Blog - Side 11 - Osteopat - Kolding\nLægemedicinsk osteopati: Smerter i bryst, arm og ryg. Skalenus syndrom!\nSmerter trækker ned i arm, bryst skulder og ryg! Hvis smerten er på venstre side, kan symptomerne let forveksles med hjertesmerter. Patienter kommer ofte først på skadestuen. Hjertesygdom skal udelukkes. Symptomerne udløses af triggerpunkter i muskulus scaleni. Smerten udstråler i fingrene og i siden af halsområdet. Smerten er værst om natten, men kan også være […]\n„Løberens rette straf"\nSmerter og brænden i læg og fodsål er ikke ualmindelige og bliver ofte udløst af tibialis posterior muskelen. Smerterne trækker gennem underbenet, ned i foden og hælen, helt frem til tæerne. Hvordan kan disse lidelser diagnosticeres og behandles? Den smerte, der opstår, bliver også kaldt „løberens rette straf". Smerter i fodbuen og akillessenen er særlig […]\nEndelig er det slut med smerter\nDen mest almindelige årsag til smerte er muskelspændinger. Men ofte bliver de ikke opdaget som udløser for smerter. Resultatet er behandlinger, der i bedste fald ikke hjælper, i værste fald forårsages skade. Hvis medicin, sprøjter, operationer ikke hjælper, er det tid til at gå nye veje. Hvordan og hvor opstår de fleste smerter? Smerter bliver […]\nSmerter i lysken kan have forskellige årsager. Ofte er muskel trigger på indersiden af låret / adductor muskler årsagen. Også musklerne omkring lyskebåndet kan være årsagen. 50% af lidelserne bliver forårsaget pga fejlstilling af bækkenet med blokering af korsbensledet. En kombination af osteopati og neuropunktur kan hjælpe til behandling af smerter i lysken.\nKlinik for lægemedicinsk Osteopati åbner den 1. juli 2020 i Kolding\nHej, Jeg hedder Dirk Gahlenbeck, jeg er læge og osteopat og åbner den 1 juli en klinik for lægemedicinsk osteopati i Kolding. Jeg er født og opvokset i Hamborg og har arbejdet der de sidste 20 år som læge og osteopat. Jeg er den første læge i Danmark, der har fået autorisation som osteopat. Lider […]\nHalshvirvelsøjlen, er den centrale forbindelse mellem kroppen og hovedet. Den er meget følsom og kan blive beskadiget meget hurtigt. Har du smerter i nakken? Har du været ude for en bilulykke? Har du en anspændt nakkemuskler? Er din nakke udsat for stærk belastning i forbindelse med sport? Har du haft nakkesmerter efter en operation i […]\nTre millimeter af sygdommen\nLider du af: hovedpine, menstruationsproblemer, svimmelhed, ledsmerter, tinnitus, rygsmerter, discusprolaps, bihulbetændelse, ørebetændelse, kroniske tarmsygdomme, astma, udmattelse, KISS syndrom, børnesygdomme, koncentrationsforstyrrelser, modtagelighed for infektion? Disse symptomer bliver ofte forårsagen af en funktionel ben længde forskel. Hvis det ene ben er kun et par millimeter kortere end det andet, bliver store dele af kropsvægten forskudt og belaster […]\nLæge og Osteopat !\nLider du af smerter, generelle sygdomme i de indre organer, udmattelse eller andre lidelser? Føler du terapien og behandlingerne du har fået indtil nu ikke har hjulpet? Jeg kombinerer konventionel lægekundskab, osteopati og akupunktur i én enhed. Mit mål er at aktivere din krops selvhelbredende kræfter. Jeg bruger min brede viden og erfaring til at […]\nLægemedicinsk osteopati: hovedpine, migræne, svimmelhed, kvalme, døsighed, sløret syn, koncentrationsforstyrrelser kan have deres årsager i nakken.\nMusklerne i halshvirvelsøjlen udløser ofte ikke kun smerter i bevægelses systemet, mange andre lidelser kan være forårsaget her. Muskelhærdninger og triggerpunkter kan føre til hovedpine, migræne, svimmelhed, kvalme, døsighed og sløret syn. Ved omhyggeligt at taste musklerne i halshvirvelsøjle området, kan der let findes muskelspændinger.\nTrigger punkterne er karakteriseret ved deres tryksmerter og hårdhed i musklen, derfor kan de let palperes.(føles)\nSpænding og trigger punkter i musklerne på siden af halshvirvelsøjlen, kan udløse mange gener. Oftest sidder muskelspændingerne og trigger punkterne i bunden af musklerne, på bagsiden af hovedet. Ofte findes hærdede håndgribelige muskel tråde langs hele halshvirvelsøjlen. Musklerne i skulderområdet er også meget følsomme og reagerer ofte med spænding, muskelhårdhed og triggerpunkter. Mulige udløsere er akutte ulykker, overbelastninger og traumer. Også kronisk dårlig kropsholdning, som f.eks. ved it-arbejde, hånd arbejde og kørsel, kan være mulige udløsere.\nMentale traumer og stress kan føre til spændinger i nakkemusklerne.\nMed teknikkerne fra lægemedicinsk osteopati, kan symptomerne behandles. Desuden kan der anvendes „dry needling“. Dry Needling er små stik i musklen og huden, med en tør nål uden medicin, for at få muskelen til at slappe af. Med periost akupunktur, den direkte stikken i knoglehuden, kan yderligere helbredende stimuli opnåes.


13. august 2018 // by MortenOA\nTrialhero er den officielle danske importør af TRS, og har der igennem adgang til alle de originale reservedele. Det er værd at bemærke at rigtig mange reservedele passer overens med andre mærker, så mangler du nogle dele til din maskine, så tøv ikke med at tage fat i os, selvom det ikke nødvendigvis er en …\nKategori: Reservedele og olier\n12. august 2018 // by MortenOA\nNILS er leverandør af olier og smøremidler. NILS leverer blandt andet til TRS fabrikken, Electric Motion samt tidligere til GasGas. NILS er ikke billigt, men ofte hænger pris og kvalitet sammen. Holder man prisen op imod, hvor lidt olie man som trialkører bruger, er det begrænset, hvor meget der er at spare på denne post, …\nTrialhero forhandler IRIS-kæder, som leverer rigtige trialkæder, og tidligere har leveret til f.eks. Repsol Honda Teamet. Rigtige trialkæder er kendetegnet ved ikke at være så brede som mange andre 520-kæder. Dette virker måske ikke væsentligt, men en bred kæde vil slide på siderne i kædeglidere og vil typisk veje betydeligt mere. Kæderne kommer med en …\nCopyright © 2022 Trialhero · All Rights Reserved · Powered by Mai Theme


Kom godt i gang: isætning og ophaling af kanoerne\nKom godt i gang: isætning og ophaling\nInformation om isætnings- og ophalingspladser langs Uggerby Å\nFor at gøre sejladsen så behagelig og sikker som mulig er her nyttig information vedrørende rutens isætnings- og ophalingspladser:\nFra Sønderskov by passeres viadukten – fortsæt ad Sønderskovvej til åen.\nDen nye ”Sindal Marina” ligger syd for Sindal, umiddelbart nedenfor teglværket. Kør mod Lendum (syd) i lysreguleringen i centrum. Kør over banen og ca. 100-200 m fremme til venstre ved KANO-skiltet. Videre frem til KANO-P- skiltet – så er der kun ganske få meter ned til kanopladsen. Der er mulighed for at overnatte ved “Sindal Marina”. Der er opsat to handikapvenlige shelters samt et muldtoilet. Der er ligeledes rindende vand samt opsat borde/bænke.\nFør Mosbjerg sejler man forbi den primitive overnatningsplads. Her må man gerne raste og evt. efter aftale lægge kanoen op. Ved vejbroen i Mosbjerg (5 sving efter Mosbjerg Dambrug) er strømmen stærk, og her er mange store skarpe sten. Man skal derfor op før broen på højre side og trække kanoen i vandet under broen, mens man selv går over træbroen. Stopper turen i Mosbjerg lægges kanoen i græsset. Sejler man videre mod Bindslev sættes kanoen i vandet ved skråningen.\nI Bindslev by må man ikke lægge kanoen på land. To broer passeres og ved Det Gl. Elværk er der ophalingsplads til venstre medstrøms. Se skiltet. Gå gennem træerne og læg kanoen på græsset på den anden side af grusvejen.\nNB. mellem Bindslev og Uggerby er der lagt nye stryg (stryg = kunstig gydeplads) ud. Ved det første stryg er der lagt godt 100 ton gydegrus men ingen kampesten. Stryget umiddelbart før Uggerby består af ca. 275 ton gydegrus + en del store kampesten der ligger i venstre side af vandløbet (i nedstrøms retning). Faktisk er der her 3 stryg afbrudt af lidt dybere partier. Ved udgangen af det nederste stryg er strømmen ikke så stærk og det er nemt at sejle venstre om de store kampesten. Her er der nu rigeligt plads til at en kano kan passere, men vær alligevel lidt forsigtige, når I sejler forbi disse stryg og gør det en kano af gangen.\nVed Uggerby sejles der under to broer inden ophaling efter sidste bro til venstre. Skråningen er stejl, men kanoen skal trækkes op på P-pladsen ved vejen.\nPå vejen ud til Uggerby Ås udløb i havet passeres først en fiskeplatform for kørestolsbrugere. Herefter sejles under limtræsbroen. Kanoen lægges op til VENSTRE (på Hirtshalssiden) nede på stranden. Letteste kørevej til afhentning af kanogæster på stranden er landevejen fra Tversted til De kommer til et vejskilt, hvorpå der står Uggerby 3 km til højre. Kør helt ned til stranden og ca. 3-3½ km til højre.\nPlacer altid kanoen med bunden i vejret og placer udstyret under kanoen\nOverhold altid ophalingsstedet, da det ellers vil skabe problemer!\nGod tur og tak for hjælpen.


Politikere uenige om kloakløsning - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Hillerød\nI 2018 kunne Klaus Markussen som formand for Hillerød Forsyning indvie det nye renseanlæg i Hillerød. Han mener stadig, der er andre muligheder end tvungen separatkloakering. Foto: Allan Nørregaard\nArtiklen: Politikere uenige om kloakløsning\nPolitikere uenige om kloakløsning\nHillerød - 10. september 2019 kl. 11:56\nBlandt politikerne er der uenighed om DN's udmelding om, at separatkloakering af de gamle bydele er nødvendigt, hvis Hillerød skal vokse.\nLæs også: Underkendt prestigeprojekt har fået bøde for udledning af spildevand\n- Jeg tror, Danmarks Naturfredningsforening har ret i, at man er nødt til få styr på overløb. Og det kan man kun gøre ved separatkloakering, siger Tue Tortzen (Ø), som længe har været positivt indstillet over for at stille krav om separatkloakering hos de private grundejere, hvilket der ikke er i den nuværende spildevandsplan.\n- Den spildevandsplan, vi har fået nu, er politisk censureret. Man måtte ikke nævne, at det nok senere vil blive nødvendigt at separatkloakere. Og det kommer til at give os en kæmpe udgift på et tidspunkt, siger han og fortsætter:\n- Vi graver jo op nu, og kommunen separatkloakerer alle institutioner og skoler. Men man slutter ikke de andre på, og det er ærgerligt, for det er hamrende dyrt at grave igen. Og det kommer vi til, for vi bliver pålagt at separatkloakere senere. Det kommer, når vi begynder at få rykkere fra Ministeriet om, at det ikke er godt nok, det vi gør, siger han.\nKlaus Markussen (V), der også er formand for Hillerød Forsyning, mener stadig, der er mulighed for andre løsninger end at stille dyre krav til kommunens husejere.\n- Jeg mener ikke, at løsningen er at separatkloakere hele Hillerød. Det er en forhastet konklusion, siger han.\nHan hæfter sig ved, at byrådet i foråret vedtog, at Hillerød Forsyning skal komme med et forslag til byrådet om at rense spildevandet bedre for medicinrester. Derudover afventer han forvaltningens svar på de spørgsmål, der er stillet i høringssvarene, blandt andet af Danmarks Naturfredningsforening.\n- Når vi får forslaget til den forbedrede rensning af spildevand, vil vi få en prognose for, hvad udledningsniveauet vil være efter en etableringsfase. Min forventning lige nu er, at vi kan holde os under de grænseværdier, vi skal. Det, der er centralt, er, at vi får fakta på bordet og træffer beslutninger ud fra det, og ikke baserer vores beslutning på, hvad vi tror, siger han.\nFrederiksborg Amts Avis har også spurgt borgmester Kirsten Jensen (S) om, hvad hun mener om DN's høringssvar. Hun svarer i en mail:\n»Vi ved, at der også skal være løsninger for de kommende byudviklingsarealer. Vi har et arbejde i gang, som ser på forskellige muligheder. Den nuværende godkendte spildevandsplan bidrager også til løsninger. Vi undersøger sammen med Hillerød Forsyning, hvilke muligheder, der er for forskellige renseteknikker.«\nByrådet behandler høringssvar til plangrundlaget for Solrødgård på byrådets møde den 27. november 2019.\nNu bliver milliardprojekt lovligt\n22. november 2019 kl. 05:02 Opdateret: kl. 16:21\nDN: Ingen vækst uden separatkloakering\n10. september 2019 kl. 09:57 Opdateret: kl. 15:11\n10:37 Kørte litauisk bil uden kørekort\n10:27 Narkopåvirket bilist stoppet\n1. Vil omdanne posthusgrund til 210 boliger\n3. Kvinde kørte med spiritus i blodet\n5. Butikstyv i Bilka stak af: To medarbejdere fangede ham


