, som giver en naturlig forlængelse af skolen. Et evt. samarbejde med det statslige gymnasium kunne også være en løsning. Med venlig hilsen Bestyrelsesformand A/B V-Huset Anders Granum Aagaard Ørestads Boulevard 59B, 519 2300 København S aga@vhuset.dk Bestyrelsesmedlem A/B V-Huset Christina Janus Petersen Ørestads Boulevard 59C 2300 København S cjp@vhuset.dk\nKære Kommune, jeg ønsker ikke at skoledistrikterne bliver ændret, da det vil opsplitte børnene i Ørestaden. Der vil opstå en slags mur gennem Byparken, hvor børnene på den ene side af parken går på Ørestad skolen, og børnene på den anden side af parken går på Dyvekeskolen. Husk at der netop bor mange børnefamilier i Ørestaden, og at folk lære hinanden at kende gennem deres børn. Afstandene og transport mulighederne til Dyvekeskolen vil også gøre at det bliver svært for børnefamilier at få dagligdagen til at hænge sammen, især hvis de ikke har en bil. Ørestaden er kendetegnet ved, at den indeholder mange ressource stærke personer. Hvis det bliver for besværligt eller utilfredsstillende med folkeskolen, vil folk enten sende deres børn i privatskole, eller flytte til et andet sted i byen. Ørestaden er en succeshistorie med mange glade børnefamilier, lad nu være med at ødelægge den uden grund.\nTil ændring af skoledistrikset til skoleåret 2017/18. Vi har boet i Ørestad de sidste 11 år, i et af de huse som ligger 300m fra skolen.. Sti system hele vejen til skolen. Børnene kan i en tidlig alder selv gå eller cykle til skole, eller følges med de mange børn der hver dag bruger sti systemet på vej til skole. De få villa veje som stadigvæk hører til Ørestad, så vil man med et nye skoledistrikt , fravælge de sidste ca 8 huse på hver vej, og vil have af børnene nu skal have en skole vej på over 2 km.. børnene leger sammen med deres skole kammerater på vejene efter skole.. En villa vej, to forskellige skoler!! Det vil ødelægge meget.. Hvis ændringen af skoledistrikset bliver til noget, vil man have børnene skal over 2 af Amagers farligeste vejkryds ! efter min mening.. for at komme til Dyveke-skolen. Der er nok ikke mange som vil sende deres børn afsted på cykel før 4-5 klasse.. En bedre løsning må og skal i findes i Ørestadsen, det kan simpelhen ikke være rigtig, af det er den bedste løsning man har kunne komme op med..\nSkolebestyrelsen ved Lergravsparkens skole\nHøringssvar vedr. høring om ændring af skoledistrikter til skoleåret 2017/18 Skolebestyrelsen ved Lergravsparkens Skole er inviteret til at give bemærkninger til høringsmaterialet vedr. ændringer af skoledistrikter på Amager. Bestyrelsen har drøftet materialet og har følgende kommentarer: Vi anerkender at der er behov for en ny skole i den nordøstlige del af Amager, og håber at arbejdet med at etablere skolen kan gå godt i gang i løbet af næste år med optag fra sommeren 2017. Vi anser det for afgørende for at skabe en ny god skole, at der i tæt samarbejde med Sønderbros ledelse laves klare aftaler om fx lokaler og tilknyttes fast pædagogisk personale og kommende ledelse der kan sikre fokus på at skabe en ny skole i samarbejde med forældre i det nye skoledistrikt. I forhold til overflytning af de tre roder 371, 373 og 374 til nyt skoledistrikt vil vi anbefale at forvaltningen overvejer at rode 374 deles således at området mellem Lergravsvej og Øresundsvej forbliver i skoledistriktet for LPS hvor det er i dag. Det er svært at forudsige præcist hvor mange børn der vil komme i de nye boliger, og vi ser en risiko for at LPS-distriktet kan blive for lille til at dække 5 spor. Hvis det skulle vise sig nødvendigt, kan man jo altid senere flytte denne del til den nye skole når den er etableret. På denne måde undgår man en evt. overflødig distriktsændring for alle de nuværende boliger i området som jo allerede har en del børn på LPS. Vi vil også gerne opfordre til at kommunen gør en indsats for at skabe sikre veje til skole efter distriktsændringerne. Alle børn skal kunne cykle til skole ad trygge veje med gode trafikløsninger som selv mindre børn kan benytte. Som skolebestyrelse og forældre vil vi gerne inddrages i dette. Med venlig hilsen På bestyrelsens vegne Kamilla Terp Larsen (formand)\nFamilien Larsson Agerbak\nHøringssvar til ændring af skoledistrikter til skoleåret 2017/18. Svaret omhandler pkt. 3 skoledistrikt for Ørestad Skole. Som beboere i bydelen igennem snart 10 år har vi fulgt og bidraget til opbygningen af en bydel og et lokalmiljø hvor Ørestad Skole har en central rolle. En opdeling af Ørestad City i flere forskellige skoledistrikter vil have store konsekvenser for lokalmiljøet og områdets identitet og sammenhold. Vi mener derfor det er uhensigtsmæssigt at kommunen indstiller til dette og vil på det kraftigste opfordre til at man finder en anden løsning. Opdelingen virker ikke gennemtænkt og mangler, som vi kan læse det, også politisk opbakning. Der er hverken taget hensyn til sikker skolevej eller afstand til nærmeste skole i forslaget. Det opleves som om Københavns Kommune generelt er på bagkant med udviklingen af kommunale faciliteter i Ørestad og gang på gang laver nødløsninger i stedet for at prioritere det langsigtede engagement i bydelen i samme grad som bydelens indbyggere. Dette gælder bl.a. for etableringen af daginstitutioner, skoler og idrætsfaciliteter der først kommer i ellevte time - eller senere.\nSom nytilflyttet børnefamilie i Ørestad finder vi det meget bekymrende at man nu planlægger at inddrage dele af Ørestad i skoledistrikt Dyveke. Københavns Kommunes projekt "Ørestad" er baseret på godt samspil mellem erhvervslivet og beboerne og på et innovativt byrum og -liv. Til sidstnævnte tilhører blandt andet en lokal folkeskole og den fantastiske Bypark. Alt dette var med til at denne basis for vores beslutning om at vælge Ørestad frem for andre bydele. Havde vi været vidende om planerne ville vi klart have genovervejet vores valg da vi ikke ønsker vores børn skal have overdrevet lang og farlig vej i skole Når man planlægger en bydel med plads til 20.000 + beboere undres vi over at man ikke bygger de skoler der skal bruges til børnene i området. VI forstår at det ville være en for stor investering at bygge endnu en skole før alle borgere er flyttet ind, men foreslår at man kan 1) påbegynde byggeri af en ny skole med plads til de store årgange fra Ørestad og Kalvebod Fælled skoler (fx starte med 8-10. klasserne)- denne skole vil så løbende blive udvidet til at passe behovet i området. - før skolen er færdig kan man evt bruge barakker til undervisning i en overgang 2) Indgå aftaler med erhvervslejemål i området - ligeledes med udgangspunkt i de store klasser - dette kunne muligvis skabe god basis for samarbejde mellem "den virkelige verden" og Folkeskolen.\nJakob Overgaard Jørgensen og Ine Boasson\nDen påtænkte ændring af skoledistriktet er helt ude i skoven. Ændringen vil ødelægge lokalområdet og det sociale miljø der endelig er opstået i Ørestad. Det er fuldstændig uhørt og uigennemtænkt at skære byparken igennem i ift et evt nyt distrikt. Vi som bor på C. F. Møllers Alle har netop valgt at bo her fordi der er 200 meter til Ørestad skole, så vores børn kan gå i skole uden risiko. Hvis vores børn skal gå på dyvekeskolen skal de gå over 3 kilometer igennem smager på veje med ting trafik. Det er helt hul i hovedet. Der er ikke fremsat nogen faglige argumenter for det nye distrikt. Tværtimod skulle medlemmerne af borgerrepræsentationen hurtigst mulig bygge en ny skole i Ørestad og flere daginstitutioner. Hvis beslutningen om en nyt skoledistrikt kommer igennem er der kun to løsninger for os: privatskole eller at flytte! Det er en ommer!\nAhmad og Mie Caroline Al Jarrah\nSe venligst det vedlagte høringssvar. Med venlig hilsen Ahmad og Mie Caroline Al Jarrah\nHøringssvar vedr. ændring af skoledistrikter 2017/18 Område Vesterbro/Kgs. Enghave Skolebestyrelsen på Bavnehøj Skole ønsker at gøre opmærksom på muligheden for at tillægge kommende boliger fra den sydlige ende af Carlsberg Byen, til Bavnehøj Skoles distrikt. Den sydlige del af Carlsberg-grunden ligger tæt på Bavnehøj Skole. Skolevejen er sikker, da der er både broforbindelse og grøn cykelforbindelse lige til døren. Bavnehøj Skole har den fornødne kapacitet til at huse flere elever uden kapacitetsudvidelser. På vegne af skolebestyrelsen Marianne Kjær formand\nSom bosat i Ørestad er det rystende at læse forslaget om ændring af skoledistriktet! At dele Byparken op vil både splitte venskaber, nedsætte boligpriserne og gøre Ørestad uattraktivt for nye tilflyttere. Hvem vil købe en bolig i Ørestad - uden den tilhørende lokale folkeskole? Dertil kommer at skolevejen er farefuld og ikke egnet til at børnene selv kan komme til og fra skole, før de bliver meget store. Hvis Ørestad fortsat skal sikres en positiv udvikling, tilflytning af ressourcestærke børnefamilier og på alle måder være attraktiv for folk at bo(sætte) sig i, må Københavns kommune retænke dette forslag og få andre forslag frem på bordet. Jeg er sikker på at familier i Ørestad vil fortrække barakker i nærområdet, fremfor Dyvekeskolen - og det må simpelthen kunne lade sig gøre at komme frem til en løsning, der gør det muligt for alle i Ørestad City at få deres børn på den lokale Ørestad skole!!!\nKøbenhavn vil gerne være en by for børnefamilier, hvor man naturligt vælger den lokale folkeskole. Det vil vi rigtigt gerne støtte op om og føler derfor et naturligt tilhørsforhold til Ørestad Skole, hvor alle Byparkens børn mødes med sine klassekammerater i Byparken, som et naturligt samlingssted på tværs af Byparken. Den mulighed ønsker vi også kommende børn i Ørestad omkring Byparken skal have. Som forældre er vi trygge ved at sende børnene i skole på Ørestads Skole, da de kun skal passere Ørestads Boulevard og selv kan vælge om de vil gå, cykle eller løbe på løbehjul. Børnene kan også i en tidlig alder selv lære at færde sig i trafikken i et trygt område og vi vil, som forældre, trygt kunne sende dem afsted. Den mulighed vil hverken børnene eller vi, som forældre, have ved at skulle tilhøre et andet skoledistrikt, hvor der skal passeres adskillige store veje med tung trafik, særligt om morgenen. Mange af os, som er bosat i Ørestad, har netop bosat os her, for at være med til at skabe en sammenhængende bydel, hvor Byparken og Ørestad Skole har en central placering ift. at skabe sammenhæng og naturlige mødesteder. Hvis man skærer Byparken midtover, som skoledistrikt, vil Ørestad ikke længere være Ørestad og Ørestad Skole ikke længere den lokale folkeskole. Hvis vi skal komme med alternative forslag kunne man, som politiker i BUU, sætte skoledistriktets skillelinje ved Bella Center-kvarteret således at den ene side af C. F. Møllers Allé, ud mod Byparken, tilhører Ørestad Skoles distrikt og den anden side, Bella Kvarter, tilhører Dyvekeskolens distrikt. Skoledistriktslinien kan så løbe videre op ad Ørestads Boulevard og naturligt lade Ørestad med Bjerget, V- og M-husene samt Porthuset fortsat tilhøre Ørestad Skole og så lade det nye Bella-kvarter tilhøre Dyvekeskolen. Derved bevares Ørestad som Ørestad og Byparken vil fortsat være et naturligt samlingspunkt for Ørestads børn. Derved bevarer Ørestads Skole også i de næstkommende år et rimeligt grunddistrikt ift. antal børn per årgang. Derved bliver det også Ørestad Skoles distrikts børn, der går på skolen og ikke ud fra et afstands- og søskende kriterie optaget til kommende 0. Klasser skal baseres.\nSkolebestyrelsen Amager Fælled Skole\nHermed Amager Fælled Skoles skolebestyrelses og MED-udvalgs betragtninger og kommentarer til fremtidig ændring af skoledistrikter.\nTil rette vedkommende Bestyrelsen på Sønderbro Skole er positivt indstillet overfor de forslåede skoledistriktsændringer, som vil understøtte den udvikling skolen arbejder i retning af. Bestyrelsen vil dog have en ekstra opmærksomhed på, hvordan en sikker skolevej kan understøttes, fra de tilføjede ruder, hvis ruderne tilføjes skolens distrikt. På vegne af skolebestyrelsen Rasmus Bonde, skoleleder\nDette høringssvar skal gå istedet for mit tidligere fremsendte høringssvar. Vedr. distriktgrænse for den nye skole på Amager Strandvej nr. 3. Som det står nu går distriktet mod syd ved Øresundsvej. I løbet af de seneste år er der kommet mange nye familieboliger syd for Øresundsvej, som ikke tilknyttes den nye skole. Disse børn skal i stedet fordeles på Skolen ved Sundet og Lergravsparken Skole. To skoler, der allerede er belastet af store elevtal. Det foreslås derfor, at distriktet for Skolen på Amager Strandvej nr. 3 udvides til at omfatte alle børn, der bor frem til Italiensvej.\nSom far til en datter i V-huset, som er skoleklar om 4 år, synes jeg, at det er utrolig problematisk, at hun kan se frem til at skulle gå i skole på Dyveke skolen. De første mange år vil det være med forældre som ledsagere til og fra skole både pga. afstand og pga. krydsning af Vejlands Alle. At man samtidig vælger at dele Ørestad på midten, kan ikke være godt for en bydel i stadig udvikling.\nSom beboer i V-huset i Ørestad og mor til en pige på 2 år, finder jeg forslaget om ændring af Ørestads Skoledistrikt dybt problematisk og utilfredsstillende. Jeg har svært ved at se logikken i at splitte et lokalmiljø under stadig opbygning på den måde, og samtidig vil en ændring betyder en lang og usikker skolevej med håbløs offentlig transport. Jeg finder det desuden påfaldende, at såvel skolebestyrelsen på Ørestad skolen og Dyveke skolen er imod forslaget og appelerer på det kraftigste til, at der findes en alternativ løsning, så børn i Ørestad fortsat kan sikres skolegang i lokalmiljøet.\nDanish Muslim Aid / MicroAid\nVedr. distriktgrænse for den nye skole på Amager Strandvej nr. 3. Som det står nu går distriktet mod syd ved Øresundsvej. I løbet af de seneste år er der kommet mange nye familie boliger syd for Øresundsvej, som ikke tilknyttes den nye skole. Disse børn skal i stedet fordeles på Skolen ved Sundet og Lergravsparken Skole, to skoler der allerede har store elevtal. Det foreslås derfor, at distriktet for Skolen på Amager Strandvej nr. 3 udvides til at omfatte alle børn, der bor frem til Italiensvej.\nHøringssvar ang. ændring af skoledistrikter til skoleåret 2017/18 (2016-0057813) Vi er i P/F Elmegården blevet opmærksomme på de planer om ændring af skoledistrikter, som Børne- og Ungdoms-forvaltningen har fremlagt. Det er planer, som vil ramme beboerne i foreningen negativt, og vi mener, det er en helt forkert vej. Vi noterer os, at langt hovedparten af medlemmerne i børn og unge-udvalget er imod planerne, og vi vil opfordre dem til at stemme imod planerne. Vi har forholdt os til de fire principper for inddeling af skoledistrikter, og de er gennemgået nedenfor. Helt kort er de vigtigste argumenter imod: 1)\tAt man skaber en skolevej, der er trafikmæssigt langt farligere for børnene 2)\tAt skolen ligger langt fra det lokalområde, som man ellers hører til (Ørestad) 3)\tAt man splitter et lokalområde op, så børnene kommer til at gå på forskellige skoler Vi ønsker desuden, at forvaltningen fremlægger eller gennemgår alternativer, da det kun er her, man har overblikket over den demografiske udvikling samt kapacitet og økonomi på området. Derudover vil vi opfordre til, at Børn- og Unge-udvalget prioriterer (også økonomisk), at der nu bliver lavet en holdbar løsning for skoler i Ørestad i stedet for blot at eksportere børnene til skoler andre steder på Amager. Vi har – ud fra de forudsætninger, vi har til det – forsøget at skitsere et par mulige løsninger til sidst i dokumentet. Derudover opfordrer vi til, at man i stedet løser Dyvekeskolens mangel på elever i skolens lokalområde, og at man beholder det nuværende skoledistrikt i Ørestad og hvis det er nødvendigt ser på muligheder for at udvide skolens kapacitet. I forbindelse med dette bør forvaltningen fremlægge analyserne af, hvordan antallet af skolebørn i distriktet forventes at udvikle sig i distriktet i de kommende år. 2.\tHensyn ved inddeling i skoledistrikter 2.1.\tKapacitet Ørestad skoles kapacitet blev senest vurderet i den store ændring af distriktet i 2014/15. Siden er der fundet en løsning for børnene i den kommende Kalvebod Skole. Det er svært at se, hvad der er sket i de to år, der gør det nødvendigt allerede at ændre distriktet igen, og man kan frygte en ny lappeløsning om et par år igen. For at vurdere andre løsninger må forvaltningen fremlægge de data for området demografiske udvikling, som distriktsændringen er baseret på. Dyvekeskolens frie kapacitet skyldes ikke for få børn i distriktet, men at der stadig er for mange af områdets forældre, som vælger skolen fra. En yderligere udvidelse af skolens distrikt er ikke den rette løsning på dette problem – ikke mindst fordi man kan forvente, at mange af de børn, som vil komme ind under det nye distrikt nu helt vil fravælge folkeskolen. 2.2.\tTrafiksikkerhed: Ændringen af distrikterne går direkte imod princippet om trafiksikkerhed. Børnene i P/F Elmegården har i dag en fuldstændig sikker skolevej med cykelsti hele vejen. Vejen til Dyvekeskolen går gennem to tungt befærdede veje, Kongelundsvej og Vejlands Allé, som begge er kaotisk i morgentrafikken. Cyklistforbundet regner ikke børn som sikre i trafikken, før de er 10-12 år, og det betyder at alle børn frem til 4-5 klasse vil skulle følges til skole af en voksen. Sikre lokalområder og skoleveje er en vigtig faktor for at hjælpe til, at børn bevæger sig nok i hverdagen, og det underminerer man her. 2.3.\tMindst mulige indgreb 2.3.1.\tEn del af lokalområdet: P/F Elmegården hører logisk og fysisk sammen med Ørestad, og det er her indkøb, faciliteter, fritidsaktiviteter, bibliotek m.m. findes. Man kan se skolen fra foreningens område, og både forvaltning og politikere har fra start anerkendt, at det var vigtigt, at ”det gamle” Amager hang sammen med den ”nye” Ørestad. Langt de fleste beboere med børn er – ligesom beboerne i selve Ørestad – flyttet hertil for at være en del af det miljø og deltage i opbygningen af den nye bydel. De har været med i skolebestyrelsen på Ørestad skole og andre institutioner, sat gang i lokale aktiviteter og både børn og voksne er en del af det liv, som skaber lokalområdet. De forudsætninger vil blive ødelagt, hvis planerne realiseres. 2.3.2.\tOpsplitning af børnegrupper Elmegården er et tæt lokalområde, hvor børnene vokser op sammen og leger sammen, fra de er helt små. Hvis ændringen bliver vedtaget, vil det splitte kvarterets børn i to grupper. En gruppe af ældre børn og deres mindre søskende, som i det daglige hører sammen med nærområdet i Ørestad og skolen der. Og en gruppe af børn som ved deres skolestart flyttes ud af kvarteret – hvor de sandsynligvis også har gået i vuggestue og børnehave - og over til Dyvekeskolen. Det vil gå hårdt ud over trivsel og venskaber hos de små. Det samme gælder nye beboere, der dermed også mister tilknytning og sammenhæng i lokalområdet. 2.3.3.\tManglende tilhørsforhold og integration i Dyvekeskolen Hvis ændringerne bliver gennemtrumfet vil Elmegården komme til at ligge i distriktets yderområde – over 2 km fra skolen. Derimod strækker distriktet sig kun få hundrede meter mod nord og vest. Det vil betyde at legekammerater og aktiviteter er langt væk. 2.3.4.\tFor få elever på Ørestad skole Som det også fremgår af bilaget til forslaget, vil man bringe antallet af nye elever på Ørestad skole ned på 42,7 elever pr. årgang + nye boliger. Med ca. 30 elever pr. klasse skal der således komme ekstra 47,3 elever pr. årgang fra nye boliger, men der er ifølge By&Havn kun planlagt 300 nye lejligheder i området. De kan langt fra dække den ekstra kapacitet. 2.4.\tFordeling Som det fremgår af forslaget medfører forslaget ikke samlet set en mere jævn fordeling af elever. Ørestad Skole bliver tværtimod mere isoleret med en markant højere escs-score end tidligere. Forskellen i andelen af tosprogede elever på de to skoler bliver ikke mindre, det bliver blot med omvendt fortegn. Dette bør tale imod forslaget. Samtidig bliver grundlaget for Ørestad Skole endnu mere homogent end før, da en del af området på Kongelundsvej bliver skåret væk. 3.\tAlternative løsninger 3.1.\tLøs problemerne i Ørestad Skoletilbuddene i Ørestad har været forsinkede og underprioriterede fra start, og det lider bydelen fortsat under. Det er på tide at lave en holdbar løsning inden for området, som ikke blot eksporterer eleverne til andre områder. 3.1.1.\tForvaltningen bør fremlægge alternativer og forudsætninger Her er det forvaltningens opgave at fremlægge alternativer, da det kun er her, man har overblikket over den demografiske udvikling samt kapacitet og økonomi på området. Derudover vil vi opfordre til, at Børn- og Unge-udvalget prioriterer (også økonomisk), at der nu bliver lavet en holdbar løsning for skoler i Ørestad i stedet for blot at eksportere børnene til skoler andre steder på Amager. I forbindelse med dette bør forvaltningen fremlægge analyserne af, hvordan antallet af skolebørn i distriktet forventes at udvikle sig i distriktet i de kommende år. 3.1.2.\tBehold skoledistriktet – evt. uden nye boliger Vi foreslår, at man beholder det nuværende skoledistrikt i Ørestad, men hvis det bliver nødvendigt at skære kan man se på de nye boliger, hvor potentielle beboere i så fald vil kende forudsætningerne. 3.1.3.\tMulighed for at samle større klasser i nye faciliteter i Ørestad Syd Derudover bør man se på muligheder for at udvide skolens kapacitet. Her kunne det være en mulighed løse kapacitetsproblemet på sigt ved at samle de større klasser (7.-9. klasse) i faciliteter i Ørestad Syd. Det kan både være med til at binde Ørestad sammen og vil være trafikmæssigt ansvarligt med de større børn. 3.2.\tFind bedre og mere logiske løsninger på Dyvekeskolens elevproblemer Der er flere andre og mere logiske måder at udvide Dyvekeskolens distrikt (hvis dette overhovedet er den rigtige løsning), og Dyvekeskolen har også i tidligere ændringer ønsket løsninger, der var mere logiske. Både Eberts villaby og områderne omkring Digevej ville være mere logiske. 