Natur - Gjessinggaard\nGjessinggaards fjordnære kuperede landskab gennemskåret af Tvede Ådal er et paradis for naturelskere med en række forskellige naturtyper som strandenge, skov, ådal, egekrat og overdrev indenfor et begrænset område.\nHavørn, fiskeørn, rørhøg, musvåge, kærhøg, hønsehøg, tårnfalk og glente er alle naturligt forekommende rovfugle, som ses dagligt – og hertil kommer af og til mere sjældne gæster som lærkefalk, natfalk og vandrefalk.\nRavnene bygger rede i de store bøge hvor også store flokke af skovduer fouragerer om efteråret. Flagspætte, grønspætte og spætmejse finder både føde og levesteder i de gamle træer der efterlades til forrådnelse.\nSøer og damme huser blishøns, rørhøns, ænder og gæs, og i foråret synger nattergalene hele natten fra engenes pilekrat, og gøgen kukker i ådalen. Store stæreflokke slår sig om foråret og efteråret ned i sivskovene, odderen fisker i åen sammen med isfuglen og i skov og mark ser man agerhøns, råvildt, dåvildt og harer.\nNaturen er en herlighedsværdi, der bliver værnet om, og der gøres hvert år mange tiltag for at forøge biodiversiteten og skabe levesteder for både insekter, fugle, padder og dyr.\nHvert år lægges en biotopforbedringsplan, hvor det tilstræbes at skabe natur i ukurante markhjørner i form af vildtplantninger, fodermarker og småsøer.\nEnge i ådalen og overdrev græsses af hårdført kvæg i et glimrende samarbejde med Randers kommune for at bevare de lysåbne arealer. De mange levende hegn og diger passes for at forbedre levesteder for bier, andre insekter, fugle og markvildt mest muligt.\n+45 21 75 56 20\nGjessinggaard Gods 2020, All Rights Reserved.


Kommunikationsforum | Erfaren strategisk kommunikationsmedarbejder\nSå er du lige den, vi søger til en ny stilling som strategisk kommunikationsmedarbejder ved UC SYD. Vi er på udkig efter en erfaren, analytisk og kreativ kommunikatør med nogle års praktisk erfaring. Du har arbejdet med ledelseskommunikation, interessevaretagelse, pressearbejde, journalistik eller rådgivning. Allerhelst har du erfaring med det hele eller det meste. Du skriver sikkert, skarpt og hurtigt uanset, om det er en pressemeddelelse, et debatindlæg, en tale, en kronik, et oplæg til bestyrelsen eller en intern nyhed.\nVi forventer, at du kan arbejde på tværs af medier, uanset om de er trykte, online eller sociale. Og uanset om målgruppen er politikere, interessenter, samarbejdspartnere, medarbejdere eller studerende. Hvis du kan lave en håndholdt video eller fotografere, er det et stort plus.\nDu får en central rolle i Kommunikation, der er en del af den nyetablerede Strategisk enhed. Du skal være med til at løfte det strategiske arbejde, så vi bedre understøtter ledelsen på de strategiske indsatsområder og på ledelseskommunikationen, og samtidig styrker UC SYD’s interessevaretagelse og synlighed i den offentlige debat. Derfor en fordel, hvis du allerede følger med i den uddannelsespolitiske debat eller er i stand til hurtigt at sætte dig ind i det væsentligste.\nDu skal primært arbejde med strategisk kommunikation, men også være klar til at give en hånd med, når det handler om rekruttering af studerende til vores grunduddannelser og videreuddannelser.\nDu er i stand til at begå dig i en kompleks organisation, hvor der er mange interesser i spil, og du formår at etablere et tillidsfuldt samarbejde på tværs af organisationen og med såvel medarbejdere som ledere.\nDu arbejder kvalitetsbevidst, ambitiøst og engageret. Du er ikke bange for at udfordre dig selv og være med på et hold, der tør gå nye veje. Du stiller gerne dine kompetencer og viden til rådighed for andre, og ser også fordelen i at trække på andres viden og erfaring. Du kan arbejde med opgaver, der kræver koordinering og overblik, og samtidig løse opgaver her og nu. Ja, forbered dig på, at det er et travlt og ofte uforudsigeligt miljø, du kommer til at arbejde i.\nDu har en relevant videregående uddannelse. Det er ikke afgørende hvilken, det afgørende er din erfaring, din strategiske forståelse og om du kan og vil.\nEt spændende, udfordrende og krævende fuldtidsjob i en organisation i stærk udvikling. Du får gode kolleger og et godt, travlt arbejdsmiljø med en uformel, munter og tillidsfuld omgangsform. Vi giver gode muligheder for faglig udvikling og en høj grad af selvstændighed i jobbet.\nTiltrædelse pr. 1. februar 2019. Du ansættes i Kommunikation med reference til kommunikationschefen. Løn og ansættelsesvilkår i henhold til overenskomsten.\nTjenestestedet er Campus Esbjerg, men du skal være indstillet på, at skulle løse opgaver på vores campusser i Kolding, Haderslev og Aabenraa.\nSend din ansøgning på dette link. Ansøgningsfrist onsdag den 28. november 2018 kl. 24.00. Samtaler gennemføres 10. december på Campus Esbjerg.\nChefkonsulent og tillidsrepræsentant Susan Rasmussen, tlf. 7266 2043, sura@ucsyd.dk\nPå linket hvor du skal søge jobbet, finder du også fortællinger om, hvordan det er at være medarbejder ved UC SYD.\nKender du ikke Esbjerg, finder du nyttige oplysninger på energimetropol.dk.\nTelefon: 72 66 20 41


Ny dødsulykke sætter fokus på højresvingende lastbiler | Cyklistforbundet\nFotoet stammer ikke fra en rigtig ulykke\nEn kvindelig cyklist har mistet livet i en højresvingsulykke i et vejkryds i Ballerup. Ulykken skete da en lastbil med anhænger foretog et højresving og ramte cyklisten der kom kørende i samme retning.\nCyklistforbundet har gennem længere tid arbejdet for at mindske antallet af dræbte cyklister ved højresvingsulykker. Det er derfor med stor tristhed at Cyklistforbundet har modtaget nyheden om endnu en dræbt cyklist i netop den type ulykke.\nTilbage i marts 2014 lancerede Transportminister Magnus Heunicke en ny strategi mod højresvingsulykker. Strategien indeholdt en bred vifte af forslag, men der var lagt op til en særlig indsats på tre områder:\n• Efteruddannelse af chaufførerne\n• Optegning af særlige cykelbokse i større kryds\n• Bedre vidensdeling mellem kommunerne om den forebyggende indsats\n”Det er tre yderst relevante områder, som vi er helt enige i, at der skal større fokus på. Men vi må se i øjnene, at forebyggelsen af denne type ulykker er en proces, som ikke stopper her. I Cyklistforbundet har vi længe været fortalere for et lovpligtigt orienteringsstop for svingende lastbiler, og det forslag så vi meget gerne testet i pilotforsøg. Mange af ulykkerne skyldes jo netop hastværk og mangelfuld orientering hos chaufførerne, som er under et stort pres under kørsel i byerne.”\nFørste højresvingsdrab i år\nIfølge Politikens opgørelse over trafikdræbte, er ulykken i Ballerup den første dræbte cyklist i en højresvingsulykke i 2014. Noget kunne derfor tyde på, at den øgede fokus på problemet har været forebyggende i sig selv, men ulykken vidner også om at højresvingsulykker fortsat er et indsatsområde, der bør prioriteres højt.\n”Det er dybt tragisk hver gang en person mister livet i trafikken. Uanset hvem det er og hvordan det sker. Men når vi nu igen ser en cyklist blive dræbt af en højresvingende lastbil, er det helt afgørende at vi holder politikerne fast på at gøre indsats mod den her type af ulykker. Højresvingsstrategien tilbage fra marts havde en række gode tiltag, men vi må indse, at det alene ikke kan løse problemet. Den menneskelige faktor vejer tungt, og det handler om at skabe øget opmærksomhed hos både cyklisterne og chaufførerne. Samtidig skal vi udvikle en infrastruktur, der gør vores vejkryds mere sikre for bløde trafikanter,” siger Klaus Bondam på baggrund af den aktuelle ulykke.\nStrategien mod høresvingsulykker, der blev offentliggjort tilbage i marts, indeholdt en række anbefalinger baseret på både nationale og internationale erfaringer samt input fra transportbranchen og borgere. Anbefalingerne gik på både infrastruktur, køretøjer og adfærd. I ”Trafikaftale 2014 - udmøntning af disponible midler i Infrastrukturfonden”, der blev offentliggjort af Transportministeriet i juni 2014, fremgår det at man ønsker at følge op på strategien fra marts. Således er der i aftalen enighed om at udmønte 12,5 mio. kr. til forebyggelse af højresvingsulykker, herunder anlæg af cykelbokse, revision af chaufføruddannelsen, videndeling med kommunerne og kampagner, samt 8,6 mio. kr. til sikre vejkryds, herunder anlægsmæssige tiltag til forebyggelse af højresvingsulykker.\nLæs Cyklistforbundets og ITDs fælles debatindlæg om højresvingsulykker i Jyllands-Posten\nLæs mere om strategien mod højresvingsulykker\nLæs Cyklistforbundets anbefalinger for at undgå højresvingsulykker\nLæs Trafikaftale 2014 "udmøntning af disponible midler i Infrastrukturfonden"\nEmneord: Adfærd, Cyklistforbundet, Højresving, Lastbiler, Sikkerhed, Ulykker


Fysiske undervisningsforsøg | Roskilde Universitet\nFå kompetence til at undervise i fysik i gymnasiet\nMålet med kurset er at give dig fortrolighed med den eksperimentelle side af fysikundervisning. Kurset giver færdigheder i selvstændigt at tilrettelægge et undervisningsforløb med et eksperimentelt indhold, herunder forløb med eksperimenter som eleverne kan udføre. Kurset vil under normale omstændigheder være en forudsætning for at opnå kompetence til at undervise i fysik i gymnasiet.\nEfter afsluttet kursus har du opnået viden om - og:\nkendskab til et bredt udsnit af forsøgsapparatur samt eksperimenter, der anvendes til fysikundervisningen i de gymnasiale ungdomsuddannelser\nindsigt i didaktiske overvejelser relaterede til brugen af eksperimenter i fysikundervisningen i de gymnasiale ungdomsuddannelser\nindsigt i sikkerhed ved laboratoriearbejde i de gymnasiale ungdomsuddannelser herunder el-sikkerhed.\nDu har fået færdigheder i:\nat bruge de redskaber og metoder, der anvendes i fysik i de gymnasiale ungdomsuddannelser herunder dataopsamling ved hjælp af lommeregner og pc\nat skrive øvelsesvejledninger og forholde sig til indholdet af elevrapporter i de gymnasiale ungdomsuddannelser\nDu har fået kompetencer til:\nat udvælge, opstille og udføre eksperimenter, der illustrerer et givet emne eller område af fysikken\nat analysere eksperimentelt udstyr: Vurdere, hvordan et givent udstyr kan anvendes i forskellige sammenhænge, samt vurdere risikomomenter i forhold til gældende bestemmelser på området.\nKurset består af oplæg, gruppedrøftelser, deltageroplæg, demonstrationer og laboratoriearbejde.\nDu får kendskab til et bredt udsnit af forsøgsapparatur samt eksperimenter, der anvendes til fysikundervisningen, og samtidig får du indsigt i de didaktiske overvejelser og sikkerhed ved laboratoriearbejde.\nKurset består af oplæg, gruppedrøftelser, deltageroplæg og demonstrationer og laboratoriearbejde. Der udføres et antal eksperimenter, hvortil der skrives og afleveres rapporter. Yderligere en afsluttende eksamensrapport skrives på baggrund af et selvvalgt eksperimentelt emne. Rapporten skal indeholde overvejelser over målgruppe, det valgte niveau samt progression i de valgte eksperimenter. Desuden skal sikkerhedsaspekter ved de valgte eksperimenter beskrives.\nKurset afsluttes med en mundtlig eksamen over et selvvalgt eksperimentelt emne, beskrevet i en skriftlig eksamensrapport, der danner udgangspunkt for eksamen. Der gives karakterer efter 7-trins-skalaen.\nI foråret 2019 vil undervisningen ligger mandage i ulige uger, startende med uge 9. Der er undervisning følgende dage:\n25/2, 11/3, 25/3, 8/4, 6/5, 20/5samt 3/6.\nEksamen afholdes den 17. juni.\nFysik på Roskilde Universitet holder til i bygning 27. Find vej til Roskilde Universitet, bygningen og hvordan du kommer frem via kortet her\nKurset koster 4.000 kr. Beløbet dækker deltagergebyr for de 5 ECTS uddannelsen omfatter. Der fremsendes faktura.\nHvis din arbejdsplads skal betale, så oplyser du blot din arbejdsplads adresse og evt. EAN-nr. på tilmenldingen.\nFor at deltage i kurset skal du tilmeldes som gæstestuderende på Roskilde Universitet. Du finder flere oplysninger om videreuddannelse og tilmelding under Gæstestuderende.\nTilmelding for foråret 2019 skal ske inden 15. november 2018.