4.\tDer skal undersøges reelle alternativer Vi ser forslaget som – endnu en – midlertidig lappeløsning, og vi er overbeviste om, at der kan findes bedre løsninger. Vi er glade for, at stort set alle partier har erkendt, at det er en dårlig løsning, men også lidt bekymrede for, om efterspørgslen efter alternativer fra beboerne dækker over manglende vilje til reelt at finde andre løsninger. Det er et politisk ansvar at sørge for, at der i forvaltningen reelt og oprigtigt bliver undersøgt alternativer for det er kun her man har den nødvendige viden. Vi deltager meget gerne i udviklingen og undersøgelsen af alternativer sammen med forvaltning og politikere, hvis der er viljen til det. Vi ser frem til at tage dialogen. På vegne af P/F Elmegaarden Bestyrelsen\nI have a 5 year old son who is starting school next year and obviously I'd like him to be able to go to the school closest to home- same school where his friends are going. Therefore we are against the change in school district. We are very unhappy about this possible change and hope it will not happen. I feel like whoever came up with the idea of splitting children around byparken in to 2 different schools need to come to Ørestad to actually see that it is a very unfair idea and does not make any sense.\nHi I am really disappointed to learn that such an arbitrary line has been drawn to seperate two sides of a park created to bring a community together. My 5 year old son has several friends on the opposite side of the park whom it will be very difficult to keep as friends once they are forced to attend different schools. He will also loose most of relationships made so far in his young life as his børnehave is also on the 'right side of the tracks'. We moved to Ørestad to provide a good home and education for our family, to have our children attend the school we can see from our balcony and to play in the park with his friends in safety. Instead we are presented with a proposal that removes that right. It is extremely hard for us to accept that any humanity was used in making this proposal. All the extra hours taking our children to and from a school considerably further away are hours lost as a family. Not to mention that the extra distance and busy roads increase the danger we put out children in. To say it is unfair to remove this right from us with very short notice despite having lived in the area for years is a gross understatement. I hope that common sense will prevail and some of that sense will be applied to making a more considered rezoning of the districts. Sincerely, Colin Argue\nØrestad City er fortsat en ny bydel, hvor mange gør en stor indsats for at skabe fællesskab og relationer, som er vigtige for at bydelen fortsat udvikler sig og bliver attraktiv og levende. Én af de store aktører på den front er meget naturligt Ørestad Skole. Blandt andet derfor kan jeg ikke støtte op om, at Ørestad City deles i to skoledistrikter. Jeg bakker fuldkommen op om Ørestads Skoles bestyrelses høringssvar, som netop uddyber skolens rolle i lokalområdet.\nSom forældre til to små drenge (0 og 4 år) og beboer midt i Ørestad City (Porthuset), tager jeg stor afstand til forslaget om ændring af skoledistriktet i Ørestad. Ørestad City har byparken som naturligt centrum, hvor børn, unge og forældre mødes og samles. Her danner børnene nye bekendtskaber samt plejer de eksisterende. Jeg synes det er vigtigt at vores børn går i skole med de børn som bor i området, da det blandt andet giver større mulighed for at etablere og vedligeholde venskaber med klassekammerater, hvilket er med til at fordre en god og tryk skolegang. Herudover bor vi 400 meter - dvs. 2 min. gågang, fra Ørestad skole, men skal ifølge det nye skoledistrikt, høre til en skole som ligger ca. 30 min. gågang herfra. I min optik bør en folkeskole rumme børn fra lokalområdet, hvilket betyder børn som bor inden for en nærliggende radius. Jeg foreslår at politikkerne genovervejer afgrænsningen af distrikterne i Ørestad således at lokalområdet i byparken samt husstande beliggende omkring Ørestad skole, fortsat kan dele skoledistrikt. Jeg henviser ydermere til Ørestad skoles bestyrelses høringssvar, som jeg synes indeholder mange gode pointer og samtidig må betragtes som en betydelig stemme i debatten om ændring af skoledistrikter i Ørestaden.\nSkolebestyrelsen på Ørestad Skole\nHøringssvar fra Skolebestyrelsen på Ørestad Skole Skolebestyrelsen udtaler sig kun om høringens punkt 3, der vedrører skoledistriktet til Ørestad Skole. Hvad er Ørestad City? Ørestad er en nyetableret bydel. Den tiltrækker folk med et vist entreprenørskab, der gerne vil være med til at bygge noget nyt op. Københavns Kommune har været med til at skabe en tiltrækkende historie om et familievenligt område med gode forhold for børnefamilier. Bydelen er beboet af mange børnefamilier, og områdets brede bolig-sammensætning gør at man kan bo indenfor Ørestad City gennem flere aldre. Centralt i Ørestad City er Byparken og Ørestad Skole med bibliotek. Vi betegner dette epicenter som samlingspunkt i bydelen. De børn der bor omkring Ørestad Skole og omkring Byparken ER Ørestad Skole og skal naturligvis ikke flyttes ud af deres bydel til andre skoler. Hvad er skolens rolle i bydelen? En lokal skole er en rede for fællesskaber på tværs af alder og baggrund. Skolen er en stærk kulturbærer for bydelen og giver en sammenhængskraft, der gør at vi passer på hinanden og at vi passer på vores fælles faciliteter. Særligt for et nybygget område som Ørestad med mangel på idrætsfaciliteter og fritidstilbud, er skolen et vigtigt samlingssted hvor beboerne mødes og kender hinanden fra. Naboskole Dyveke Skole Skolebestyrelsen på Ørestad Skole mener at Københavns Kommune blander to ting sammen, når Ørestads elever skal bruges til at fylde Dyveke Skolen op. Skoledistriktet for Dyvekeskolen virker allerede stort, og burde indeholde de børnetal, som skolen kan rumme. Vi tror ikke på at forældre til børn i Ørestad City vil flytte deres børn til Dyveke, men at de fortsat vil søge Ørestad Skole. Naboskole Kalvebod Fælled Skole Grænsen mod Ørestad Syd med Kalvebod Fælled Skole er meget klar. Motorvejen og jernbanen skærer området fysisk over. Der er desuden et bredt erhvervsbælte af station, hotel og kontorbyggerier hvor børnene ikke bor eller kommer. Vi appellerer stærkt til, at Københavns Kommune, BUF lærer af erfaringerne med Ørestad Skole, og etablerer rigelig elevkapacitet på Kalvebod Fælled Skole. Hvorfor har Københavns Kommune denne udfordring? På Ørestad Skole har vi gentagne gange i løbet af de 8 år, vi har eksisteret, bedt om at der bliver lavet en langsigtet plan for skoleudviklingen i Ørestad, og vi har desværre kun oplevet at vores rammevilkår er blevet ændret igen og igen. Ørestad Skole blev planlagt som 1 ud af 3 skoler i Ørestad på en attraktiv hjørnegrund ved Byparken. Planerne blev ændret, og skolen blev flyttet til en lille frimærkegrund. Skolen blev tildelt overflytterlærere de første år, og startede op i nedrivningsklare barakker på Islands Brygge Skole. I løbet af de første fire år, flyttede skolens elever og lærere fire gange, og det sidste år på Islands Brygge Skole flyttede eleverne i barakker igen. Ørestad Skole var planlagt som en profilskole, og det blev italesat overfor de første generationers forældre, at skolen skulle have en særlig virtuel æstetisk profil. Men profiltilskuddet blev ikke tildelt og siden da er profilskolebegrebet blevet udvandet af politikerne i Københavns Kommune. Efter ganske få år med 2 spor har skolen de seneste 6 år fået indskrevet mellem 4 og 6 klasser hvert år. På trods af at bygningen kun kan rumme 3 spor. Vi mener derfor at både politikerne og forvaltningen i Københavns Kommune har kunnet forudse denne kapacitets udfordring, og har haft mulighed for at reagere i tide. Ørestad Skole har i hele sin levetid spillet med, været åben for samarbejde og løst sine opgaver pragmatisk og ambitiøst. Den lange række af ændringer har gjort det meget udfordrende at opbygge et stabilt og trygt læringsmiljø for elever, forældre og personale. I løbet af det seneste 1½ år har investeringerne i byggeriet i Ørestad taget fart, og Københavns Kommune har godkendt udbygninger i Ørestad Syd, City samt det nye beboelses kvarter ved Bella Centret. Vi ville ønske at Københavns Kommune, der både har musklerne til at bygge og teoretikerne til at læse befolkningsstatistik og lave børnevenlig byudvikling, vil tage konsekvenserne af deres udstykningsrus, og etablere de vuggestuepladser, børnehavepladser og folkeskolepladser, som modsvarer bydelens befolkningstal. Vi kan konstatere at Københavns Kommune har godkendt Bella Centrets boligkvarter, og planlægger et beboelseskvarter nord for Vejlands Alle; Amager Fælled Kvarter. Det vil være en logisk konsekvens at disse planer følges op af den tredje skole i Ørestad. Hvad vil Ørestad Skoles bestyrelse? Det er vigtigt for skolebestyrelsen på Ørestad Skole at der er sikre skoleveje for vores elever, da vi går ind for at børn skal transportere sig selv til skole. Det er vigtigt for Ørestad Skole at vi rummer de børn (og forældre) der bor omkring skolen, så de børn der går i børnehave sammen, til fodbold sammen og som mødes til leg på stierne også undervises sammen. Det samme gælder deres forældre. Det er vigtigt for Ørestad Skole at vi får et bæredygtigt skoledistrikt, hvor antallet af elever og antallet af faciliteter passer sammen på langt sigt. Det har vist sig at være et ineffektivt styringsredskab at justere skoledistrikterne (på grund af søskendegaranti, og da vi er den eneste skole i Ørestad med klasser op til 8.klasse) Vi ønsker at Københavns Kommune indgår forpligtende aftaler med bydelens ejendomsselskaber omkring en nærliggende undervisningsfacilitet. Vi ved at KLP ejer nabogrunden, og leder efter en lejer til deres nye byggeri. Som nabo til Ørestad Skole ligger Wing House, som udlejer lokaler. Det er alment kendt, at Ferring bygger nyt i Kastrup, og snart flytter fra Ferring Tårnet. Vi bor ovenpå et Parkeringhus, som måske kunne delvist ombygges til skole. Alternativerne er mange og vi er klar til at indgå i en konkret dialog med Københavns Kommune om en robust løsning, både på den korte bane og med et varigt sigte. Kort Fortalt Kort fortalt er vi imod at dele skoledistriktet, og sende halvdelen af Ørestad Citys børn til Dyveke Skolen fra 0-6 og fra 7. klasse til Højdevangs Skolen. Kort fortalt er vi for at skabe et selvstændigt, tredje skoledistrikt i Ørestad omkring Bella Kvarteret. Kort fortalt er vi for at lave en udbygning af Ørestad Skole og påtage os at skabe god undervisning i de nye rammer. Tak fordi I lytter Venlig hilsen Skolebestyrelsen på Ørestad Skole\nVedr. ændring af Ørestad Skoledistrikt. Som opfodret af politikerne i seneste udgave af Ørestad Avis kommer her et par konkrete løsningsforslag. Pt bygges Kalvebod Brygge skole. Når den står færdig, vil der i de første år - indtil alle årgange er fyldt op - være ledige lokaler her. Hvad om Ørestad Skole låner faciliteter her ligesom Kalvebod Brygge har "boet til leje" hos Ørestad Skole? Det er kun en midlertidig løsning, men det kan give kommunen tid til at lave en permanent løsning - eks: Kaj Fiskers Plads lige overfor Ørestad Skole - hvad er planerne med den? Hvis der er allerede er planer, hvad er så muligheden for at kommunen kan leje lokaler til Ørestad skole - eks: kan 8.