Gudrun Hasle – Horsens Kunstmuseum\nNyerhvervelser 2013-|Gudrun Hasle\nHow can I scrim for halp wen I am ok. 2015\nLagenlærred med stof applikation\nGave 8/8-2016 fra Horsens Kunstmuseums Venner\nMuseet har indlemmet endnu et nyt værk af Gudrun Hasle i samlingen. Gudrun Hasle (1979) er uddannet fra Det Fynske Kunstakademi 2002 – 2008 og Det Kongelige Danske Kunstakademi i 2007-2008. Gudrun Hasle arbejder i sin kunstneriske praksis med kommunikation ofte på skrift og med udstillingen ‘How can i scrim’ spørger hun beskueren direkte om, hvordan man kommunikerer efter hjælp, når enhver kan se, at man opfylder rammerne for det gode liv. Hun er kendt for at sin selvbiografiske tilgang ofte med udgangspunkt i hendes egen ordblindhed. Banneret er skabt stedsspecifikt på Horsens Kunstmuseum og museet har i forbindelse med udstillingen erhvervet det til museets samling.\nHvad er størst: Et skrig eller et parcelhus\nSamtale mellem Gudrun Hasle og Claus Hasle Larsen\nCLaus Hasle Larsen: Du er kendt for at lave teksterværker på trods af din ordblindhed. Og du er kendt for at lave forholdsvis små tekstile værker med sarte sting.\nOg du har tidligere sagt, at alle dine værker kunne fragtes i en cykelkurv.\nHvad nu! Der er brugt lastbil, lift og metalwires og vi nærmer os et værk på parcelhusstørrelse på næsten 150 m2?\nGudrun Hasle: Der sker altid noget når man arbejder i forhold til størrelse. Jo større det bliver desto mere fysisk bliver den følelse tilskueren får, når han eller hun ser på det?\nCHL: Nu står der noget med Scrim – altså et skrig – Det er jo ikke det første skrig i kunsthistorien. Kunne du ikke have lavet det i Munch-størrelse? Kunne teksten have fungeret på et A4-ark\nGH: Ikke på samme måde. I teksten prøver jeg at give skriget den størrelsen, som følelsen kan have inde i kroppen på mig.\nCHL: Omvendt bruger du også ordet ‘okay’. Hvad er det for et ord? Hvad betyder det hos dig?\nGH: ‘Okay’ er et superinteressant ord, fordi det rummer alt fra , at man har det vildt godt til jeg har det akurat lige udholdeligt. Når man sætter ordet scrim først og bruger okay bagefter, afmonterer man på en eller anden måde det store skrig.\nCHL: Men hvorfor er det interessant at afmontere det store skrig. Munch var overhovedet ikke afmonterende i sit skrig\nGH: For det første skaber det en interessant spænding i selve teksten. For det andet synes jeg, at det er et billede på vores civilisation på en eller anden måde?\nCHL: Hvordan det?\nGH: At vi lever med en indre smerte, som vi dulmer med facade og forbrug og derfor er vi kun okay.\nCHL: Men er det ikke okay at være okay?\nGH: Det er okay at være okay, men så kan folk måske føle, at jeg er der med dem. Værket er en dialog med den enkelte. Så kan det godt være, at jeg råber lidt højt, fordi skriget føles stort indeni mig\nDen disharmoni der er mellem det vi stræber efter, som gør os så stressede er interessant.\nCHL: Du er jo kendt for at være ordblind. Kender man dig og dine værker, vænner man sig på en måde til det faktum og overser det næsten i størrelsen af værket. Det er som om det bliver noget sekundært. Kan du følge mig?\nGH: Jeg ser min ordblindhed, som mange trods alt ikke kender, som en underliggende energikilde, der er med til at give værket en ekstra form for sårbarhed. Det gør det mere menneskeligt.\nCHL: På trods af at du størrelsesmæssigt prøver at lægge dig du ud med guderne ved at arbejde i katedralstørrelse.\nGH: På Horsens Kunstmuseum har jeg haft mulighed for at lave skriget i den størrelse det er: Sådan ca. 12 gange 12 meter.


Solyaris - Planet Pulp\nDenne mesterlige film vil nok afskrække et moderne publikum med sit meget langsomme tempo og til tider meget kryptiske handling, men giv den en chance - du vil ikke blive skuffet.\nDer er her tale om en tung, meget tung, og seværdig, meget seværdig russisk sci-fi-film, som samtidig er en milepæl indenfor filmhistorien helt generelt. Hvis man kender filmens forlæg, Stanislaw Lems roman Solaris fra 1961, er det sjovt at iagttage, at romanens handling først træder i kraft 40 minutter inde i filmen. Det viser også, at instruktøren på en og samme tid eksperimenterer med og er tro overfor forlægget.\nDer hvor Tarkovskys film adskiller sig markant fra den anden filmatisering af romanen, Steven Soderberghs Solaris (2002), er i filmens insisteren på at blive et udtryk og et værk i sig selv, der både er tro mod romanen og samtidig skaber et enestående værk, som kan stå på sin egen ben.\nSå med insisteren menes der ikke i denne forbindelse noget negativt, tværtimod. Soderberghs film er derimod en svag konstruktion, som på egne ben falder til jorden, men som til nøds holder sig oppe, hvis den ses i sammenhæng med romanen og Tarkovskys film.\nEt par markante ændringer\nBertons vidneforklaring set på video.\nSolyaris adskiller sig markant fra romanen i indledningen. De første 40 minutter af filmen foregår på Jorden, hvorimod romanen starter, da hovedpersonen Kelvin er på vej i rumkapslen mod rumstationen Solaris, der ligger i kredsløb om planeten af samme navn. Dette er en stor ændring, som dog giver meget mening, når man har set filmen færdig.\nMeget af den viden, man får om planeten Solaris i romanen, kommer i de passager, hvor Kelvin sidder på biblioteket og læser i bøger. Dette er en fortællemåde som egner sig til det skrevne ord, men som ikke går i en film. Så en af bogens centrale elementer, hvor Kelvin læser piloten Bertons vidneforklaring om, hvad der skete på en ekspedition til Solaris, er i filmen henlagt til, at Kelvin ser dette vidneudsagn på en film, kort før han tager af sted.\nOg en anden markant ændring er, at Berton selv er ven med Kelvins far, og at han er på besøg den selv samme dag, som de ser filmen. Dette er meget virkningsfuldt greb fra Tarkovskys side, da nærheden til forskningen omkring Solaris allerede her bliver trukket frem.\nRomanens handling begynder efter 40 minutter\nEfter de første 40 minutter tager filmen så mere konkret fat i romanens handling. Og i passagen hvor Kelvin ankommer til rumstationen og langsomt væves ind i den mystik, som har spredt sig på stedet, viser Tarkovsky, at han også mestrer den basale spænding og uhygge. Der er lange kamerabevægelser igennem den forfaldne rumstation, hvor uhyggen ligger i det, man ikke ser og kun aner små glimt af.\nSom i romanen tager filmen en ny drejning, da Harey dukker op. Harey er Kelvins ekskone, som for år tilbage begik selvmord. Kelvin og Harey påbegynder et nyt og meget specielt kærlighedsforhold på stationen, alt imens Kelvin drages dybere ind i vanviddet. Svaret på det hele – og her skal man huske, at der ikke findes noget endegyldigt svar – må findes igennem studierne af planeten Solaris. Og mere af handlingen vil jeg ikke røbe her.\nEn søgen efter det absolutte udtryk\nRumstationen Solaris over planeten set fra Kelvins rumkapsel.\nAndrei Tarkovsky er en af de helt store skikkelser, når man ser på den russiske filmindustri, og når man ser på filmhistorien generelt. Tarkovsky, der blev født i 1932 og desværre allerede døde i 1986, var uddannet på filmskolen, og var en vigtig spiller i det nybrud, som østeuropæisk film stod for i slutningen af 60’erne og starten af 70’erne, og som var i samme ånd, som det man eksempelvis så hos Ingmar Bergman.\nHos Tarkovsky – som var søn af en digter – så man en interesse i teologi og Guds rolle i menneskelige relationer. Dette er bedst udtrykt i hans nok mest anerkendte mesterværk Andrej Rublyov (Den yderste dom, 1969), som skildrer historien om en ikonmaler i 1400-tallets Rusland.\nDet vigtige for Tarkovsky var en søgen efter det absolutte udtryk – både i stil og i indhold. Dette kan virke som en meget søgt tilgang, men under alle omstændigheder var det en idé, Tarkovsky fulgte til dørs. Det vigtige for Tarkovsky er i denne sammenhæng ordet “søgen”. For i hans øjne kan billedet, som en instruktør skaber, aldrig have en absolut mening, men er derimod et billede, som bliver til sammen med beskueren.\nDerfor er hans film også svært tilgængelige, og meget langt fra det, man ser i stort set alle andre film. Det hele er konstant tvetydigt, og tolkningsmulighederne nærmer sig det uendelige, da billedet jo blot er et udtryk for en dråbe vand i det store hav, for den store fortælling er ikke-eksisterende – netop også derfor er Tarkovsky blevet set som en forløber for postmodernismen. Med dette skal det dog ikke forstås, at hans film er umulige at se, men blot at de rent visuelt og fortællemæssigt adskiller sig fra den gængse fortællemåde, som de fleste i vesten er vokset op med.\nDybsindige indtil det okkulte\nDet første møde med Snaut.\nDesuden har han en evne til at skildre det syrede og få helt normale scener til at virke unormale. Det er en evne, som en moderne instruktør som David Lynch ligeledes besidder – scenen i Solyaris hvor den lille dværg dukker op, er som taget ud af en Lynchfilm. I Filmleksikon (1995) siges følgende om Tarkovsky, som meget godt opsummerer, hvad han kunne, og som også er meget sigende om Solyaris:\n“Tarkovskys film er dybsindige indtil det okkulte og visuelt fascinerende udflugter ind i ukendte territorier, hvor mennesket bliver stillet over for eksistensens største gåder.”\nPå mange måder kan Tarkovsky ses som en filmisk poet, men igen kan denne betegnelse godt skabe mislyde, hvis man tror, at hans film er en omgang kunstnerisk bavl. Så jeg vil hellere betegne ham som en instruktør, der kender til og mestrer det klassiske filmsprog og dertil benytter sig af en alternativ måde at fortælle film på. For ja, hans film er kunstneriske, faktisk er Solyaris det jeg vil betegne som et klokkeklart kunstværk, men den kan så meget mere end “bare” at være kunst. Filmen er både basalt spændende, intellektuelt udfordrende og smuk som fanden selv.\nSartorius og hans lille ven.\nTarkovskys værker er ganske enestående, hvor stilen, klipperytmen, den alternative tilgang til fortælleteknik og de filosofiske aspekter er det, der skiller sig mest ud. Oven i hatten var Tarkovsky også en eminent personinstruktør, men det er jo “bare” endnu et plus. Derfor var han netop også den rigtige mand til at filmatisere Stanislaw Lems mesterlige Solaris.\nBogen virker ved første øjekast som noget, der ikke kunne føres over på store lærred med sine lange filosofiske passager sat ind i en sci-fi-setting, samtidig med at romanens protagonist Kelvin er en meget kompliceret størrelse. Men det lykkedes til fulde Tarkovsky at lave en intet mindre end mesterlig filmatisering.\nTarkovsky har også udtalt, at han ikke bryder sig om genrefilm, og at han ikke selv er særlig pjattet med Solyaris, da han føler, at den aldrig bryder med sci-fi-genren. En typisk holdning for den slags skabende kunstner, Tarkovsky var, og jeg kan kun give ham uret. Filmen er netop så stærk, fordi den formår både at være sci-fi og samtidig noget helt andet, som det også var tilfældet med Lems roman.\nFandt 2001 kold og steril\nHarey ankommer, og det resulterer i kærtegn.\nEt meget sigende faktum er, at to af de største romaner inden for sci-fi-genren – Lems Solaris og Clarkes 2001: A Space Odyssey (1968) – er blevet filmatiseret af to af de største filmskabere i moderne tid. Kubricks film er en visuel nydelse fra start til slut, som fungerer som et supplement til romanen, og det gælder også den anden vej rundt.\nDer er bare den “lille” forskel, at Kubricks 2001: A Space Odyssey ikke er en direkte filmatisering, da bogen og filmen blev lavet sideløbende og udviklet i fællesskab mellem Clarke og Kubrick ud fra en ældre Clarke-novelle med titlen The Sentinel (1948). Men de to bøger og de to film står den dag i dag sammen som fire af de største værker indenfor sci-fi-genren – læs forøvrigt anmeldelserne af 2001: A Space Odyssey for en nærmere udredning af tilblivelsen af romanen og filmen.\nSolyaris er også visuelt prangende, men har mere af sin substans i historien end det er tilfældet hos Kubrick. Som en sjov anekdote kan det tilføjes, at Tarkovsky så Kubricks 2001: A Space Odyssey (1968) kort før han gik i gang med Solyaris, og at han fandt den kold og steril.\nEn af de mest centrale scener\nKelvin vil sende Harey afsted i en rumraket.\nDer er mange centrale scener i Solyaris, men en af de vigtigste er dog scenen i biblioteket, hvor mandskabet fejrer Snauts fødselsdag. Her kommer en essentiel diskussion – som næsten er identisk med den lignende scene i romanen – hvor historiens centrale sci-fi-elementer bliver udtrykt.\nPå den ene side er der Sartorius, som repræsenterer forskeren med det brændende hjerte for sit fag. De mystiske omstændigheder omkring rumstationen, der har henlagt stedet i en form for vanvid og apati, har blot gjort Sartorius stærkere i sin tro på videnskaben. Han holder fast i, at det vigtigste for menneskeheden er at udforske og beskrive nye ting, da han ellers mener, at vores eksistens ikke er berettiget.\nPå den anden side står Snaut – som nærmest er blevet opslugt af vanviddet, men alligevel formår at holde fanen højt – og Kelvin. De mener, at menneskeheden kun søger forskningen som et spejl for sig selv. Altså at lade sig spejle i kosmos for at bevare troen på menneskeheden. Mens denne livlige diskussion står på, ser vi rent visuelt biblioteket, hvor de befinder sig. Dette er et meget godt tegn på Snauts og Kelvins pointer, da biblioteket er indrettet nøjagtigt som en tro kopi af et gammeldags jordisk bibliotek, blandet med elementer fra noget, der ligner en herrestue.\nDer er hyggeligt og varmt, og dette rum står i stærk kontrast til det kolde rumskib, som på mange måder repræsenterer den hårde videnskab. Scenen viser også, hvor dygtig Tarkovsky er til at skabe miljøer og stemninger. Scenen emmer af melankoli, som langt hen ad vejen er den tilstand, som de implicerede er i.\nDr. Sartorius i en eftertænksom stund.\nFor både Lem og Tarkovsky er sci-fi-settingen brugt til at tage spørgsmål op, som går langt ud over sin genre – og netop derfor er det så mesterligt, da sci-fi-delene også er stærke i sig selv. De lange, maleriske kamerature rundt på rumstationen er smukke og hypnotiserende. Det bliver i dette tilfælde også tydeligt, hvor meget eksempelvis Alien (1979) rent visuelt har ladet sig inspirere af udtrykket og måden at skildre et rumskib på, som det ses i Solyaris.\nSamtidig er visualiseringen af de processer, man ser på planeten Solaris holdt i en meget minimalistisk stil, hvor effekterne er sparsomme og effektive, og som giver tilskueren muligheden for at se det, man selv vil, i det store hav, som dækker planeten. Igen en lille fræk detalje, når man tænker på, at menneskeheden i både Lems og Tarkovskys verden bruger videnskaben – her bruger vi så som tilskuere Tarkovskys billeder til at danne en mening – som et spejl på sig selv.\nDen fulde Snaut præsenterer sin teori for Kelvin og Harey.\nSkuespillet i Solyaris er mildest talt mesterligt. Navnene på de medvirkende vil ikke vække genklang hos mange, men de spiller så rovfuglene synger. Men en forudsætning for at filmen med sine mange kammerspilsagtige scener skulle fungere var også, at skuespillet skulle være i top. Og samtidig med sin dybtfølte personinstruktion, formår Tarkovsky også konstant at krydre de intense dialogscener med en uovertruffen visuel opfindsomhed. Alle de medvirkende er gode.\nDonatas Banionis som Kelvin ligner en chubby russisk udgave af Richard Burton, og han har den nok sværeste rolle af dem alle. Kelvin er et komplekst menneske, men Banionis får Kelvins udvikling skildret, så man tror på det. Anatoli Solonitsyn, der spiller Sartorius, viser både facetter af den hårde videnskabsmand og de mere menneskelige aspekter, som trænger sig på i takt med, at vanviddet spreder sig på stationen.\nNatalya Bondarchuk som Harey personificerer personen, som den er i romanen, Hun går fra at være en “alien” til at opnå menneskelige egenskaber, som får smertelige konsekvenser. Men alligevel er det Jüri Järvet som Snaut, der er min personlige favorit. Den lille mandsling, som ligner en blanding mellem en våd hund og en pedel på en folkeskole, er helt fantastisk.\nBåde loyal og illoyal over for kommunismen\nEt andet forrygende aspekt er filmens design. På en og samme tid er filmen futuristisk og 70’er-agtig i sit look, både når man tænker på tøjstilen og den måde, rumskibet ser ud på. Samtidig formår filmen at ramme en meget stringent kommunistisk ånd i designet, både når man ser billeder fra storbyen og rumskibet. Der et tale om en enkel arkitektur, som udstråler arbejderånden, hvor det ikke er individet men samfundets storhed, der skildres.\nDerudover har flere af filmens scener noget manieret og forbudt over sig, der bryder med den ellers strenge stil. I 70’erne var der i Rusland en meget streng censur, hvor det kommunistiske styre var inde over alt i både kunst og litteratur. Så det er med en vis frækhed, at Tarkovsky har lavet filmen, da den både er tro mod den kommunistiske ånd og samtidig er et brud med den. Det ses tydeligt eksemplificeret i rumstationen Solaris. Man mærker den hårde orden hvormed stationen er blevet bygget, men samtidig har forfaldet sneget sig ind i stationens gange.\nSå ja, jeg har kastet mig i støvet for denne mesterlige film – som for øvrigt også vandt to priser ved Cannes-festivalen i 1972, og som i akademiske kredse anses som et mesterværk. Det er nok en film, som vil afskrække et moderne publikum med sit meget langsomme tempo og til tider meget kryptiske handling – som det rent faktisk ikke er muligt at gengive en fuldstændig tolkning på – og dette er netop et kendetegnende aspekt i Tarkovskys virke som instruktør og samtidig også ånden i romanen.\nSå det man dybest bør gøre er at læse romanen og se Tarkovskys filmatisering. Roman og film forstærker hinanden, selvom de også står ekstremt stærkt hver for sig. Så kan man da også til sidst se Soderberghs smukke Solaris, som dog mest af alt fremstår som en lille fodnote i forhold til de kapitler, der kunne skrives om Tarkovskys Solyaris og Lems Solaris. Giv filmen en chance, du vil bestemt ikke blive skuffet.\nManuskript: Andrei Tarkovsky og Fridrikh Gorenshtein, baseret på romanen Solaris af Stanislaw Lem\nCast: Donatas Banionis (Kelvin), Natalya Bondarchuk (Harey), Jüri Järvet (Snaut), Anatoli Solonitsyn (Sartorius)\nProducere: Viacheslav Tarasov (producer)\nKlip: Ludmilla Feganova\nSprog: Russisk, engelsk, fransk\nUndertekster: Engelsk, fransk, tysk, spansk, portugisisk, italiensk, hollandsk, svensk, hebraisk, kinesisk, japansk, russisk\nProduktionsland, år: Rusland, 1972\nProduktionsselskaber: Mosfilm Studio\nDistributør (DVD): World Cinema Ltd.


.LANCASTER domænenavn præregistrering\nFAQ - .LANCASTER relaterede spørgsmål\n.LANCASTER - generelle oplysninger\n.LANCASTER er et eksempel på et nyt generisk top-level domænenavn (ny Firmanavne) som ICANN, internetdomæne-myndigheden, har annonceret. Det nye gTLD programs mål er at øge konkurrencen, innovationen og forbrugernes valgmuligheder. Du kan se det som din nye mulighed for at få det perfekte domænenavn, som ellers var taget af en anden. Indførelsen af domænenavnet .LANCASTER er opdelt i tre faser: Præregistrering, Sunrise og Landrush. Efter Landrush-perioden, vil .LANCASTER domænetypen blive offentlig og registreringer vil være tilgængelige for alle (Generel Tilgængelighed).\nEn gratis og uforpligtende måde til at opnå et forspring i sikringen af det nye domænenavn. Angivelse af interesse for et givet domænenavn og i sidste ende at registrere navn(e) i .LANCASTER når registreringen bliver tilgængelig.\nDen periode ved lanceringen af .LANCASTER domænet, før offentlig domæneregistrering for .LANCASTER begynder, hvor mærkevareejerne kan nå at registrere eller blokere relaterede domænenavne. Se vores Dedikeret Trademark Clearinghouse registrering.\nDen indledende lanceringsfase for bred, generel udbredelse, hvor hvem som helst (normalt virksomheder) kan ansøge om et domænenavn under .LANCASTER. Landrush registreringer foregår typisk ikke efter først-til-mølle princippet. Enslydende ansøgninger bortauktioneres mellem de parter, der ønsker det identiske navn.\nI denne fase vil domænenavne under .LANCASTER være tilgængelige for offentligheden til normale detailpriser og efter først-til-mølle princippet. Ansøgere kan forsøge at registrere tidligere præregistrerede domæner indenfor .LANCASTER. Når et domæne er registreret, er det officielt reserveret og registreret i realtid.\nHvis du ikke er en varemærkeejer før Generel Tilgængelighed, får du kun lov til at deltage i den første fase og præregistrere dine ønskede domænenavne under .LANCASTER. Brugen af vores gTLD Præregistreringsmodul er gratis og uden nogen forpligtelse til at købe senere. Vi vil holde dig opdateret om den fremtidige udvikling i relation til dine præregistrerede domæner , herunder information om priser og regler, når disse er blevet bebudet af den ansvarlige for registreringsdatabasen for en given gTLD . Bemærk at præregistrering af .LANCASTER ikke er en kø. Selvom vi vil gøre vores bedste, kan vi ikke give nogen form for garanti for, at præregistrering i sidste ende vil føre til en vellykket registrering af dit valgte domæne under .LANCASTER domænet. Hvis du ønsker at sikre dine rettigheder til et bestemt domænenavn, skal du vælge vores Dedikeret Trademark Clearinghouse registrering, som tilbyder varemærkeindehavere en enkel, men effektiv måde at overvåge og beskytte deres brands. Det er også den eneste måde, hvorpå varemærkeindehavere kan deltage i udpegede Sunrise perioder. For ikke-indehavere af et varemærke vil præregistrering af .LANCASTER være tilgængelig indtil General Tilgængelighed.\nFAQ - Ofte stillede spørgsmål til .LANCASTER domænenavne og Firmanavne\nHvorfor skal jeg registrere .LANCASTER domænenavn?\nDu kan frit vælge mellem hundredvis af domæne udvidelser, der er skræddersyet til din hjemmesides behov for at give den en unik identitet. Desuden vil der med .LANCASTER udvidelsen være større sandsynlighed for, at din side vises ved søgninger og som følge deraf vil der også blive genereret mere trafik på siden.\nHvornår vil .LANCASTER være tilgængelig?\nDatoerne for hver fase afhænger af Registry forvaltningen af de nye generiske topdomæner. I .LANCASTER’s tilfælde vil specifikke datoer blive offentliggjort, så snart de er til rådighed for offentligheden. I øjeblikket er følgende oplysninger til rådighed:\nHvorfor skal jeg præregistrere .LANCASTER nu?\nVi vil holde dig opdateret om enhver udvikling i relation til din præregistrering af et .LANCASTER domæne, herunder oplysninger om priser og regler, når disse er blevet annonceret af det Registry, der er ansvarlig for .LANCASTER.\nKoster det noget at preæregistrere .LANCASTER?\nBrugen af vores gTLD præregistreringsmodul er gratis og uden nogen forpligtelse til et fremtidigt køb. Bemærk at forhåndsregistrering af .LANCASTER ikke er en kø. Selvom vi vil gøre vores bedste, kan vi ikke give nogen form for garanti for, at præregistrering rent faktisk vil føre til en vellykket registrering af dit valgte domæne indenfor .LANCASTER.\nEr der nogen begrænsninger på .LANCASTER præregistreringer?\nNej, med 1-domain er du fri til gratis at præregistrere så mange nye gTLD som du ønsker. Men selv om vi vil gøre vores bedste, kan vi ikke give nogen form for garanti for, at præregistrering vil føre til en vellykket registrering af dit valgte domæne indenfor .LANCASTER.\nEr varemærker anvendelige i .LANCASTER domæneregistrering?\nHvis du er en varemærkeejer, er det vigtigt, at du registrerer dit/dine varemærke(r) hos Trademark Clearinghouse (TMCH) forud for frigivelsen af .LANCASTER. Varenmærker er beskyttet af TMCH på to måder: Med Sunrise Service og varemærke Krav Service: Trademark Claims Service. 1-domain kan yderligere tilbyde en Managed TMCH Submission Service. Klik her for at læse mere.\nEr jeg forpligtet til at registrere et .LANCASTER, jeg har præregistreret?\nPræregistrering af .LANCASTER navne med 1-domain er gratis og uden forpligtelse til at købe domænenavnet senere. Ved at udtrykke din interesse i et .LANCASTER navn og præregistrere det, kan du være sikker på vores hjælp til at holde dig ajour med udviklingen på .LANCASTER.\nHvorfor skulle jeg ønske at præregistrere .LANCASTER gennem 1-domain?\nKan hvem som helst registrere et .LANCASTER domænenavn?\nHvordan jeg hoster jeg mit .LANCASTER domænenavn?\n1-domain tjenester omfatter hosting og e-mail service for .LANCASTER. For at bestille hosting, e-mail-service og SSL-certifikater, klik her eller kontakt vores Support Team på support@1-domain.dk eller ved at ringe på +45 70 26 20 25.\nAlle .LANCASTER domænenavne kan hostes på dine egne navneservere. Hvis du angiver nogen navneservere, vil vi give gratis DNS til dine .LANCASTER domæner.\n.LANCASTER Status / Datoer\nYou are free to pre-register your desired .LANCASTER domain names keeping in mind that brand gTLDs may be reserved by brand owners. Therefore, it may not be possible to register a given domain name within brand gTLD ever.\nHvis du ønsker flere oplysninger om .LANCASTER domænetyper, eller har andre spørgsmål om Firmanavne domæner eller vores præregistrering service, så tøv ikke med at kontakte os på support@1-domain.dk eller ring på: +45 70 26 20 25