-9. klasse vel godt kombineres med erhvervsejendom... Platformen (legepladsen på 2. sal der pt deles mellem Ørestad skole og Ørestad Gymnasium) - I bunden af denne kunne etableres barakker (den hurtige løsning) eller udbygges mere permanent. Platformen er stor og bruges fortrinsvist i den anden ende (den mod skolen og gymnasiets indgang) Grunden overfor Kaj Fiskers Plads (mellem åen og haveforeningen) - her kunne bygges et "anneks" til skolen. Grunden er forholdsvis smal, men det er jo lykkes før med den nuværende skole. Beliggenheden her er god ift. den nuværende skole og krattet (skolens naturlegeplads). Nogle politikere udtaler i Ørestad Avisen at det bliver vanskeligt at finde pengene til mere skolebyggeri i Ørestaden. Når man som beboer herud er vidne til alle de nye lejlighedskomplekser der skyder op med dertilhørende københavnske skatteborgere lyder det temmelig mærkeligt Ovenstående løsningsforslag er ikke "billige" - men det er det, der følger med, når man udbygger en bydel i den grad, som politikerne har gjort og stadig gør. Nye boliger = nye borgerer = flere skolefaciliteter. Kom ikke nu og sig, at der ikke er penge til skolefaciliteterne. Har man sagt A, må man også sige B - det hedder ansvar og det ligger hos de politikere, der har været med til at træffe beslutningen om at opføre de mange lejlighedskomplekser. Vil man have flere skattekroner - må man også bygger flere skolefaciliteter. Politikerne må til lommerne. Mvh, Kirsten Makne


Interview med Julie M Day | Skrivepulten\nInterview med Julie M Day\nJulie M Day, som har skrevet trilogien 'Grænsen til Trafallas' er lige om lidt aktuel med 'Af blod og støv' som er bind 1 i en ny serie under navnet 'Sagakvartetten'.\nDu kan følge hende her: på Instagram, facebook eller hendes hjemmeside http://juliemday.dk/\nDu har næsten lige færdiggjort din første trilogi 'Grænsen til Trafallas', hvordan var det at skrive og afslutte den?\nDet var faktisk med ligedele vemod og lettelse, jeg afsluttede min første trilogi. Jeg har i mange år vidst, hvordan den skulle ende. Derfor var det også rart at få rundet hele fortællingen af. Rart at kunne sætte det sidste punktum og give karaktererne en værdig afslutning. Når man som forfatter hiver sine stakkels karakterer igennem ild og vand (og alt muligt andet), så er det enormt tilfredsstillende at følge fortællingen til dørs. Ellers tror jeg, at historien ville blive ved med at hjemsøge mig. Jeg havde også et væld af andre historier, der lå og ventede på tiden til at blive fortalt. Til gengæld er det også lidt underligt at vide, at jeg ikke længere skal skrive om de karakterer, jeg nu har brugt adskillige år på at lære at kende og komme ind under huden på. Måske især også for en fantasyforfatter, der har arbejdet for at opstille et fiktivt univers med forskellige love, madretter og plantearter. Jeg vil savne Trafallas. Ingen tvivl om det. Hvis mit afsavn bliver for meget, så kan man jo altid kaste sig over en spinoff.\nHånden på hjertet så kan min skriveproces til tider være ret rodet. Den er sådan lidt ’her-der-og-alle-vegne’. Min skriveproces er meget lystbetonet, hvilket til tider kan være vældig frustrerende, når man bare gerne vil ud med alle de historier, man går og gemmer på. Derudover blev jeg mor for anden gang for et lille års tid siden, og jeg er netop ved at finde tilbage til en fast skriverutine. Jeg prøver, så vidt muligt, at skrive om formiddagen. Der er mit flow bedst, og jeg føler mig mest inspireret. Desværre har jeg alt for let ved at ende ud i overspringshandlinger. Især er Sociale Medier en kæmpe tidsrøver for mit vedkommende. Hvis min telefon plinger og fortæller mig, at der er kommet en mail, noget fra Facebook eller Instagram, er jeg enormt dårlig til at ignorere det. Når jeg så endelig skriver, er det som oftest i kronologisk rækkefølge. Jeg beundrer dem, der kan hoppe rundt mellem scenerne og skrive lidt hist og pist. Det kan jeg ikke. Jeg bliver nødt til at tage tingene fra enden til anden. Oftest ved jeg, allerede før jeg begynder at skrive, hvor historien skal ende, men vejen dertil overrasker mig for det meste, og sådan kan jeg også bedst lide det. Karaktererne kan tage omveje, gøre uventede ting, og handlingen kan udfolde sig på en måde, man først ikke havde forudset. Jeg lader tit mine historier gå sine egne veje. Som udgangspunkt skriver jeg jo af lyst. Jeg skriver, fordi jeg har lyst til at fortælle en historie, og det er ikke nødvendigvis med en modtager for øje. Jeg skriver, fordi en bestemt karakter fascinerer mig. Fordi en handling er så nervepirrende, at den må og skal udforskes. Det er først langt senere, at jeg begynder at overveje, at der er nogen, der skal læse det.\nJeg holder altid vejret, inden jeg skal i gang med redigering. Det, synes jeg, trækker tænder ud. Det sjoveste er at give los og finde på. Det sjoveste er at skrive. Det mindre sjove er så den hårde del af arbejdet, nemlig redigeringen. Dér, hvor der har siddet en redaktør og streget under, streget over, kommenteret og bedt om ændringer. Når det så er sagt, er det jo også under redigeringen, at jeg vokser og forbedrer mig som forfatter. Måske er det også derfor, at det er knapt så sjovt? Fordi jeg virkelig skal arbejde med mig selv og de steder i teksten, hvor jeg inderst inde godt ved, at tingene halter. Det er irriterende, at redaktøren opdager mine svage sider og udpeger dem. Men hey, hellere hende end en læser, når bogen er trykt, og man ikke længere kan lave om i tingene. En god redaktør er én, der kan se, hvor teksten er svagest og har blåmærker, og så stikker vedkommende en finger i det blå mærke og drejer og drejer, indtil man som forfatter har lyst til at opgive og smide sit manus langt pokker i vold. Men det er dér, magien opstår. Det er dér, man forbedrer sig, og derfor er en dygtig redaktør uundværlig for slutproduktet.\nAt jeg kunne. At jeg gjorde det. Jeg skrev Grænsen til Trafallas del 1, og først omkring slutningen blev jeg klar over, at fortællingen havde meget mere at byde på. Jeg blev klar over, at det skulle blive en serie. Derefter begyndte jeg at plotte resten af historien og delte den op i to bøger mere, så det kunne blive en trilogi til sidst. At jeg så faktisk var i stand til at skrive tre sammenhængende bøger er stadig noget, jeg er utrolig stolt over. Da jeg begyndte at skrive tilbage i 2010, ville jeg aldrig have troet, at det var muligt for mig.\nSom nævnt tidligere har jeg tendens til at rode lidt rundt med min skrivetid. Især indenfor det sidste år, efter der nu er to småbørn i huset. Der er mange ting, der står og råber på en. Vasketøj, madpakker, have, hus, mand og børn. Det hele skal have opmærksomhed, omsorg og pleje. Men det skal min skrivetid også, og jeg værdsætter virkelig min tid på en helt anden måde, efter jeg er blevet mor til to. Pludselig er 24 timer i døgnet ikke ret meget. Og selvom der kommer et barn mere, får man ikke foræret flere timer på et døgn. Et råd, jeg prøver selv at følge er, at jeg skal skrive her dag. Det giver mig en følelse af tilfredshed. Hvis der er en dag, hvor jeg ikke har fået skrevet, eller hvor jeg ikke har fået skrevet ret meget, kan jeg nemt komme til at gå og ruge over det resten af dagen. Jeg prøver at sætte mig nogle daglige skrivemål, som skal opfyldes. Hvis jeg eksempelvis er i gang med at skrive en roman, vil jeg gerne tilføje minimum 3000 ord om dagen på det manus. Det er ikke altid, det sker. Men det er godt at sætte mål for sig selv. Man bliver så glad, når man opfylder dem. I sidste ende handler det heller ikke om kvaliteten i det, man i løbet af dagen har fået nedfældet. Man kan ikke redigere i ord, som ikke er blevet skrevet. Derfor er det bedre bare at give los og skrive end slet ikke at få skrevet noget. Mit bedste råd må derfor være, at man sætter sig selv nogle (overskuelige) mål.\nHar det været anderledes at skrive på Grænsen til Trafallas serien i forhold til den nye serie Sagakvartetten?\nDer har været en verden til forskel (helt bogstaveligt talt 😉) Udover at jeg nu befinder mig i et helt nyt univers, følger man i Trafallas én hovedperson, nemlig Grace, og hun får lov til at fortælle historien som jeg-fortæller. I Sagakvartetten er der tale om et multistrenget plot, hvilket vil sige, at man følger mange karakterer, der hver især bliver udsat for lidt af hver. Personenerne bliver fortalt som tredje-person, og man skifter synsvinkel i hvert kapitel. Med jævne mellemrum vender man så tilbage til de personer, man tidligere har lært at kende. Det var en mere kompleks måde at skrive på. Sådan helt lavpraktisk var der meget mere at holde styr på for forfatteren. Det var og er en virkelig fed udfordring, og jeg skal have tungen lige i munden for selv at kunne følge med. Jeg elsker at skrive på den her serie.\nFår du skriveblokeringer? Og i så fald, hvad gør du for at komme over dem?\nDét får jeg. Ofte endda. Det sker især, når jeg får præstationsangst. Når jeg går og venter på anmeldelser, venter på tilbagemelding fra redaktører eller læsere. Det gør mig helt rundt på gulvet. Jeg er stadig i en læringsproces, hvor jeg prøver at finde ud af, hvordan jeg bedst muligt skubber usikkerheden væk. Skriveblokering rammer mig tit, hvis jeg tænker for meget over, hvad andre vil tænke om det, jeg arbejder på. Så dét skal jeg lade være med. Skriveblokering kan også dukke op, hvis jeg ikke ved, hvad jeg vil med min historie. Det er ikke altid, at man lige kender vejen hen til ’og de levede lykkeligt til deres dages ende’. Og det er også okay. Når det så er sagt, har jeg erfaret, at dette netop kan være grunden til, at blokeringen dukker op. Derfor er mit bedste råd til andre og til mig selv: Find ud af, hvad du vil med din historie. Hvordan gør man så det? Jo, man skriver. Skriver på livet løs. Nogen gange bliver man derfor nødt til at tvinge sig selv til at skrive. Det er bedre at skrive en masse vrøvl, som kan dissekeres, redigeres og slettes igen. Det er farligt at gå helt i stå. Derfor kan det også være, at man ganske enkelt skal lade et projekt ligge lidt og tage hul på noget andet. Uanset hvad er det en god øvelse at sørge for at holde sig i gang. Hvis man har en fortrolig sparringspartner eller en god skrivegruppe, kunne man jo tage en snak med vedkommende. Måske har de et godt råd til ens videre skriveproces/historie etc. Det er guld værd med sparringspartnere.\nKan du beskrive din nye serie med tre ord?\nIntens. Magisk. Farlig.\nKan du ellers give nogle hints til hvad vi har i vente?\nDer er noget på spil. For alle karaktererne, man bliver introduceret for. Derfor bliver man også nødt til at læse videre for at finde ud af, hvordan det dog skal ende. Der er både uhygge, magiske besværgelser, flyvning på koste, enevældige konger, ulykkelige skæbner og intense kærlighedshistorier.\n… på ferier.\n… ved mit spisebord.\n… har aaaalt for mange. Den bog, der sidst gjorde virkelig stort indtryk på mig, var romanen S af Simone Mørch Stjer eller serien De tre tyste af Synne Kristine Eriksen.\n… kan umuligt vælge én, men indenfor fantasy er jeg vild med J. K. Rowling, Synne Kristine Eriksen, Signe Fahl og Sarah J. Maas\n… YA og fantasy\nIndsendt af Karin kl. 14.11