Cafe Phenix - Valby - Luksusbrunch for 2 - Restauranter og spisesteder\nCafe Phenix - Valby\nLuksusbrunch for 2 - Cafe Phenix - Valby\nCafé Phenix er en hyggelig café til alle anledninger. Til frokost serveres lette retter, og til middag kan man tage den helt store tur rundt i menukortets fristende udvalg. Om aftenen fungerer stedet som bar. Menukortet består af klassiske caféretter som sandwiches, burgere samt libanesiske specialiteter. Phenix er især kendt for sin overdådige tag-selv-brunch, som fås både weekend og hverdag. Det er også muligt at sidde udenfor i gårdhaven på en god dag.\nPlacering af Cafe Phenix - Valby\nHandicapegnet – Børn velkomne – Wi-fi – Bemærk: Gælder kun i weekenden.


Skat.dk: Inddrivelse - modregning\n27 Apr 2007 12:14\nDer kunne foretages modregning i tilgodehavende registreringsafgift for forskudsvis udbetalt børnebidrag. Kravene var gensidige. Kravet vedrørende forskudsvis udbetalt børnebidrag tilkom staten, der også var debitor for klagerens krav på tilbagebetaling af registreringsafgift.\nLov om børnetilskud og forskudsvis udbetaling af børnebidrag §§ 11, stk. 1, 22, stk. 1 og 25\nKlagen vedrører modregning i tilgodehavende vedrørende registreringsafgift for krav på forskudsvis udbetalt børnebidrag.\nVed brev af 30. november 2006 afkrævede X Kommune klageren forskudsvis udbetalt børnebidrag for december måned 2006 med 5.190 kr. Det fremgik af brevet, at overskydende skat samt tilbagebetaling efter kildeskattelovens § 55, kunne anvendes til dækning af ikke betalte bidrag, jf. § 18, stk. 3, i lov om børnetilskud og forskudsvis udbetaling af børnebidrag. Endvidere fremgik det af brevet, at klagerens samlede skyldige børnebidrag udgjorde 77.294 kr.\nSKAT regulerede registreringsafgiften på klagerens bil den 21. september 2006, således at i alt 42.791 kr. skulle udbetales til klageren.\nKlageren har oplyst, at han modtager kontanthjælp med 5.190 kr. pr. måned.\nSkattecentret har den 27. november 2006 foretaget modregning i klagerens tilgodehavende vedrørende registreringsafgift.\nModregningen blev foretaget til dækning af skyldigt børnebidrag.\nI en udtalelse til Landsskatteretten har skattecentret anført, at modregningen er sket i overensstemmelse med dansk rets almindelige modregningsregler, der hviler på retspraksis og sædvane.\nKlageren har fremsat påstand om, at modregningen i tilgodehavende registreringsafgift ophæves.\nDet antages, at tilgodehavender hos det offentlige kan have en sådan karakter, at modregning heri er udelukket, jf. således Inddrivelsesvejledningen 2007, afsnit K.6. Tilgodehavender i form af registreringsafgift har ikke en sådan karakter.\nDer gælder ikke særlige modregningsregler vedrørende krav på forskudsvis udbetalt børnebidrag. Modregning kan derfor kun gennemføres, hvis visse betingelser er opfyldt.\nDet er en betingelse, at der foreligger gensidighed mellem de to fordringer, dvs. at fordringerne består mellem de samme personer eller myndigheder.\nKravene skal endvidere være udjævnelige. Det betyder, at modfordringen, dvs. modregnerens krav, kan benyttes til rigtig opfyldelse af hovedfordringen, dvs. modpartens krav. Betingelsen er opfyldt, hvis begge fordringer er pengefordringer.\nEndvidere skal modfordringen være forfalden til betaling, og frigørelsestiden, dvs. det tidspunkt, hvor debitor kan frigøre sig for sin gæld, skal være indtrådt for hovedfordringen.\nAf § 11, stk. 1, § 22, stk. 1, og § 25, i lov om børnetilskud og forskudsvis udbetaling af børnebidrag (lovbekendtgørelse nr. 909 af 3. september 2004) fremgår følgende:\n"§ 11. Et bidrag til et barns underhold, der er fastsat efter lov om børns forsørgelse, kan, når det ikke betales på forfaldsdagen, udbetales af det offentlige til den person, der er berettiget til at kræve bidraget fastsat efter § 18, stk. 2, i lov om børns forsørgelse.\n§ 25. Udgifter til ydelser efter loven afholdes af statskassen."\nKravet på forskudsvis udbetalt børnebidrag tilkommer således staten. Da klagerens krav på tilgodehavende registreringsafgift er krav mod staten, er der således gensidighed mellem de to fordringer.\nBåde kravet på børnebidrag og klagerens krav på tilgodehavende registreringsafgift er pengekrav. Fordringerne er derfor udjævnelige.\nKravet på børnebidrag er endvidere retskraftigt, da det ikke er bortfaldet.\nKravet på børnebidrag var endvidere forfalden til betaling, da modregningen blev foretaget. Endvidere var frigørelsestiden for klagerens krav på tilgodehavende registreringsafgift indtruffet på dette tidspunkt.\nBetingelserne for at foretage modregning til dækning af klagerens gæld vedrørende børnebidrag var således opfyldt.\nSkattecentrets afgørelse stadfæstes herved.


Kvalme og opkastninger under graviditeten -\nKvalme og opkastninger under graviditeten\nAf Christel Bech, sygeplejerske. Opdateret af jordemoder Camilla Härtel Jensen, 01.04.2018\nHvor almindeligt er kvalme og opkastninger under graviditeten?\nKvalme og opkastninger i den første halvdel af graviditeten er meget almindeligt. Kvalmen og opkastningerne kan dog være meget forskellige hos den enkelte gravide kvinde.\nMange oplever blot lidt morgenkvalme og en enkelt opkastning, det forekommer i 70 – 80 procent af alle graviditeter.\nEt lille antal gravide (0,5-2 procent) har dog så svær kvalme og opkastning, at det kræver behandling på sygehus. Denne tilstand betegnes Hyperemesis Gravidarum.\nHvornår starter og stopper kvalme og opkastninger under graviditeten?\nHos de fleste starter kvalmen og eventuelt opkastningerne i graviditetsuge 6, er værst omkring uge 9 og er aftaget meget omkring uge 12 -16 for at ophøre omkring uge 22.\nHos 10 – 20 procent af de gravide, som er hårdest ramt, vedbliver tilstanden hele graviditeten.\nHvorfor får man kvalme og opkastninger under graviditeten?\nDen endelige årsag til kvalmen og opkastningerne har man endnu ikke fundet. Talrige teorier har været foreslået og undersøgt, og det menes, at en del af forklaringen er graviditetshormoner, hormoner for reproduktion og funktionsændringer af den gravide kvindes organer, blandt andet mavetarmkanalen.\nAndre undersøgelser peger på psykiske og ernæringsmæssige faktorer, genetiske faktorer, forhøjet stofskiftehormon med mere.\nMeget tyder dog på, at årsagen er kompleks og skyldes flere faktorer.\nHvem er i større risiko end andre for at få kvalme og opkastning?\nDer er lavet begrænsede studier på dette, men noget tyder på, at nedenstående grupper optræder hyppigere med kvalme og opkastning:\nGravide, hvis mødre eller søstre også har oplevet kvalme og opkastning i graviditeten.\nGravide som i tidligere graviditet har oplevet kvalme og opkastning.\nKvinder med et BMI på < 20 før graviditet eller kvinder med højt BMI\nGravide, der venter mere end et barn\nTil gengæld har kvinder, der har taget vitaminer inden graviditeten, mindre risiko for at opleve kvalme i graviditeten.\nKan kvalmen og opkastningerne under graviditeten være farlige?\nDer er oftest ingen alvorlige komplikationer for den gravide ved lettere tilfælde af kvalme og opkastning. Der kan derimod, for fostret, ses en positiv effekt ved en lavere risiko for abort, lavere risiko for for tidlig fødsel og for at barnet bliver født med lav fødselsvægt.\nVed svær kvalme og opkastninger kan kalorieindtaget være så nedsat, at det kan medføre vægttab, væskemangel og skæv saltbalance (natrium og kalium). Desuden kan der opstå vitaminmangel (bl.a. vitamin A, B1, B2, B6 og B12), som kan føre til blodmangel og andre sygdomme. Dette kan undersøges ved vejning, undersøgelse af urinen og blodprøver.\nDer er i dag også større opmærksom på den psykiske og sociale belastning, som voldsom kvalme og opkastning kan medføre. Nogle kvinder er så hårdt ramt, at de overvejer provokeret abort. Det kan være skadeligt for den gravide og fosteret, hvis der ikke indledes behandling for de mangler, opkast kan medføre.\nBehandlingen af underernæring, væskeunderskud, ubalance i saltene i kroppen og vitaminmangel består i at give væske med mere gennem infusion i en blodåre.\nYdermere har kvinder med svær graviditetskvalme en øget risiko i forhold til at udvikle for højt blodtryk og/eller svangerskabsforgiftning. Blodtrykket bliver tjekket ved hvert graviditetsbesøg hos læge og jordemoder.\nIntet tyder på, at voldsom kvalme og opkastning har konsekvenser for barnet, det kan dog have konsekvenser for barnet, at moderen er i underskud af vigtige næringsstoffer, og det medfører en let øget risiko for, at barnet bliver lille eller født for tidligt. Der er ikke større risiko for misdannelser hos barnet.\nDer mangler fortsat forskning i konsekvenserne af voldsom kvalme og opkastning for barnet på længere sigt. Herudover kan utilpashed, kvalme og opkastning gennem længere tid påvirke moderens humør.\nHvad kan man selv gøre for at undgå kvalme og opkastninger under graviditeten?\nFølgende råd kan hjælpe i de fleste tilfælde:\nIndret dit liv efter din situation\nUndgå tom mave\nSpis små, men hyppige måltider. Det vil sige, at man skal spise små portioner med cirka to til tre timers mellemrum.\nSom små hyppige måltider anbefales proteinrige mellemmåltider og lettere snacks, nødder, mejeriprodukter, bønner og tørre og salte kiks.\nDrik meget væske. Man skal helst drikke 10-12 glas om dagen. God væske er vand og juice.\nUndgå fedtrig mad.\nKold mad tolereres ofte lettere end varm mad.\nSpis gerne tørre kiks, tørt ristet brød og tvebakker.\nHvil flere gange om dagen. Det er godt at lægge sig ned og have en pude under hovedet og benene.\nHvis man har morgenkvalme og morgenopkastninger, kan man spise lidt “tørre” kulhydrater (fx kiks eller knækbrød), inden man står ud af sengen. Man skal ikke gå ud og tisse eller hente maden først, så virker det ikke. Man kan få sin partner til at komme med morgenmaden, mens man bliver i sengen, eller man kan forberede en bakke aftenen forinden, der står klar ved sengen.\nAkupunktur kan også have effekt på kvalmen og er ufarligt for både mor og barn. Spørg dit fødested om de tilbyder denne behandling. Ellers kan uddannede private akupunktører findes i dit nærområde. Mange jordemødre har taget den lange akupunkturuddannnelse og arbejder på privatklinikker rundt om i landet.\nStå roligt op. Bevæge sig langsomt og undgå pludselige bevægelser.\nDet kan være en hjælp at spise lidt, før man sover. Gerne yoghurt, brød, mælk, morgenmadsprodukter eller en lille sandwich. Det kan også hjælpe at spise lidt om natten, da det forebygger morgenopkastninger.\nHvis der er bestemte lugte, der udløser kvalmen og opkastningerne, kan man undgå dem.\nDet kan være fornuftigt at vente lidt med at børste tænder efter et måltid, så det ikke udløser opkastning.\nFå frisk luft og lidt motion. Det er en god idé at gå en lille tur hver dag. Både fordi man kan trække vejret uden alt for store lugtgener, og fordi det øger appetitten. Man kan også sove for åbent vindue.\nUndgå rygning. Rygning er skadeligt både for moderen og barnet. Rygning nedsætter desuden appetitten.\nHvis man skal tage medicin efter ordination fra lægen, skal man være sikker på, at hun/han ved, man er gravid, da mange former for medicin er skadelige for fosteret. Hvis man lider af sure opstød kan man dog behandle med syreneutraliserende midler. Ppørg på apoteket for præparater til gravide.\nMan skal ikke:\nIngefær er et traditionelt middel mod graviditetskvalme og indtages af mange gravide. Mange studier understøtter dets effektivitet mod kvalme, men der er nu i Danmark stigende bekymring omkring ingefærs virknings- og bivirkningsprofil. Ingefær som kosttilskud frarådes til gravide i Danmark. Der er dog ikke evidens for at fraråde ingefær i de mængder, som indgår i almindelig madlavning.\nHvis man kaster op mere end tre til fire gange om dagen.\nHvis man taber sig.\nHvis man får blodige opkastninger eller opkastninger, der ser ud som kaffegrums.\nHvis man taber mere væske, end man kan holde nede.\nTegn på udtørring er svimmelhed, mindre urin (den bliver mørk og lugter stærkt), eller at man ikke kan tisse, tørhed i munden og tørre sprukne læber.\nHvis man er urolig over sin tilstand eller tror, der er noget alvorligt i vejen, skal man kontakte lægen.