Bedste hovedtelefoner til at sove - Gear\nOvervæld støj til den bedste søvn i dit liv\nSharon Celebrations 26. februar 2020 Del Tweet Vend 0 aktier\nHar du problemer med at sove? Vi føler dig.\nMellem din partners snorken, din nabos narrestreger om natten og din hunds ridse om midnat, forsøger du at finde lidt ro og ro for at få en god nats søvn og fange nogle Zzzs føles ofte tæt på umuligt. Men, hvile forsikret om, at der er en løsning. Og nej, det er ikke ørepropper.\nRELATEREDE: Dos and Don'ts of Sleep Aids\nDet viser sig, at en af de bedste måder at indstille eksterne lyde på og sætte sig i søvn på er gennem hovedtelefoner eller mikrohøjttalere. At lytte til musik har konsekvent vist sig at hjælpe kroppen med at slappe af og forberede sig på søvn. Faktisk, National Sleep Foundation går endda så langt som at sige, at musik har magten til at bremse din puls og sænke dit blodtryk, da det hjælper dig med at falde i en dyb søvn. Og mind-beroligende apps er en anden vej at gå, hvis musik ikke er din ting.\nTips til sovende hovedtelefoner\nMen inden du går ud i en søvnløshed-induceret panik og køber det første par hovedtelefoner, du lægger øjnene på, har vi samlet et par tip og produktanbefalinger for at sikre, at du kun får det bedste. Ligegyldigt om du har et sko eller et Apple-budget.\nMaksimal komfort: Se efter behagelige over-øretelefoner, der giver en blød pude til ørerne. Med ørepropper skal du finde et par, der sidder forsigtigt i øregangen og undgår stive modeller, der vil give dig ubehag efter timers brug.\nVolumen tærskel: I modsætning til dine daglige ørepropper vil du gerne sikre, at dine sovende hovedtelefoner har en bred lydstyrke, så du kan garantere, at du har en lav lydstyrkeindstilling, der skal bruges under din søvn.\nKablet eller trådløs: For det meste vil no-cord blive bedre, men dette er en faktor, der ofte er relateret til, hvilket prispunkt du er villig til at se på. Derudover skal du overveje batteriets levetid, når det kommer til trådløse hovedtelefoner, da opladning af dine hovedtelefoner bliver et ekstra trin i din søvnforberedelse (et trin, der ofte glemmes).\nSleepPhones trådløse hovedtelefoner\nHvis du søger ultimativ komfort i en sovende hovedtelefon, er SleepPhones, hvor den er. Et innovativt twist på øretelefoner til at sove, SleepPhones er hovedtelefoner i et hovedbånd. Hovedbåndet er Bluetooth-aktiveret og helt trådløst for maksimal sengevenlighed og kommer i en masse forskellige farver for at lindre enhver æstetisk bekymring.\n$ 99,95 på SleepPhones.com\nCozyPhones følger det samme koncept som SleepPhones, men på en mere budgetvenlig måde. Materialet er ikke så luksuriøst som SleepPhones, men sømmene gør det lidt mere sikkert på dit hoved, hvilket gør det godt at bruge uden for sengen, som når man løber eller rejser.\nMAXROCK Unikke Total bløde sovende hovedtelefoner\nFor så vidt som ørepropper går, er disse de højest vurderede billige muligheder - især sidesveller raser over dette par. Knopperne er lavet af silikone, der ikke lægger pres på øregangen, så du kan hvile i komfort.\nApple AirPods med trådløs opladning\nNu til en mulighed, der ikke er så billig. Æble. Det trådløse aspekt af disse fyre gør dem gode, hvis ledningen ikke fungerer for dig. Plus, når du trækker dine AirPods ud af opladningsæsken, tænder de øjeblikkeligt og opretter forbindelse til din iPhone, Apple Watch, iPad eller Mac. Lyd afspilles automatisk, så snart du sætter dem i ørerne og holder pause, når du tager dem ud, hvilket gør dem lige så gode om dagen, som de er om natten, når det er tid til at udsætte.\nDubsLabs Sleep Bluetooth-hovedtelefoner\nDenne model er fantastisk til forældre, der stadig har brug for at høre noget omgivende støj. Det har samme form og bekvemmelighed som ørepropper, men sidder fint på toppen af øret, så du ikke vågner op med ømme ører eller savner dine børn, der råber på dig.\n$ 197,87 på DubsLabs.com\nBose QuietComfort 20 akustiske støjreducerende hovedtelefoner\nHvem skal du ringe til for lyd og støjreduktion af høj kvalitet? Bose, selvfølgelig. QuietComfort-øretelefonerne giver dig mulighed for at høre, hvad der foregår omkring dig, hvis du vil, ved et tryk på en knap.\nDette er en rekreativ version af den slags hovedtelefoner, som Secret Service bruger. Det er det modsatte af støjreduktion, hvilket er pointen: lyd i god kvalitet, mens du ikke lukker verden omkring dig. Designet er også lavet, så du næppe kan mærke dem.\n$ 149 på Earhero.com\nbeyerdynamic DT 770 Pro 80 ohm Studio hovedtelefoner\nBlødheden af stoffet på øret er det, der får dig, men disse er pro-hovedtelefoner, så du kan også forvente det bedste med hensyn til lydkvalitet. Bemærk dog, at deres omfangsrige design betyder, at de kun er en god mulighed, hvis du ikke er meget af en kaster og turner og ønsker en fordybende oplevelse.\n$ 178,62 på Amazon.com\nC. Crane Co SSV SoftSpeaker-2 pudehøjttaler med lydstyrkekontrol\nDette er en fantastisk - og overkommelig - på den måde - mulighed for at droppe hovedtelefoner helt. Bare hvile øret på den superbløde mikrohøjttaler og falde i søvn til den blide melodi, du vælger.\n$ 24,55 på Amazon.com\nShure SE215-K lydisolerende øretelefoner\nShure er et af de mest pålidelige mærker inden for lyd, så du kan være sikker på, at lydkvaliteten vil være fremragende, selvom de mindsker den omgivende støj.\nHacks at blive en morgenperson


Globaliseret flow .. eller en glidebane | MTBlog.dk\nGlobaliseret flow .. eller en glidebane\nPosted in Brok, MTB, Spor & ruter, Træning by Søren Svendsen on 26. november 2012\nDe seneste ugers søndagsture har gjort det meget tydeligt, at de anlagte officielle mtb-spor ikke umiddelbart er sjove at køre på, med mindre man er til en blanding af speedway og mud-wrestling. Vi småvrisne mænd har søgt andre veje og har bla genopdaget en del af de spor vi kørte for 8-10 år siden, inden de officielle spor blev anlagt, spor som har ligget næsten øde hen siden. Nogle spor er groet godt til, andre helt forsvundet, men de fleste er der stadig og de er generelt ikke nær så våde og fedtede som de prikkede mtb-motorveje.\nDet er også noget andet at køre de spor som ikke er lavet til mtb, men som er opstået af dyreveksler, trampestier eller smutveje til vandet eller købmanden. Der er en anden udfordring i at køre dem, de er mere varierede, og har ikke altid flow eller er mtb-venlige. Det har sat sig i baghovedet og resulteret i personlige overvejelser om sportens udvikling fra nørd hobby til mainstream folkesport, og hvad det egentlig er der inspirerende og giver oplevelser.\nForleden kom det amerikanske blad Bike i postkassen, og min helt Mike Ferrentino, som nu er talsmand for Santa Cruz men stadig skriver klummer i bladet, har en fin lille tekst, “Primitiv lines”, netop om hvordan alle spor kommer til at ligne hinanden mere og mere, efter man er begyndt at forbedre og nyanlægge dem, og stræbe efter flow. Fra Alperne til Californien, til New Zealand.\nMtb-banecykling er selvfølgelig ideelt hvis man skal træne intervaller med skummund, og jeg al mulig respekt og beundring for dem der prøver at vedligeholde og forbedre sporene. Men har man erstattet den kirkelige bodsgang søndag med en oplevelse i skoven, er det nu sjovere at finde og udforske sine egne spor. Og tanken om at mtb-sporene bliver som hotelkæder, hvor man vågner op og ikke kan se forskel på om man er i Katmandu, Harzen eller Lake District, er skræmmende. Samme mtb-spor worldwide, bare med forskellig udsigt .. nej tak! Vi vil genopdage verden på sporene og føle os som Columbus eller Dr. Livingstone.\nTagged with: Alperne, Søndagsture, Spor, Træning\n« Tung i røven .. eller forkert teori?\nTeknologisk nålepude »\nTine Kjølsen said, on 26. november 2012 at 19:01\nSku det nu også være nødvendigt at føle sig som dr. Livingstone – i Rude Skov fx – hmmmmm store krav min ven.\nJesper Carstensen said, on 26. november 2012 at 19:11\nDet er så hørt som det er sagt. Dr. Frank\nSøren Svendsen said, on 26. november 2012 at 19:24\n@Tine; det er måske også federe at være Stanley .. så man kan sige de berømte ord!\nOg så er det jo helt klart du ingen anelse har om hvilket uvejsomt terræn vi kører .. uanset hvor civiliseret skoven er 😉\nEr du klar over der engang forsvandt en hest, med rytter, i sumpene i Rude Skov?\nSøren Svendsen said, on 26. november 2012 at 19:25\nOkay, det var uden rytter!\nThomas brandmand said, on 29. november 2012 at 09:01\nHar du set dem her 🙂 http://dirtbaggies.com/\nSøren Svendsen said, on 29. november 2012 at 09:15\nDe ser fede ud! Kender dem ikke.\nHar du bestilt et par 😉\nEndura har lavet noget lignende, jeg tror de hedder MBR.\nThomas brandmand said, on 29. november 2012 at 10:07\nNej, har ikke bestilt nogen endnu, men måske til foråret B-)\nHar godt set Endura’s MBR… Hvad sker der for CRC, har de ikke Endura mere?\nSøren Svendsen said, on 29. november 2012 at 11:52\nDe er lidt dyre, de der Dirtbaggies! Men det kunne være sjovt at prøve dem.\nEndura skifter lidt rundt, jeg tror Wiggle har dem nu!?\nRasmus Riemann said, on 5. december 2012 at 23:44\nHelt enig, nogle af sporene virker generiske. Jeg prøvede det nye spor i Roskilde Boserup og var ikke overvældet. Rude virker også lidt overkørt fortiden, der er næsten kun sten tilbage på nedkørslerne…\nBotoxbyggerne | MTBlog.dk said, on 10. september 2013 at 20:33\n[…] det er fantastisk at frivillige er begyndt at vedligeholde mtb-sporene! Personligt har jeg været lidt nervøs ved tanken, for jeg synes naturlige spor er de fedeste. Men jeg indrømmer blankt, at det er total optur at […]


Sunmatic pandelampe, model GABBRO ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i den altid eftertragtede varekategori Default Category > Elektrisk udstyr > Håndlygter. Der følger også hele 30 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Sunmatic pandelampe, model GABBRO ved den velkendte shop Marineudstyr.dk, der altid har et stort udvalg af populære varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg er der helt sikkert noget for dig, og der kan klikkes køb på den vare du kigger på lige nu. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nHvis du shopper online, får du andre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, i de mange webshops der er på det danske marked. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse - ved online handel så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n21 anmeldelser af Sunmatic pandelampe, model GABBRO


Pressemeddelelse 28. november 2018\nI 2019 giver Evonet en rabat til alle, der er tilsluttet selskabets el-forsyningsnet. Det sker med et solidt kapitaltilskud fra Evonets ejer, SE a.m.b.a.\nFra 1. januar 2019 kan alle de kunder, som er tilsluttet Evonets elforsyningsnet, se frem til at modtage en rabat på transporten af deres strøm (net-tariffen). Rabatten vil blive udregnet ud fra deres forbrug og vil for en almindelig, privat husstand udmønte sig i 8,68 øre inklusive moms pr. kilowatt-time.\nRabatordningen bliver fordelt på Evonets forskellige kundegrupper (A, B og C) efter principperne i Dansk Energis Tarifmodel 2.0. De konkrete priser og rabatter for hver kundegruppe kan til enhver tid findes på Evonets hjemmeside: https://www.evonet.dk/elkunder/priser.\nRabatten fra Evonet vil fremgå på alle kunders el-regning, som de modtager fra det el-handelsselskab, de har valgt. Rabatten er gældende fra 1. januar 2019 og frem til 31. december 2019 og vil blive fratrukket løbende.\nEvonet forsyner ca. 324.000 kunder med strøm. Evonet modtager et kapitaltilskud fra selskabets ejer, SE a.m.b.a., som bliver givet som rabat i størrelsesorden 200 millioner kroner.\nTarifmodel 2.0 er en model fra Dansk Energi, som sikrer, at alle el-net-kunder prisfastsættes kollektivt og ensartet ud fra de omkostninger, som de giver anledning til. Eksempelvis betaler en privat kunde (C-tarif), som er tilsluttet helt ude i lavspændingsnettet, en højere tarif end en erhvervskunde (B-Lav tarif), som er tilsluttet på mellemspændings-niveau.\nPrisen på el består af en række parametre, som er illustreret i vedhæftede model. Heraf fremgår også rabatten fra Evonet.\nMichael Plesner Østergaard, bestyrelsesformand for Evonet: mipo@evonet.dk / 2441 2993\nDaniel Skovsbo Erichsen, direktør i Evonet: dase@evonet.dk / 5163 1739\nKirsten Laursen, presseansvarlig: kirl@se.dk / 4011 4664\nEvonet A/S - Edison Park 1 - 6715 Esbjerg N\nTelefon: 7518 7000


Nicole Boyle Rødtnes: Endnu en fin anmeldelse af Chatsøstre\nEndnu en fin anmeldelse af Chatsøstre\nChatsøstre, der er første bind i serien Wicca-veninder har allerede fået en flot anmeldelse af Weekendavisen og en begejstret lektørudtalelse. Og nu er der kommet endnu en fin anmeldelse, denne gang fra Æseløre.dk.\n"Chatsøstre - Wicca-veninder 1 er en god ungdomsbog til pigerne. Nicole Boyle Rødtnes skriver, så man er helt på Mathildes side"\n"... mange piger vil sluge denne bog, for den er godt fortalt og fanger læseren. Man kommer helt inder under huden på Mathilde, og wicca-universet inddrages på en naturlig måde gennem pigernes projektarbejde. Jeg glæder mig til at læse næste bind i serien Wicca-veninder."\nJeg takker for de pæne ord og glæder mig over, at serien er blevet taget godt i mod.\nIndsendt af Nicole Boyle Rødtnes kl. 12.01


Undervisningen på latin\nUndervisningen på bacheloruddannelsen er på omkring 12 timer om ugen og foregår på mindre hold. I mange kurser undervises der på tværs af de to bacheloruddannelser latin og klassisk græsk. Det gælder fx hele første studieår, hvor alle starter med forberedende sprogundervisning - såkaldt propædeutik - i både græsk og latin. Du skal derfor være indstillet på at arbejde meget og koncentreret med sprog, grammatik og oversættelse den første tid. Når du kommer længere på uddannelsen vil nogle af timerne blive erstattet af selvvalgte emner, du arbejder med under vejledning af en underviser.\nDu har i gennemsnit 12 timers undervisning om ugen. Den resterende tid op til en fuld arbejdsuge er selvstudie, hvor du bruger tiden til at læse, reflektere over det læste, oversætte, finde kilder og indsamle materiale. Mange studerende vælger at have en studiegruppe, som de kan lave øvelser og læse sammen med både i hverdagen og op til eksamen.\nUniversitetsuddannelser er opbygget af fagelementer og måles i ECTS-point. Et års studier svarer til 60 ECTS-point. Antallet af point kan give dig en idé om, hvor meget tid du skal bruge på de enkelte elementer i forhold til hinanden.\nPropædeutik: Latin 1 (15 ECTS)\nPropædeutik: Latin 2 (15 ECTS)\nAntik kultur: Introduktion og videnskabsteori (15 ECTS)\nGræsk-romersk arkæologi og kunsthistorie (15 ECTS)\nRomersk historie og historieskrivning (15 ECTS)\nRomersk retorik og talekunst (15 ECTS)\nPropædeutik: Græsk 1 (15 ECTS)\nPropædeutik: Græsk 2 (15 ECTS)\nLatinsk poesi (15 ECTS) Romersk filosofi (15 ECTS)\nTekstanalyse og perspektivering: Antikken i verdenslitteraturen (15 ECTS) Latinsk sprogkundskab (15 ECTS)\n4. år 7. semester\nLæs mere om uddannelsen i studieordningen for latin.\nEr latin noget for mig? Tag et uddannelsestjek


Martin og Benedikte imponerer i Wierden - Ridehesten.com\nMartin Dinesen Neergaard og Zilagro. (Arkivfoto: Ridehesten.com)\nBenedikte Rie Truelsen og Qunnie. (Foto: Søren Truelsen)\nFredag startede med dansk sejr i lille tur (135 cm) for ungryttere, hvor Martin Dinesen Neergaard og Zilagro kom fejlfrit gennem omspringningen i tiden 32,05 sek. og dermed sikrede sig sejren i klassen. Dernært opnåede han også en sjetteplads i stor tur (145 cm) på Zorland D med nul fejl i omspringningen i tiden 34,97 sek.\nResten af fredagen stod primært i pigernes tegn, da Benedikte Rie Truelsen på My Cousin Blan Dee sprang sig til en fjerdeplads i ponyernes lille tur (120 cm) efter en fejlfri runde i tiden 64,66 sek. I ponyernes store tur (130 cm) blev det til dansk sjette- og syvendeplads til henholdsvis Anne Kristine Rie Truelsen på Bel Air med fire fejl i tiden 72,16 sek. og Mathilde Christine Toyberg på Westside Ranger med fire fejl i tiden 72,27 sek.\nI dag, lørdag, har indtil videre været dansk domineret med to danske sejre. I junior/ungrytter lille tur (130/135 cm) vandt Martin Dinesen Neergaard på Zilagro med nul fejl i tiden 53,27 sek., mens Benedikte Rie Truelsen på Qunnie sejrede i children Grand Prix (120 cm) efter en fejlfri omspringning i tiden 31,76 sek.\nLæs også: Knudsen placeret i 150 cm i Bratislava (video)\nIngen præsidentpost til Benedikte


Bevægelse, kost og sundhed | frb-lc\nPrincip for Skolen på la Cours Vej’s arbejde med bevægelse\nVi ønsker, at alle elever på Skolen på La Cours Vej oplever bevægelse som noget naturligt og sjovt, der føles rart og givende, og som kan være med til at sikre elevernes sundhed, læring og trivsel.\nFormålet er at fremme elevernes sundhed, læring og trivsel gennem bevægelse.\nBevægelse skal understøtte elevernes sundhed, læring og trivsel og sikre, at alle elever får oplevelser, der har en positiv virkning på selvtillid og selvværd.\nAlle elever skal have adgang til oplevelser, læring og viden, der giver bevægelsesglæde og forståelse for værdien af livslang fysisk aktivitet.\nBevægelse er mere og andet end idræt\nVi definerer bevægelse som meget mere og andet end idræt og dét, at få pulsen op. Bevægelse kan være målrettet fysisk træning og motion, som i idrætsfaget, men det handler også om kropsbevidsthed, samarbejde, koordination, vejrtrækning m.m. I denne tekst har vi valgt blot at bruge ordet bevægelse, men det dækker altså over meget mere.\n=>Tænk lige så meget krop som bevægelse. Nogle gange er der behov for ’en lufter’, hvor alle får pulsen op, andre gange kan det være yoga eller mindfulness-øvelser, der sikrer, at eleverne kommer godt igennem skoledagen. Bevægelse er også dans, friluftsaktiviteter, gamle lege og alt muligt andet.\nBevægelse fremmer både læring og trivsel\nBevægelse bidrager positivt både til elevernes trivsel og læring. Derfor mener vi, at bevægelse så vidt muligt skal integreres i hele skoledagen. Det kan være i form af aktive pauser, fysisk træning, bevægelse integreret i undervisning og i idræt.\n=> Tænk bevægelse ind i skoledagen, i timer, i pauser, i klassen, på tværs af årgange, til og fra skole og brug lokalmiljøet. Send eleverne på walk & talk, lav brain breaks, løb en tur op til 3. sal, arranger morgengymnastik i skolegården mv.\nÅben skole og lokalt foreningsliv motiverer til bevægelse\nVi har fokus på, at bruge åben skole og samarbejdet mellem skolen og lokale foreninger til at fremme bevægelse og glæden ved at bevæge sig.\n=> Træk foreningerne ind på skolen og tag skolen med på besøg i foreningslivet, så eleverne møder de muligheder, der er i de lokale foreninger. Vær opmærksom på, at idrætten skal justeres og tilpasses, hvis den ikke kun skal fungere for de elever, der allerede er fysisk aktive. Tag på ture i lokalmiljøet, besøg legepladser og parker, prøv nye ruter, lær at finde vej og gå på opdagelse i de muligheder, der er lige om hjørnet.\nBevægelse skal være sjovt – også i udskolingen\nVi har fokus på bevægelsesglæden. Det skal være sjovt at bevæge sig. Uanset om bevægelse bruges som et middel til noget andet – som f.eks. øget trivsel og læring – eller om det er bevægelse for bevægelsens skyld, så skal det være sjovt.\n=> Snak med eleverne, se på deres deltagelse (og ikke-deltagelse) og identificér de aktiviteter og undervisningsformer, der giver smil på læberne og deltagelsesmuligheder for alle. Hav især fokus på de ældste klasser, hvor alle undersøgelser viser, at den fysiske aktivitet daler. Få evt. elevrådet på banen.\nSkolen tilstræber at arbejde struktureret og udviklingsorienteret med motion og bevægelse i alle former for undervisning, i skolefritidsordningen og i pauser og frikvarterer.\nSkolen tilstræber en pædagogisk praksis, der er kendetegnet ved omsorg og empati, og som gør, at den enkelte føler sig værdsat og inkluderet som en del af det forpligtende fællesskab.\nSkolen tilstræber inddragelse af eleverne som udgangspunkt for al bevægelse.\nSkolen skal så vidt muligt prioritere fortløbende kompetenceudvikling af skolens medarbejdere, så de er i stand til at understøtte indsatsen for bevægelse i skolen.\nSkolen deltager så vidt muligt i idrætsdage og –uger som for eksempel Skolernes Motionsdag, skoleturneringer, -stævner eller tema-/emneuger om idræt, bevægelse og sundhed.\nSkolen tilstræber, at alle elever bliver introduceret til et så bredt udvalg af idræts- og bevægelsesaktiviteter som muligt og til mulighederne for idræt, motion og bevægelse i foreningslivet.\nSkolen tilstræber, at det fysiske miljø inspirerer til bevægelse.\nForældrene bakker op om skolens arbejde med motion og bevægelse med en positiv og gerne bidragende tilgang og indsats.\nForældrene skal så vidt muligt tænke motion og bevægelse ind i den daglige transport til og fra skole.\nPrincippet ligger i forlængelse af såvel skolens værdiregelsæt og skolens øvrige principper som af Frederiksberg kommunes mål og rammer samt af Folkeskoleloven. Sidstnævnte angiver i § 15 stk. 1, at ”Undervisningstiden skal tilrettelægges, så eleverne får motion og bevægelse i gennemsnitligt 45 minutter om dagen”, og i § 44, stk. 2, at ”Skolebestyrelsen fastsætter principper for skolens virksomhed”.