Alt du bør vide om LinkedIn's annonceringsværktøj: Sponsored InMail\nAlt du bør vide om LinkedIn’s “nye” annonceringsværktøj: Sponsored InMail\n30 nov 2016 | ,\nDet er en velkendt udfordring for mange B2B-virksomheder at ramme de rigtige personer med det rigtige indhold – uden i hvert fald også at ramme en hel del mindre relevante personer i farten.\nDen udfordring gør LinkedIn deres for at afhjælpe med deres annonceringsværktøjer ”Sponsored Content” og ”Text Ads” og nu også – deres seneste tilføjelse til porteføljen – ”LinkedIn Sponsored InMail”.\nHer kan du læse mere om LinkedIn’s nye annonceringsværktøj, Sponsored Inmail, og få vores vurdering af de nye muligheder. Derudover har vi tilføjet links til LinkedIn’s egne guidende videoer, så du kan lære at opsætte dine egne (relevante og målrettede) InMail-kampagner. Det med relevansen og målrettetheden vender vi tilbage til.\nFaktisk er Sponsored InMail som annonceringsmulighed på LinkedIn slet ikke et nyt fænomen. Frem for at give marketing-folket mulighed for selv at opsætte kampagneformen, har det tidligere været LinkedIn’s udvalgte samarbejdspartnere på de enkelte markeder, som kunne opsætte de sponsorerede InMails for de kunder og virksomheder, som måtte efterspørge annonceringsformen. Nu foreligger muligheden dog også for marketing-folket selv.\nHvad er en sponsoreret InMail?\nMed LinkedIn Sponsored InMail er det muligt at sende personliggjorte, meningsfulde beskeder direkte til de personer, som har allermest relevans for dig og din virksomhed.\nLinkedIn Sponsored InMail er en måde at udforme personlige beskeder, som sendes direkte til målgruppens indbakke. Dermed er der tale om en form for social selling, hvor afsenderen ved hjælp af værdidrevne budskaber kan generere nye leads og starte en (salgs)dialog.\nKort sagt kan du med LinkedIn Sponsored InMail:\nMålrette beskederne ud fra 14 forskellige segmenteringstrin, såsom virksomhedsnavn, virksomhedsstørrelse, jobfunktion og jobtitel\nSkabe samtaler mellem virksomheden og målgruppen, bl.a. ved hjælp af et mobilt-responsivt design og tydelige call-to-actions\nSende beskeder til den mest engagerede målgruppe for din virksomhed – dog først når brugerne er aktive på platformen.\nSådan opsætter du en sponsored InMail\nHar du lyst til at prøve kræfter med LinkedIn’s Sponsored InMails, kan du gi’ intro-linket her et klik og et kig. Du kan også følge LinkedIn’s egne step-by-step videoer her.\nHvad skal du bruge for at sætte din Sponsored InMail-kampagne op?\nDu opsætter en Sponsored InMail fra LinkedIn’s kampagneadministrator. For at opsætte en kampagne har du brug for følgende:\nAnnoncekonto på LinkedIn\nPersonlig profil som skal være afsender\nIndhold til InMail’en (få et overblik nedenfor)\nHvad indeholder en Sponsored InMail-kampagne?\nNår du opsætter en Sponsored InMail kampagne bliver du ledt igennem 4 steps:\nGennem disse 4 steps bestemmer du opsætningen af og indholdet i din Sponsored InMail-kampagne.\nI det første step bestemmer du et kampagnenavn på max. 50 tegn og derefter sprog. I det andet step vælger du et navn til dit annonce-sæt og en afsender (LinkedIn profil – fx dig selv). Endelig indsætter du i det tredje step indholdet af din Sponsored InMail kampagne:\nEt summary på max. 60 tegn\nCall-to-action knap på max. 20 tegn\nEt banner på 300×250 pixels (valgfrit)\nEt eksempel på indholdets placeringer ses her:\nSponsored InMail: Hvad koster det?\nI sidste og dermed fjerde step definerer du budgetrammerne for kampagnen. Prisen for en Sponsored InMail er auktions-baseret, ligesom andre online annonceringsplatforme – dvs., at den pris du skal betale afhænger af de bud, som andre byder mod den samme målgruppe. Afhængigt af, hvor højt du ønsker at sikre dig målgruppen og alt efter, hvor attraktiv denne målgruppe er, desto højere skal du altså byde.\nDog er der et minimums-bud pr. sendt InMail, der starter på ca. 3 kroner – og ligesom med øvrige annonceringsværktøjer på LinkedIn kan du bestemme et budget pr. dag og et totalt budget, så kampagnen ikke løber løbsk.\nTest og foreløbige (succes)resultater\nInden lanceringen af Sponsored InMail har 100 forskellige annoncører deltaget i et pilotprogram. Her han man bl.a. brugt værktøjet til at booste antallet af registreringer til både coaching- og universitetsevents.\nResultaterne synes at tale for sig selv og den høje fleksibilitet i budgetteringsmuligheder fremhæves som én af mange fordele ved LinkedIn’s Sponsored InMail.\nSe “Best Practices” eksempler på forskellige InMail-kampagner her.\nBrug Sponsored InMail med omtanke\nTil trods for, at der er tale om et nyt – potentielt meget værdifuldt – (self-service) værktøj til din værktøjskasse anbefaler vi, at det bruges med omtanke.\nDer er flere overvejelser, der bør gøres:\nSponsored InMails ryger direkte i indbakken hos din målgruppe – men kan dette for nogen være for pågående? Og vil det endda blive opfattet som spam?\nInMail-beskeder bliver afsendt med et tydeligt ”sponsoreret”-mærkat – meget lig Instagram, Facebook m.m. – vil der med netop dette mærkat være en risiko for, at modtageren vil opfatte beskeden som mere påtrængende end relevant?\nEndelig kræver Sponsored InMails, at der afsættes et beløb af en vis størrelse til at dække den fortløbende kampagne – uden, at man løbende kan tilpasse målretningen. Er dette noget der er plads til i dit budget?\nDet sidste punkt betyder selvsagt, at man skal være sikker i sin målgruppe-udvælgelse før man lancerer en eventuel kampagne. Hvis man er dét, er man dog også godt stillet, når målgruppen skal fanges – LinkedIn har nemlig sørget for, at man som LinkedIn-bruger kun kan modtage én sponsoreret InMail hver tresindstyvende dag – dermed risikerer man ikke, at ens beskeder drukner i pølen af konkurrerende beskeder – og samtidigt reduceres den førnævnte risiko for, at modtageren vil opfatte beskeden for alt for påtrængende.\nI vores øjne er der helt sikkert tale om en spændende porteføljetilføjelse, som kan generere trafik, leads og styrke en virksomheds KPI’er.


Lejlighed til salg i Roskilde. 137 m2 Lejlighed sælges i Roskilde Toftebuen Ledig bolig\nsuper lejlighed med fritliggende altan!: søger i en velindrettet bolig med en god beliggenhed? så skal i vende blikket mod denne lejlighed i roskilde, der egner sig perfekt til jer, som ønsker en be...\nLejlighed på Ejboparken, Roskilde\nlækker lejlighed attraktivt i roskilde: denne toværelseslejlighed udmærker sig med spændende løsninger og moderne komfort. udover en veludnyttet grundplan og flere istandsættelser får i et loftsrum...\nLejlighed på Mosevej, Roskilde\n82 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde: Velkommen til en af Gartnervangs bedst beliggende store 3 værelses lejligheder! Her bliver I placeret både væk fra de store veje og væk fra skolen. Lejlighed...\n78 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde: Attraktiv beliggenhed - kun få minutters gang fra havnen, byparken og Roskilde centrum. Lys lejlighed med en dejlig altan. Fra altanen/stuen er der et fr...\nLejlighed på Poppellunden, Roskilde\n120 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde: Velkommen til denne fantastisk beliggende 4 værelses lejlighed, hvor indretningen er god og byder på alt det som både seniorparret og børnefamilien har brug ...\n67 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde: Dejlig lys 2-værelses lejlighed beliggende i godt kvarter med kort afstand til stationen og Roskilde centrum. Fra opgangen træder man ind i en rummelig e...\nLejlighed på Pærelunden, Roskilde\n109 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\nLejlighed på Snerlevej, Roskilde\n126 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\nPris: 3.945.000 kr.\n103 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\nLejlighed på Eget Bo, Roskilde\n79 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\n68 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\n78 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\nLejlighed på Kornerups Vænge, Roskilde\nLejlighed på Helligkorsvej, Roskilde\n49 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\nLejlighed på Københavnsvej, Roskilde\n50 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\nPris: 1.399.000 kr.\nLejlighed på Grønnegade, Roskilde\nPris: 3.180.000 kr.\nLejlighed på Kristiansminde, Roskilde\n98 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\n119 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\n51 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\nLejlighed på Lysalleen, Roskilde\n99 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\n41 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\nPris: 1.299.000 kr.\n76 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\n105 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\nPris: 3.450.000 kr.\nLejlighed på Akacielunden, Roskilde\n139 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\n70 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\n72 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\n152 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\n84 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\nLejlighed på Sognevej, Roskilde\n82 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde\n65 m2 lejlighed til salg i 4000 Roskilde


Vaude Valdipino Poncho - Regnslag - Rød - Str. XL fra Vaude - Cykeludstyr med PrisGaranti\nHjem / Diverse / Vaude Valdipino Poncho – Regnslag – Rød – Str. XL\nVarenummer (SKU): 4052285457358 Kategori: Diverse\nVaude Valdipino Poncho – Regnslag – Rød – Str. XL er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nVaude Valdipino Poncho – Regnslag – Rød – Str. XL Produktfakta\nVarenavn: Vaude Valdipino Poncho – Regnslag – Rød – Str. XL\nVare ID: 4052285457358\nVaude Valdipino Poncho – Regnslag – Rød – Str. XL fra Vaude\nVaude Valdipino Poncho – Regnslag – Rød – Str. XL kan være med til at give din cykling et løft. Diverse er den gode katagori der indeholder rigtig mange varer. Cykelpartner føler folk sig trygge ved at handle hos, både på grund af den gode service og deres lange historie. Vare du kigger på har 365 dages returret, som er mange flere dage end loven kræver. Er du løbet sur i jagten på godt cykeludstyr, er det ikke snyd at lade sig inspirere af andre, som har købt vare her på siden, både produktet og kvaliteten er blandt det bedste. Det er et godt køb, og specielt når der også er prisgaranti på Vaude Valdipino Poncho – Regnslag – Rød – Str. XL fra det populære mærke Vaude, der ofte ses i forbindelse med de store løb. I de perioder hvor du er ude på din cykel, skal du huske at have noget vand med. Væsken kan sagtens bare være ganske almindeligt vand fra hanen.\nVaude Valdipino Poncho – Regnslag – Rød – Str. XL kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i den populære kategori Diverse. Der følger også hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Vaude Valdipino Poncho – Regnslag – Rød – Str. XL i webshoppen Cykelpartner, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, deriblandt også det produkt på denne side. Når der handles i webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKøb Vaude Valdipino Poncho – Regnslag – Rød – Str. XL allerede i dag til kun kr. 299.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nVaude Valdipino Poncho – Regnslag – Rød – Str. XL er populær for cyklister\nShoppes der produkter online, er der bedre fordele, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og du kan finde webshops der giver mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og det at sammenlligne priser bliver en leg, på tværs af forskellige webshops. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\nVær den første til at anmelde “Vaude Valdipino Poncho – Regnslag – Rød – Str. XL” Annuller svar