hold beskrivelse af alle hold i fys og sund Randers\nSkal du med på Fysioflow, GLA:D hold, Yoga hold, Fysiocrossfit, Parkinson hold\nHar finder du beskrivelser af alle hold der er i Fys&Sund. Vi har helt sikkert et hold der passer til dig.\nMaksimalt 10 deltagere på hvert hold\nFor at vi er sikre på, at alle får noget ud af holdet og der er god tid til at fysioterapeuten kan nå rundt til alle, har vi maksimalt 8-10 deltagere på hvert hold.\nPå mange af holdene kan du deltage både med og uden henvisning fra egen læge. Se ned i beskrivelserne for at finde de hold der lavet specielt til dig med en specifik diagnose.\nFYS&SUND TILBYDER NU BABYGYMNASTIK MED BABYTUMMEL\nBabytummel er et hold, hvor vi styrker din babys motoriske udvikling gennem øvelser, lege og bevægelser, der stimulerer sanserne. Vi styrker din babys fornemmelse af egen krop og hjælper barnet godt igennem de forskellige motoriske stadier.\nPå Skolioseholdet i Fys & Sund, Randers arbejder vi med korrektioner af rygsøjlens kurver og rotationer i tre dimensioner. Vi træner ud fra Schroth Best Practice-metoden, som er baseret på den originale Schroth-metode med god evidens. I korrektionstræningen benyttes kiler, der har til formål at korrigere den enkelte kurve mod neutral stilling. Derved skabes bedre mulighed for at træne den nødvendige muskulatur. Du skal, inden du kan komme på holdet, igennem en undersøgelse hos den specialuddannede fysioterapeut Camilla Hou Pedersen. Læs mere om undersøgelsen og om, hvordan du bestiller tid her.\nFysioflow hold med fysioterapeut\nFysio Flow skaber glid i lagene mellem huden, musklerne og organerne – de lag, som ved inaktivitet, stillesiddende arbejde, dårlig søvn, travlhed over længere tid, stress og alder bliver mindre bevægelige og tørre. Dermed vanskeliggøres bevægeligheden, hvilket kan give smerter.\nFysio Flow kan trænes én til én eller på hold. Se her: Holdplan.\nVi varmer op stille og roligt op, hvorefter vi i 30-35 minutter laver Fysio Flow-øvelser, som tilpasses hver enkelt deltager på holdet. Som afslutning er der 10 minutters afspænding, for at dæmpe aktiviteten i dit nervesystem.\nHvis du vil vide mere, så skriv til Christina eller Maria her eller via vores mail.\nFysioCrossfit er Crossfit med en Fysioterapeut\nSe i holdplan hvornår næste hold er.\nGLA:D hold i Fys&Sund\n76 % FÆRRE SMERTER FRA SLIDGIGT I DINE KNÆ ELLER FRA DIN HOFTE. KUNNE DU TÆNKE DIG DET?\nMED GLA:D TRÆNING I FYS & SUND KAN DET BLIVE VIRKELIGHED FOR DIG!\nRigtig mange rammes af slidgigt, som i dagligdagen kan være meget generende og volde store smerter.\nArtrose er det, man også kalder slidgigt. Der bliver forsket meget i artrose, og man har fundet ud af, at du med den rette træning kan blive 76 % bedre (gennemsnitligt)!\nGLA:D (Godt Liv med Artrose i Danmark) er et vidensbaseret uddannelses – og træningskoncept.\nDu deltager på et hold, hvor du får en masse information og uddannelse i slidgigt, samt 6 ugers træning i de specifikke øvelser, som GLA:D-programmet indeholder.\nGLA:D ryg dags hold\nHos Fys&Sund, Randers, tilbyder vi nu GLAD® Ryg.\nDet er et tilbud til dig med længerevarende eller tilbagevendende rygsmerter.\nDu kender muligvis GLAD® for hofte og knæ, et uddannelses- og træningsforløb for hofte/knæ patienter, som har vist forbedringer på op til 76%. GLAD® Ryg er opbygget på samme måde, men målrettet dig med begrænsende rygsmerter.\nGLAD® RYG FOREGÅR PÅ HOLD OG BESTÅR I:\nMålet med GLA:D® Ryg er at hjælpe dig til selv, at kunne håndtere dine rygsmerter.\nGLA:D all year\nHar du gennemført et GLA:D-forløb, og har du måske lidt svært ved at motivere dig selv til at vedligeholde bedringen?\nGLA:D ‘All Year’ er for dig, der har gennemført et GLA:D-forløb i Fys & Sund og som gerne vil træne videre sammen med andre, der også har gennemført et GLA:D-forløb.\nSnak med din fysioterapeut eller ring til Fys & Sund og hør, om der er plads på holdet, så du kan få lov at fortsætte din træning.\nStabil med pilates\nUnderviser: Maria Hyldgaard, Fysioterapeut Cert.MDT. CMP\nYoga i Fys&Sund\nStyrkeøvelser, åndedrætsteknikker, balance, bagoverbøjninger og masser af stræk og smidighedsøvelser.\nSessionen afsluttes hver gang med afspænding og meditation. Din krop vil elske det og dit hoved tømmes for tanker.\nSiddende og liggende stræk af bindevævet. Hvert stræk varer minimum 3 minutter, til forskel fra andre former for yoga, hvor strækkeene er væsentligt kortere.\nYin yoga er for alle, nybegynder som øvet og er stærkt vanedannende.\nRing i fysioterapien på 86 41 52 32 og tilmeld dig det hold der passer dig.\nSe også vores holdplan, hvor du kan se, hvilke hold, der har ledige pladser.\nEr du i tvivl om, hvorvidt yoga er noget for dig? Prøv det GRATIS. Ring til Fys & Sund og hør, om der er plads til en gratis prøvetime på yoga-holdet.\nStyrketræningsholdet er for dig, der har brug for vejledning til din styrketræning i forhold til skader eller til de mål og behov, du har.\nDu vil på holdet få rettet og justeret dit træningsprogram hver gang, du er på holdet, hvilket vil sikre, at du får den optimale fremgang, men også, at du ikke øger træningsintensiteten for hurtigt.\nHVOR LANG TID MÅ DU GÅ PÅ HOLDET?\nDu kan gå på holdet lige så længe du har lyst, men du kan også bruge det som et springbræt til at kunne træne selv.\nHolder er også perfekt for dig, der har brug for støtte og vejledning efter endt genoptræningsforløb.\nFysioterapeut Christian Gaarden Andersen, Fysioterapeut Allan Knøss og Fysioterapeut Poul Martin Krogh\nCirkeltræningshold med fysioterapeut\nTræningen er effektiv og kan tilpasses alle niveauer. Har du derfor smerter eller sygdomme, så tilpasses træningen dine behov.\nDer er altid en hyggelig stemning og altid tid til erfaringsudveksling og snak på holdet.\nFordele og effekter ved denne træningsform:\n– Der er god tid til individuel tilpasning af øvelser og hjælp undervejs\n– Kan øge styrke og udholdenhed\n– Kan øge balance\n– Kan føre til vægttab\n– Kan mindske risikoen for udvikling af hjertekarsygdomme, fx diabetes og forhøjet blodtryk.\n– Kan mindske risikoen for udvikling af demens\n– Kan mindske risikoen for udvikling af depression og stress\n– Og meget andet. . .\nEr du i tvivl om, hvorvidt holdet er det rigtige for dig, så ring til klinikken og få en uforpligtende snak med holdansvarlig og fysioterapeut, Christian Gaarden.\nDu er også meget velkommen til en gratis prøvetime.\nUnderviser: Maria Hyldgaard, Fysioterapeut, Cert.MDT. , CMP.\nTræning med TRX eller slyngetræning er rigtig godt for dig, som gerne vil lave styrketræning, hvor der er fokus på stabilitet. TRX står for Total body Resistance Excercise og er et slynge- eller stroppesystem, hvor man bruger sin egen kropsvægt i træningen, som især forbedrer styrke, balance og kondition. Især musklerne omkring din lænd bliver trænet rigtig meget meget, så du er godt rustet til de belastninger, du udsættes for i dagligdagen.\nMorbus bectherew hold\nHVAD ER MORBUS BECTHEREW?\nLæs mere om sygdommen på gigtforeningens webside.\nEn stor del af de patienter, vi ser til vores holdtræning og behandling, er henvist fra egen læge på det, der hedder en ‘vederlagsfri’ henvisning. Om du er berettiget til dette, skal du snakke med din egen læge om.\nTræningen foregår i styrketræningsmaskiner og i holdtræningssalen ved fysioterapeut Allan Knøss.\nNyheder fra Fys&Sund\nHusk også at like vores facebook og instagram side.