Førstehjælp til travle ledere - Lederweb\n4 min. 5.826 28-09-2009\nFor at bruge prioriteringsmatrixen er der overordnet 3 kategorier, du skal forholde dig til;\nSom leder kan det eksempelvis være uklart om det er den daglige smalltalk og ’nursen’ af medarbejderne, der er vigtig, eller om det er dine specifikke driftsopgaver.\nBegge to er vigtige, men så er der måske en tredje opgave, der ofte stjæler din tid, men som bør nedprioriteres. Eksempelvis når en kollega igen og igen liiige skal have din hjælp til at eller andet.\nNår du har afklaret målet med dit arbejde, kan du ved hjælp af nedenstående prioriteringsmatrix få styr på opgaverne med målet for øje.\nLigeledes er den god til at give overblik over den såkaldte ’haster-kultur’, som du måske har oplevet den, når der står ’Haster’ i emnefeltet på nogle af dine mails – for hvornår er det er en haster? Før du går i gang med værktøjet, er der to ting, du skal vide:\n’Haster’ kræver din opmærksomhed nu og her, men bemærk forskellen på om den er vigtig for dig eller andre. Ved brug af matrixen kan du skelne mellem opgaver, der er vigtige og ikke-vigtige, samt haster og ikke-haster, og husk det skal udfyldes i forhold til målene med dit arbejde:\n"Kan du ikke lige...": Orakel- og abeopgaver.\nKvadrant II er opgaver, som er vigtige for målet med dit arbejde, men som endnu ikke haster. Det er typisk udviklingsopgaver og innovation.\nDet er opgaver, der enten ender som hasteopgaver eller opgaver der aldrig bliver løst, fordi du siger ”det kigger jeg på, når jeg får tid”. Men du får ikke tid, hvis du ikke afsætter tid til dem. Måden at få disse opgaver løst er at tage sig tid!\nI kvadrant III er den helt store udfordring at sige nej og afstemme forventninger med dine omgivelser, fordi det er opgaver, der er vigtige for andre, men ikke for dig.\nDe bidrager ikke til at løse dine arbejdsmæssige mål, men er andres vigtige opgaver. Typisk er det kedelige eller konfliktfyldte opgaver, der hopper fra skulder til skulder, indtil de lander hos en af dem, der har svært ved at sige fra. Opgaver søger derhen, hvor de bliver løst!\nDisse opgaver tager tid fra din 1. kvadrant og især 2. kvadrants opgaver, og elimineres ved at sige fra allerede, når opgaven stilles. Det er dog vigtigt at understrege, at der skal være plads til denne type opgaver en gang imellem.\nDet kan være de opgaver, der udfordrer dig og fungerer som en slags kompetenceudvikling. Ligeledes skal der selvfølgelig også være plads til at hjælpe hinanden, men uden en vis balance ender det med at alle ’agere’ kvadrant III for hinanden frem for at løse sine egne opgaver.\nHar du stadig en plinglyd eller et ikon, der fortæller, at du har fået en ny mail, så fjern den hurtigst muligt. Det er en kæmpe tidsrøver, og forstyrrer det du er i gang med, og tænk på hvor mange mails du modtager om dagen. 3. Afbrydelser er en del af hverdagen\nDet kan man fx gøre ved at:\nDet kan både give større klarhed på Jeres visioner og missioner samt arbejde generelt, men også på jeres samarbejde internt. Da det ligeledes kan bidrage til en fælles forståelse af, hvornår og med hvad, det er ok at ’forstyrre’ hinanden og bede om hinandens hjælp.\nArtiklen bygger på et af værktøjerne i Trine Kolding’s bog ’Førstehjælp til travle medarbejdere – tag den tid du har brug for’, og i bogen finder du mange flere råd og værktøjer til, hvordan du finder tid til at nå det, du allerhelst vil bruge din tid på.\nLæs også: Sådan bliver du en ineffektiv chef


Rejser til Australien - Blog om vores rejse Down Under Australien - Om rejsen og oplevelserne: Heldagstur rundt på Fraser Island\nFremfor selv at køre rundt i firehjulstrækker på verdens største sandø og den største ø på østkysten af Australien, Fraser Island, havde vi valgt en ranger-guidet 4WD tour. En heldagstur med en guide fra Kingfisher Bay Resort. Godt otte timer til at se nogle af øens højdepunkter.\nVed Kingfisher Bays lille butikstorv mødtes vi med gruppen, som vi skulle følges med. Ranger Mike var vores guide og chauffør. En typisk aussie-guy. Stor, lettere kraftig, kort hår, solbriller i panden, khaki-skjorte og -shorts, uldsokker og vandrerstøvler. Med typisk aussiehumor fortalte han skiftevis fakta, historier og jokes om øen, og det vi så undervejs.\nVi havde kun lige forladt Kingfisher Bay Resorts asfalt, da vi fik en smag af sandvejene på øen. Vi bumpede af sted, og de få, som ikke havde fået spændt sikkerhedsbæltet, fik det gjort. Det er lov i Queensland at bruge sikkerhedsbælte, også i busser, og med god grund på Fraser Island. Vi blev hele dagen rystet godt igennem.\nFraser Island, der er verdens største sandø, er en del af Great Sandy National Park. 123 kilometer lang nord – syd og op til 15 kilometer på det bredeste ligger Fraser Island lige ud for den australske østkyst ved Hervey Bay og Maryborough.\n354 slags fugle. Både fastboende og fugle som migrerer forbi øen og bruger den som stop-over fra turen mellem Sibirien og det sydlige Australien.\nMens vi sad i den højbenede specielbyggede tyske MAN bus, fortalte ranger Mike om øen. Alt sand på den australske østkyst ender på et eller andet tidspunkt omkring Fraser Island. Der er mere sand på Fraser Island end i Sahara. Det er to af australiernes stolte udsagn om verdens største sandø.\nEt var sikkert. Vi så meget sand. Det var aflejret gennem årtusinde, og nogle steder var der mere end to hundrede meter sand. Det var mange sandkorn ovenpå hinanden.\nSelvom Fraser Island er en sandø, så har øen en meget varieret flora og fauna. Der er bush, eukalyptustræer, og der er subtropisk regnskov. MEN der er ingen kænguruer, emuer, krokodiller eller koalaer. Mike fortalte, at der netop dagen før var set en koala tæt ved en af de veje, vi skulle køre på. Det ville være rimeligt usædvanligt. Vi var, med god hjælp fra Mike, heldige og spottede den lille tøjdyrslignende koalabamse i et træ lige ved vejen. Aussie humor.\nØen har mere end 200 vandhuller. De fleste er opsamlet regnvand. Sand har sammen med planterester formet en skal som holder på vandet og former en sø. Der er kilder som bliver til bække med vand så klart som det rensede vand fra hanen. Bækkene og søerne indbyder til badning. Modsat havet. I vandet omkring Fraser Island er der en kraftig strøm, og hajerne bruger det som rugeplads til deres æg. Så tager strømmen dig ikke, så er du muligt hajføde. Udover hajer er der hvaler, delfiner og skildpadder i havet ved Fraser.\nFørste stop på turen var Stonetool Sandblow, hvor ranger Mike forklarede om sandet og Fraser Island. Vi forsatte til 75 Mile Beach. Østkystens lange sandstrand er øens udgave af en landevej. Her blev der kørt hurtigt, og vi skulle se os for, inden vi krydsede stranden, også fordi det kunne være svært at høre bilerne for havets brusen. Her på landevejen skulle Mike holde øje med biler, motorcross-maskiner, folk, dingoer, fugle og fly, som lettede og landede på stranden.\nTo steder måtte vi forlade stranden. Ved Poyungan rocks og Yidney rocks måtte vi tage en lille detour for at komme forbi nogle klipper, som på grund af højvande gik længere ud i havet, end vores 4WD-bus kunne klare. Vi fortsatte op langs østkysten af Fraser Island til Eli Creek, hvor vi holdt en times pause. Asta og jeg tog et par flyde-svømmeture gennem bækken, og der var også tid til kaffe/te med muffin og småkager.\nVi fortsatte ad øens landevej. Et par gæster fra bussen hoppede af og tog en flyvetur over Fraser Island, mens vi andre fortsatte til de farvede sandsten The Pinnacles. Det lille 8-personers fly landede 15-minutter senere igen på stranden. Flyvegæsterne blev sat af ved The Pinnacles. 70$ fattigere, mange indtryk og billeder rigere.\nHerefter gik det til Maheno-vraget. Maheno var en luksuslinier bygget i Skotland i 1905 og sejlede for et New Zealandsk rederi. I 1. Verdenskrig blev det til hospitalsskib. Efter krigen blev Maheno igen indsat som luksuslinier. I 1935 var tiden løbet fra det gamle skib, og det blev solgt som gammelt jern til et japansk firma. De frasolgte de to store messing-skruer og begyndte at trække båden mod Japan, hvor skibet skulle skrottes. En uventet storm rev trodserne over, og Maheno drev i land på Fraser Island den 8. juli 1935. Efter flere redningsforsøg blev skibet tømt for værdier og efterladt. Under 2. Verdenskrig brugte RAAF skibet som øvelsesmål. Det var tiltrængt. Af 200 bomber kastet over Maheno ramte kun to.\nEfter frokost på Eurong Beach Resort fortsatte vi til Central Station, og Mike fortalte om skovhugst på Fraser Island, mens vi gik gennem et stykke uberørt regnskov. Dagen sluttede af med en time ved Lake McKenzie. En af Fraser Islands mange krystalklare søer med de fineste sandtrande. Vi fandt vores egen lille del af søen med en lille halvø, og i en time legede og badede vi i det forfriskende klare vand.\nFraser Island er en del af Great Sandy National Park og i dag beskyttet af UNESCOs kulturarvsliste.Det havde været en spændende og rystende dag. Ranger Mike havde fortalt os en masse om Fraser Island, og vi havde set nogle dejlige steder og haft tid til at svømme. En perfekt dag og en perfekt tur.\nKlokken 16.30 var vi tilbage ved Kingfisher Bay Resort. Lige tids nok til at nå solnedgangen og en kold XXXX ved baren på kajen og nyde solen gå i seng eller faktisk jo på arbejde på den anden side af kloden.\nFakta – Lørdag den 14. juli\nOplevelser: Stonetool Sandblow, Eli Creek, The Pinnacles, Maheno, Central Station og Lake McKenzie.\nTip: Husk badetøj, vand, solhat, solbriller og kamera.


Mettes erfaringer med TurboMed skinnen og Bioness L300 - EL-KLINIKKEN\nMettes erfaringer med TurboMed skinnen og Bioness L300\nJeg har hemiparese i venstre side med dropfod efter en hjerneblødning i juni 2017.\nSiden jeg startede med træning hos Apofysio for ca. to år siden, har jeg også haft kendskab til og kontakt med Thomas fra EL-KLINIKKEN. Jeg havde allerede en dropfodsstimulator (Bioness L300), men i løbet af min træning foreslog min fysioterapeut Rasmus ved Apofysio, at jeg skulle prøve en ny skinne som supplement til dropfodsstimulatoren.\nDen nye skinne sidder udenpå skoen, og jeg var glad for engagementet, men var ellers temmelig skeptisk overfor den nye skinne. Jeg syntes, at den var meget grim og meget besværlig at få på, og jeg mente selv, at jeg gik udmærket. Jeg lod mig dog overtale med gode argumenter og lånte til at begynde med en skinne fra EL-KLINIKKEN.\nDa jeg havde vænnet mig til at gå med den og øvet mig i at tage den på, søgte jeg kommunen om bevilling til at få min egen skinne. Thomas fra EL-KLINIKKEN kom med input til selve ansøgningen, samt vejledning til hvor og hvordan den skulle søges.\nMin egen skinne er nu tilpasset præcist til mig, så den faciliterer min gang bedst muligt, og jeg kan mærke at den påvirker min gang, så jeg får brugt de rigtige muskler mere. Jeg har simpelthen fået et stærkere venstre ben blot af at gå med den nye skinne i kombination med min oprindelige dropfodsstimulator.\nJeg føler mig også mere sikker i min gang, og jeg foretrækker nu at have både dropfodsstimulator og skinne på, når jeg skal gå. Jeg kan desuden variere min påklædning lidt mere i forhold til lange bukser. Den elektriske dropfodsskinne skal have direkte kontakt med huden og det kræver bukser med vidde i benene og god plads omkring knæet. Jeg kan nu vælge i nogle situationer bukser med smalle ben og så blot bruge den nye skinne og undlade dropfodsstimulatoren.\nUndervejs i forløbet har Thomas været meget hjælpsom og tålmodig, og der har været et godt samarbejde mellem Rasmus fra Apofysio og Thomas om at få det til at virke optimalt. Thomas kan få alting til at virke og lykkes.\nJeg vil lige tilføje, at EL-KLINIKKEN har fået stor ros og anerkendelse fra en neurolog, jeg har kontakt med i forbindelse med botox behandlinger i underbenet. Neurologen spurgte interesseret til min skinne og kombinationen med dropfodsstimulatoren, og hvor jeg havde fået det fra, hvorefter han sagde: Ja hver gang jeg ser noget genialt, så kommer det altid fra EL-KLINIKKEN!