12-02-2018 Magnus Falch E\nEncellede organismer, men variabelt selv inden for samme art; flagellater, kan det tage en stationær tilstand skifter form, eller bliver sfæriske og encistándose. Nogle gange danner de kolonier følgeskab af en gelatinøs matrix siddende eller gratis. De har klorofyl b, β-caroten, xanthophyller: astaxanthin, euglenorodona, hematocromo, f.eks Euglena sanguinea, hvilket giver en rød farvet vand, hvor den vokser. Pigmenterne er til stede i plastider linseformet, band-lignende, tværbundet eller styrtede ned. Thylakoider danne grupper af 2-6, som regel 3, grønkorn i grupper på 3 til 12 kan synes en stigmatisering.\nDe er ikke fuldt autotrofe, omkring 1/3 er fotosyntetisk, heterotrof fleste er påkrævet. Nogle bor endozoicamente vanddyr, hjuldyr, nematoder, fladorme, oligochaetes og vandlopper, selv instestino haletudser. Som akkumuleret reserve Paramylon, lineære aggregeringer glucose, er en beta-1-3-glucan, som forekommer i store blodlegemer par per celle. Desuden crisolaminarina de ophobes, som også er en beta-1-3-glucan, men forgrenet; pyrenoid kan forekomme, hvor reserven materiale dannes. Den Paramylon der kan være i eller uden for cellerne, efter køn. Nogle stammer af Euglena gracilis anvendes som indikatorer for vitamin B12 i midten.\nTypisk har de en flagel med en række mastigonemas. Der kan være to jævn eller ujævn flageller, kan den anden flagel også være kortere og fastgøres til bunden af den lange flagel; nogle arter har mere end to flageller.\nDe har ingen cellevæg, men har en periplasto proteinholdigt inden plasmalemma. Den periplasto er dannet af et sæt af bånd monteret inden i hinanden, således at glide ved sammentrækning og ekspansion bevægelser. Den periplasto der kan være udsmykkede, under det der mucilaginíferas mikrotubuli og vesikler, der er involveret i dannelsen af periplasto. Det er undertiden eksternt planteslim sker dannelse af en lorica.\nUkønnet formering ved todeling, selv når de er flagellated fase. Først er der en overlapning af alle organeller og derefter cytokinese følge de spiralformede linjer periplasto bands. Når betingelserne er ugunstige de er encistan og spire, når de vender tilbage til at være. Seksuel reproduktion er ikke fuldt bekræftet.\nHvis euglenas er placeret i mørket, mister de deres plastiderne være formede proplastids, som igen pigmenterede med lys.\nDe er næsten udelukkende almindelige ferskvandsorganismer, af kosmopolitisk fordeling, også findes i brakvand jord og mudder.\nNogle forfattere mener ikke Euglenophycea som alger eller protister og dyr, men sandsynligvis ikke udvikle sig fra nogen anden gruppe af alger, men de alge- karakteristika. De kan have udviklet sig gennem endosymbiose.\nKlassificeringen er baseret på indretning af flageller, men en genre, der er siddende, Colacium omhyggeligt bevaret flageller i reservoiret.\nForrige artikel Evans Blå\nNæste artikel Eduardo Cote Lamus\nEmmanuel og Linda\nEmmanuel Philibert af Savoyen-Carignano\nEt eksperiment med Time


Civilstandsattest eller personattest - Ægteskabudengrænser.dk\nCivilstandsattest eller personattest\nIndlæg af Sansuna » 30.04.2018 17:40:54\nJeg skal vies i udlandet.\nJeg ved at jeg skal bruge den såkaldte civiltandsattest. Jeg har fået en civilstandsattest/bopælsattest fra kommunen men jeg har også fået en personattest fra kirkekontoret. Der står på dem begge at jeg er ugift , dog på personattesten står der også mine forældres navne og at oplysningerne er i overenstemmelse med CPR på den pågældende dato.\nMit spørgsmål er , kan jeg bruge personattesten som en civilstandsattest istedet for bopælsattesten/civilstandsattesten?\nDet er kun for at undgå at oversætte begge dokumenter.\nRe: Civilstandsattest eller personattest\nIndlæg af gambler » 30.04.2018 19:51:35\nnormalt skal der bruges : civilstandsattest & fødselsattest, og begge skal legaliceres på udenrigsminst. og oversættes\n(engelsk er normalt - men check med der hvor du skal giftes)\nIndlæg af mh » 01.05.2018 14:51:15\nHvilket udland skal du vies i? Nogle lande vil meget gerne have attester med brudens, hhv brudgommens forældres navne, så hvis det klart fremgår af personattesten at du er ugift, vil den nok være at foretrække.\nJeg vil dog sige, at det er det forkerte sted at spare, hvis man undlader at betale de 200 DKK for at legalisere, samt det, det måtte koste at få oversat. Det kan blive noget dyrere at skulle rejse hjem uden at blive gift, fordi de ikke var tilfredse med det dokument, du havde med.\nIndlæg af Sansuna » 06.05.2018 08:54:06\nVi skal vies i Libanon. Men ja det har du ret i. Jeg tager bare begge med.\nMen lige et tillægsspørgsmål. Skal man registrere ægteskabet i Dk før man kan søge om Fs ? Eller kan man gøre dette efterfølgende eller samtidigt ?\nHar læst herinde at det kan tage op til 2 uger før det fremgår af borger.dk at man er gift. Men kan man ikke bare aflevere fs ansøgningen alligevel ?\nIndlæg af mh » 08.05.2018 14:37:05\nDet kan du sikkert godt, du vedlægger jo kopi af vielsesattesten, og der går højst sandsynligt mere end to uger, før en sagsbehandler tjekker cpr. Hvis du vil være på den sikre side, så prøv at få en form for kvittering fra borgerservice på at du har anmeldt ægteskabet, og vedlæg den som forklaring.\nIndlæg af Sansuna » 10.05.2018 08:29:25\nVi har også en " islamisk vielsesattest". Men denne er ikke anderkendt i Dk, hvilket er grunden til at vi skal lave en rigtig og gyldig vielsesattest i Libanon, som vi vil vedlægge. Vil det være dumt at vedlægge den islamiske sammen med den gyldige ? Blot for at vise at vi har været sammen før den nye vielsesdato ? Eller skal jeg bare skrive at vi blev viet islamisk tidligere ?\nIndlæg af mh » 10.05.2018 16:16:50\nHvis du har anden form for dokumentation på at I kender hinanden gennem længere tid, så ville jeg ikke vedlægge den ugyldige ‘vielsesattest’.\nIndlæg af Sansuna » 10.05.2018 20:38:39\nHan har været asylansøger i dk, men nu er han rejst hjem. Så vi har billeder sammen osv også fra vores islamiske vielse.\nMen vi søgte nemlig da han var her, men ansøgningen blev afvist pga ulovlig ophold. I den ansøgning skrev vi at vi var blevet viet islamisk og vi sendte også billeder fra vielse . Vil det ikke være mærkeligt at skrive en ny dato på som vielsesdatoen uden at nævne noget om vores "islamiske vielse"? Eller vil det være nok bare at skrive at vi blev viet islamisk den og den dato og herefter viet borgerligt ?\nIndlæg af mh » 10.05.2018 21:31:37\nNej, det vil ikke være mærkeligt, for I blev jo netop IKKE viet. Det var en religiøs ceremoni uden nogen som helst retlig betydning. I bliver først viet, når I bliver det på gyldig vis i Libanon.\nIndlæg af Sansuna » 11.05.2018 05:04:35\noklay super. Jamen så vedlægger vi kun den nye. Mange tak mh\nIndlæg af Sansuna » 30.05.2018 20:36:13\nSkriver her da jeg ønsker svar fra dig.\nVi havde søgt fs da min mand var asyl i dk , men fik afslag pga ulovlig ophold. Min mand er så rejst hjem og vi har søgt på ny.\nVil du synes det er dumt at nævne noget om at han var asyl til udlændingestyrelsen ? Jeg ved godt de ved det , men jeg har ikke skrevet det direkte i ansøgningen, vi skrev bare at han var her i dk i 2år og så mødtes vi. Men jeg havde tænkt mig at skrive en skrivelse til dem ud over ansøgningen , hvor jeg skriver detaljeret hvad der skete og at han var asyl her bla bla, og så mødtes vi og at vores forhold blev først islamisk velsignet og da han så rejste hjem frivilligt efter afslag på asyl, så blev vi viet i libanon hvor vi holdte honeymoon. Jeg spørger fordi jeg er lidt bange for at nævne det med asyl for meget og at det så vil have en dårlig virkning på vores sag ? Hvad synes du ?\nIndlæg af mh » 30.05.2018 21:08:25\nNu er det jo din ægtefælle, og ikke dig, som søger om at komme til DK. Jeg ville ikke skrive noget udover det, som kræves i ansøgningen. Sagsbehandlerne har travlt, og har ikke den store lyst til at skulle læse lange udredninger.\nOg nu bliver jeg nødt til at spørge: har han på noget tidspunkt haft lovligt ophold i DK? Kom han ind i Schengen på et visum? Hvis han ikke har haft det, opfylder han ikke tilknytningskravet, da ulovligt ophold ikke tæller. Så medmindre du har særbørn under 18 år, som enten bor hos dig eller du har mindst normalsamvær med, så får I afslag efter nugældende regler.\nHvis I vil familiesammenføres efter de nye regler, som formodentlig træder i kraft pr. 1. juli, har du så tjek på om I opfylder 4 af de 6 krav, som stilles?\n1) Herboendes sprogkundskaber:\nBestået prøve i Dansk 3 eller tilsvarende (fx folkeskolens 9. klasses eksamen)\n2) Herboendes erhvervserfaring:\n3) Herboendes uddannelse:\n4) Ansøgers sprogkundskaber:\n5) Ansøgers erhvervserfaring:\n6) Ansøgers uddannelse:\nIndlæg af Sansuna » 30.05.2018 21:49:23\nNej han har ikke været her lovligt. Men jeg er på positivlisten, kan vi så ikke få dispensation for tilknytningskravet ?\nNej okay, jeg ville bare udrede det så de ikke tænker hvordan har han været her i 2 år, så bare skrive hvad det drejede sig om.\nNå men jeg kan se at min sag dukkede op på nyidanmark.dk idag , men de har skrevet min mands person id som "oplysninger om ansøger". Det er det id nummer som han havde på asylkortet. Er det normalt selvom min mands asyl sag er afsluttet ?\nIndlæg af mh » 31.05.2018 20:25:36\nJo, med hensyn til dispensation.\nHvis din mands nummer på denne sag er et han har fået før, så er der jo slet ingen grund til at skrive noget om asylansøgning, for den oplysning har US.\nIndlæg af Sansuna » 01.06.2018 05:44:40\nSuper. Vi håber den går igennem. Tak for svar mh


De fleste som finder vej til denne del af den store og smukke kroatiske skærgård starter med at flyve til Split. Fra lufthavnen er det nemt at snuppe en bus eller en taxa ned til havnen, hvor man kan købe sin færgebillet. Kig efter skilte hvor der står Jadrolinja – det hedder nemlig færgeselskabet. Der er afgang hver dag men hvis du skal rejse i perioden fra juni til august kan det være en god idé at reservere et par dage i forvejen. Rejsen tager lidt mere end en time. Og hvordan skal man bo? Hvis du ikke allerede har bestilt en pakkerejse eller et værelse/lejlighed plejer der stå folk nede i havnen med skilte. Priserne er fornuftige.\nHvar er en perle i den kroatiske skærgård med et fantastisk landskap med bakker og bjerge, vinmarker og skove og fra tid til anden kommer der en lille by hvor man kan holde pause. Kysten er ofte dramatisk og med klipper. Der er ingen sandstrande så husk dine badesko. Vandet er kristalklart. Selve byen Hvar er hyggelig med masser af gode restauranter og lidt shopping. I havnen ligger kæmpestore luksusyachts, og stemningen om aftenen her er lidt som i St Tropez, Marbella eller måske Bodrum i Tyrkiet: her er folk med penge og der bliver drukket en del champagne.\nMan spiser godt på Hvar! Køkkenet er tydeligt inspireret af Italien, men du skal også prøve de lækre kroatiske specialiteter burek (filodej med diverse indhold) og naturligvis cevapcici, hakket okse- eller lammekød blandet med friske krydderurter og oftest serveret med en frisk salat og ajvar (google!).