Nytårskoncert De 4 Tenorer\ntorsdag den 9. januar 2020 kl. 19.30\nJens Jacob Honoré\nIrene Hasager, klaver\nFest, farver og flabetheder. Det er fællesnævneren, når De 4 Tenorer går på scenen for at byde 2020 velkommen.\nInden da har de strammet bæltet et ekstra hul ovenpå juleand og nytårstorsk så vejrtrækningen kan få brystkasserne til at udvides. Så publikum på de første par rækker bør tage sig i agt for flyvende brystknapper.\nMed sig har de den indtagende, og i denne sammenhæng fornuftige, pianist Irene Hasager. Med hende som musikalsk indpisker står de på sikker grund, når flygelets toner blandes med tenorernes mundvand og bringer publikum ud på kanten af stolene.\nDer vil blive underholdt med nogle af de bedste kendinge fra både operaens, operettens og musicallens verden. Med andre ord et brag af en koncert, der gerne vil tage hul på musik året med smil på læben.


Torsdag d. 02. jun. 2022 - kl. 01:34\nMellem mandag klokken 15.30 og tirsdag klokken 07.57 blev runde knust i en Skoda personbil, som holdt parkeret på Granbakken. Fra køretøjet blevet der stjålet en computer.\nGasledning gravet over, Frederikssund\nKlokken 10.25 indløb der anmeldelse om, at en gasledning var blevet gravet over på Færgevej. Politi og brandvæsen kørte til stedet, hvor skaden blev udbedret, og der var derfor ingen fare for beboerne i området.\nPå Roskildevej skete der klokken 10.28 et færdselsuheld, da en 23-årig kvindelig knallertfører fra Frederikssund påkørte en 65-årig mandlig bilist fra Ballerup. En patrulje kørte til stedet, og knallertføreren blev her sigtet for ikke at have udvist tilstrækkelig agtpågivenhed.\nDer skete ikke umiddelbart nogen personskade i forbindelse med uheldet, men en ambulance blev for en sikkerheds skyld sendt til stedet.\nIfølge en anmeldelse, som indløb klokken 11.37, befandt tre mænd sig på en parkeringsplads på Hovedgaden, hvor de skulle have sparket til en hjertestarter og i øvrigt havde en adfærd, som skabte uro for de forbipasserende. En patrulje kørte til stedet for at undersøge forholdet nærmere, men det var ikke muligt at udfinde de tre mænd i området.\nA: mand, 30-40 år, 170-175 cm., muskuløs af bygning. Iført gråt joggingsæt. Yderligere kendetegn: tatoveringer i hovedet.\nB: mand, ca. 28 år, 170-175 cm. Iført sort hættetrøje og lyse cowboybukser.\nC: mand, 28-35 år, 170-175 cm. Iført kasket, sort hættetrøje og lyse cowboybukser.\nBrand i forladt bygning, Frederikssund\nKlokken 12.05 blev det anmeldt, at der var brand i en forladt bygning på Blødevej. Politi og brandvæsen kørte til stedet, hvor slukningsarbejdet blev iværksat.\nÅrsagen til branden er endnu ikke endeligt fastslået, men det kan ikke afvises, at den kan have været påsat.\nPå Lindegårdsvej skete der et færdselsuheld klokken 13.16, da en 71-årig mandlig bilist fra Skibby påkørte en 62-årig mandlig bilist fra Maribo. Der skete ved uheldet ikke umiddelbart større personskade, men begge parter blev for en sikkerheds skyld kørt til tjek på hospitalet.\nDen 71-årige blev af en patrulje, som var blevet sendt til stedet, sigtet for ikke at have overholdt sin vigepligt.\nPå Herredsvejen skete der klokken 14.14 et færdselsuheld mellem en 32-årig mandlig bilist fra Brøndby og en 57-årig mandlig motorcyklist fra Frederiksværk. Der skete ikke umiddelbart større personskade i forbindelse med uheldet, men motorcyklisten blev for en sikkerheds skyld kørt til tjek på hospitalet.\nBilisten blev af en patrulje, som var blevet sendt til stedet, sigtet for ikke at have overholdt sin vigepligt.\nPå vegne af en ældre kvinde fra Vedbæk blev det klokken 14.35 anmeldt, at kvinden tidligere på dagen havde fået stjålet sin pung. Kvinden havde mellem klokken 13.40 og 13.50 befundet sig i Ilse Jakobsen-butikken på Stengade, hvor hun havde haft pungen i sin taske. Da hun skulle betale for en vare, opdagede hun, at pungen var blevet stjålet.\nEn 68-årig kvinde fra Korsør anmeldte klokken 14.37, at hun havde fået stjålet sin pung tidligere på dagen. Hun havde været på apoteket på Slotsgade, hvor hun omkring klokken 12.00 havde brugt pungen, og efterfølgende opdagede hun, at den var blevet stjålet, og at der var forsøgt hævet penge fra hendes konto.\nKørte narkokørsel og uden kørekort, Helsingør\nEn 24-årig mand fra Fredericia blev tirsdag eftermiddag klokken 16.42 sigtet for narkokørsel, for at køre bil uden førerret og for brugstyveri. Manden blev standset på Helsingørmotorvejen.\nKørte alt for stærkt og uden kørekort, Fjordlandsvej\nTirsdag aften klokken 18.31 blev en 31-årig mand fra Holeby standset, efter han havde kørt langt hurtigere end den tilladte hastighed på Fjordlandsvej. Manden blev sigtet for forholdet og for at køre bil uden førerret.\nEn 19-årig mand blev klokken 19.13 sigtet for besiddelse af en mindre mængde hash, da han blev truffet af en patrulje på Sophienborg Allé.\nVanvidsbilist fik beslaglagt bil, Birkerød\nKlokken 02.36 natten til onsdag kørte en 24-årig kvindelig bilist fra Birkerød ind i en 18-årig mandlig bilist fra Farum. Påkørslen skete på Bistrupvej, hvor den 19-årige holdt i en svingbane og ventede på at kunne dreje ind på en tankstation. En alkometertest viste, at den 24-årige kvinde havde en promille på over to og den bil, som hun kørte i blev derfor beslaglagt efter reglerne om vanvidskørsel. Der er ingen melding om personskade i forbindelse med påkørslen.\nUreglementerede stilladsklatrere ved slottet, Hillerød\nEn patrulje måtte klokken 04.15 køre til Frederiksborg Slot efter en anmeldelse om, at to personer befandt sig på et stillads. De to, en 26-årig kvinde og en 45-årig mand begge fra Hillerød, blev efterfølgende truffet i Slotsgade, hvor patruljen tog en alvorssnak med dem.\nSigtet for spirituskørsel, Snekkersten\nOnsdag morgen klokken 06.05 blev en 50-årig mand fra Helsingør standset på Kongevejen, hvor han havde været ved at påkøre et redningskøretøj. En alkometertest viste, at mandens promille var højere end tilladt, og han blev derfor sigtet for spirituskørsel.


Kommissionen agter at udarbejde forslag om ajourføring af lovrammerne for elektronisk kommunikation samt informationssamfunds- og medietjenester. Hertil benyttes Fællesskabets finansielle instrumenter til at stimulere investering i strategisk forskning og udrydde flaskehalse, der bremser innovation inden for informations- og kommunikationsteknologi. Herudover støttes også strategier, der styrker integrationen i informationssamfundet og livskvaliteten.\nMedlemsstaterne forpligter sig til at vedtage nationale reformprogrammer inden midten af oktober 2005 og fastlægge mål for informationssamfundet i overensstemmelse med de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse. Medlemsstaterne skal navnlig:\nDenne meddelelse opgør status for i2010-strategien, som blev fulgt mellem 2005 og 2009.\nDet fremgår heraf, at de gennemførte tiltag inden for informations- og kommunikationsteknologi (ikt) i løbet af de sidste fire år har muliggjort en modernisering af EU, fra en økonomisk såvel som fra en socialt synsvinkel, og har bidraget til følgende resultater:\nKommissionen konstaterer, at det europæiske bredbåndsmarked er inde i en rivende udvikling. Over halvdelen af Europas borgere (250 mio.) anvender regelmæssigt internettet. I 2007 er der kommet næsten 40 mio. nye brugere til. De offentlige tjenester, heraf 96 % af EU’s skoler og 57 % af lægerne) gør i stigende grad brug af bredbåndsforbindelser. Når det gælder virksomhederne, har 77 % adgang til bredbåndsnet. Bredbånd er ved at være den mest almindelige form for netforbindelse.\nForuden ovennævnte konstatering sætter meddelelsen også fokus på konkrete forslag til en omlægning af i2010-initiativet for perioden 2008-2010. Disse forslag har til formål at øge konkurrenceevnen i de lande, der er nået længst på dette område, og at mindske kløften mellem de bedst placerede og de dårligst placerede medlemsstater. Kommissionen ønsker helt konkret at give de fælles teknologiinitiativer et skub for at fremme ikt-forskningen. I 2008 vil der blive offentliggjort en vejledning, der forklarer brugernes rettigheder og forpligtelser i den digitale verden, for at fremme brugen af de nye teknologier på nettet og mindske it-kløften i Europa. Kommissionen agter desuden at udvikle de fælleseuropæiske offentlige tjenester, som elektroniske identitetskort og elektronisk underskrift.


Ulovlige sms'er fra natklubber - Modtaget du ulovlige sms'er?\nUlovlige sms’er fra natklubber\nmaj 25, 2007 William Atak Leave a comment\nJeg er ved at blive sindssyg af de sms’er jeg modtager fra diskoteker. Det er uopfordret reklame og forstår ikke hvordan de kan løbe af sted med det. Jeg har én gang, for godt og vel 3 år siden, i dét diskotek der dengang hed Cavi, oplyst mit mobilnummer. Efter sigende kunne man dengang ikke længere komme ind på diskoteket, hvis man ikke var en del af deres VIP liste.\nMen hvordan mit nummer efterfølgende er havnet i hænderne på 9-10 forskellige diskoteker er en gåde i sig selv. Cavi så ud til at være en professional restauration. Så de har enten ingen skrupler og har solgt telefonnumrene til andre restaurationer eller også har de fingre med i alle de 9-10 diskoteker jeg modtager uopfordret reklame fra.\nDet kunne selvfølgelig også tænkes at den ansvarlige for indsamlingen af disse mobilnumre selv har solgt informationerne videre, uden at restaurationen er vidende.\nHvis det er sådan det hænger sammen, så burdekøberne af disse informationer da i det mindste være professionelle nok til at sige nej tak.\nFor godt og vel et år siden kørte jeg forbi et af de barer, der sender mig uopfordret reklame på sms. Jeg gik hen til dørmændene og fortalte dem lige så pænt, at jeg aldrig havde været det sted og at jeg nok aldrig ville komme der. Jeg fik så fjernet mit nummer fra den liste.\nIndenfor de sidste par måneder er det så gået helt over gevind. Jeg får uafbrudt de uopfordrede sms’er fra diskoteker og barer, jeg aldrig har hørt om. Jeg har forsøgt at søge på nettet, men ingen har en hjemmeside, hvor man kan framelde sig.\nLidt frækt synes jeg.\nDu kan læse mere om det på DR.dk\nFEDE koster samfundet milliarder


Sådan får du hjælp til bisættelser i Søborg - jakobskytte.dk\nbisættelse maj 26, 2021 No Comments\nSkal du afholde bisættelse i Søborg, kan det være en utrolig stor hjælp at kontakte en bedemand. På den måde kan du nemlig få støtte til, hvordan du afholder en smuk ceremoni. Ved at få hjælp til alt det praktiske har du således mulighed for at få taget en del af presset fra dine egne skuldre.\nFind din bedemand i Søborg online\nHvis du skal have hjælp til bisættelser i Søborg, kan det være en god idé at søge online. På den måde kan du nemlig finde lige, hvad du søger. Vil du gerne finde en bedemand i området, kan du lynhurtigt lykkes ved at kigge online. Her bliver du nemlig præsenteret for flere forskellige resultater. Det betyder, at du kan vælge den bedemand, som skal hjælpe dig med bisættelser i Søborg.\nNår du skal have hjælp til bisættelser i Søborg, kan det være smart at kigge online, fordi du kan finde alle de oplysninger, som du har brug for. Således kan du for eksempel blive klogere på, hvilke opgaver du kan få hjælp til i forbindelse med bisættelser i Søborg. Desuden kan du finde de kontaktoplysninger, som du har brug for, hvis du skal i kontakt med din bedemand.\nSådan kan du få hjælp til bisættelser i Søborg\nEn bedemand kan hjælpe dig på mange forskellige punkter med bisættelser i Søborg. For eksempel kan en bedemand være behjælpelig, når det gælder kiste, skifteret og vejledning til stenhugger. Som du kan høre, kan du få lige den hjælp, som du har brug for. Samtidig med at du selv kan stå for de ting i forbindelse med bisættelser i Søborg, som du gerne selv vil ordne.\nI forbindelser med bisættelser i Søborg kan det desuden være rart at modtage hjælp og rådgivning. På den måde kan du nemlig komme bedst muligt igennem forløbet med bisættelser i Søborg.