Bokserivaler fortsætter ordkrig på pressemøde | Boksning | DR\nBokserivaler fortsætter ordkrig på pressemøde\nPatrick Nielsen havde en gave med til Rudy Markussen som opvarmning til det forestående opgør mellem de to.\n9. sep 2015 opdateret 9. sep 2015\nHån og spot hører ofte til dagens orden, når to boksere varmer op til et kommende brag, og sådan blev det også på dagens pressemøde forud for weekendens boksestævne i Frederikshavn, hvor både Rudy Markussen og Patrick Nielsen var til stede.\nDe to er i gang med at opbygge en hård rivalisering allerede, inden det ligger endegyldigt fast, at de skal mødes i ringen.\nFør kampen er en realitet skal de først besejre deres modstandere ved lørdagens boksestævne i Frederikshavn.\nLæs også:Danske ærkerivaler har skrevet under på boksekamp\nAlligevel benyttede Patrick Nielsen lejligheden til at forære sin danske rival en lille gave som optakt til deres indbyrdes opgør.\nEt forstørret billede af Rudy Markussen på knæ i ringen og til tælling i mødet med den hårdt slående nordirer Brian Magee i 2012.\n- Det var sidste gang, han mødte en højrefodsbokser ligesom mig, så nu gentager vi succesen, var den glade givers forklaring på foræringen.\nTænker ikke på hinanden\nDe to fik for alvor fyret op i omtalen af kampen, da Rudy Markussen for syv måneder siden dukkede op på et pressemøde før en af Patrick Nielsens kampe. Han lod højlydt omverden vide, at han ville have en kamp mellem dem arrangeret, og det hele endte med masser af råben og skrigen.\nPå dagens pressemøde var gemytterne mere rolige, og begge boksere brugte den indledende del af pressemødet på at understrege, at de ikke havde hinanden eller et kommende opgør i tankerne.\n- Det er jo medierne, der fylder mest med al den omtale, og det at man skal svare på en masse spørgsmål, forklarede Rudy Markussen og fik opbakning af Patrick Nielsen.\n- Jeg tænker slet ikke over det, sagde han.\nLæs også:Tyson: Mayweather og Pacquiao er alt for venlige\nEn påstand han få minutter senere selv skød til jorden, da han rejste sig og afslørede billedet af Rudy Markussen på nederlagets rand. Patrick Nielsen indrømmede da også efterfølgende, at det var et stunt, der skulle ”lægge pres på ham allerede nu”, og at der i hvert fald ikke bliver tale om "venskabskamp", hvis de mødes på kanvassen.\nPatrick Nielsen poserer foran sin gave til Rudy Markussen. (Foto: Nikolai Linares © Scanpix)\nHeller ikke Rudy Markussen kunne dy sig for at fremhæve kampen mod sin danske rival som den, han i virkeligheden allerede har for øje.\n- Det er klart, at det er kampen mod Patrick Nielsen, der fylder. Og jeg kunne se, da jeg stod over for ham, at det var ham, og ikke mig, der trak sig.\nEt spørgsmål om markedsføring\nGaven fra Patrick Nielsen tog han til gengæld pænt imod med et smil og en antydning af, at deres tilsvininger måske ikke skal tages for pålydende.\n- Det synes jeg var sjovt. Det er meget rart at se, at han stadig har lidt humor, selvom det er alvor alt det her.\nLæs også:De mest spektakulære sammenstød udenfor ringen\n- Når jeg går op i bokseringen, så er det det, der gælder. Jeg står ikke ude i omklædningen med Patrick i tankerne. Det er jo et professionelt håndværk, og de fleste steder i USA er det jo en del af gamet, at man sælger kampene på den her måde, sagde han til DRs reporter.\nPatrick Nielsen møder på lørdag brasilianeren Samir Santos Barbosa, og Rudy Markussen skal i ringen mod georgieren Ramazi Gogichasvili i Frederikshavn.


Borgerrådgiveren udtaler kritik af kommunens behandling af personlige data\nBorgerrådgiveren har afsluttet en undersøgelse om Københavns Kommunes indsats for at beskytte borgernes fortrolige og følsomme oplysninger.\nKøbenhavns Kommunes borgerrådgiver har netop afsluttet en undersøgelse om Københavns Kommunes indsats for at beskytte borgernes fortrolige og følsomme oplysninger imod uretmæssig brug og spredning. Undersøgelsen angår logning af elektronisk sagsbehandling i it-systemer i Københavns Borgerservice, hvor der behandles følsomme og fortrolige personoplysninger.\nDatatilsynets kontrol viste tilbage i november 2016, at der i 10 af 15 undersøgte kommuner var alvorlige fejl, mangler og brud på persondataloven. Borgerrådgiverens undersøgelse bekræfter, at der er behov for en indsats også i Københavns Kommune.\n”Som i så mange andre kommuner arbejder vi fortsat på at efterleve persondataloven her 17 år efter, at den blev vedtaget. Men vi er ikke i mål. Vi er endda et stykke fra at være det”, siger borgerrådgiver Johan Busse om resultatet af den undersøgelse, han har iværksat på eget initiativ som et led i sit tilsyn med kommunen.\n”Det er en del af kontrakten med borgerne, at vi håndterer deres personoplysninger på en betryggende og sikker måde med respekt for privatlivets fred, men undersøgelsen viser, at vi har manglet overblik over, hvilke it-systemer vi behandler følsomme data i, og hvordan vi sikrer, at oplysningerne ikke misbruges”, siger han og fortsætter:\n”Meget ser ud til at være på vej i en rigtig retning og det omfattende arbejde, der p.t. lægges i kommunen med at gøre kommunen parat til den nye dataforordning, vil efter min vurdering bringe kommunen en hel del tættere på en betryggende håndtering af borgernes oplysninger.”\nDen nye persondataforordning, der træder i kraft den 25. maj 2018, lægger et yderligere pres på myndighederne for at beskytte borgerne, og der er udsigt til, at det bliver dyrt for kommunerne ikke at være på rette kurs og ikke at have styr på datasikkerheden.\nBorgerrådgiveren udtaler i rapporten bl.a. kritik af manglende stikprøvekontrol af loggen i it-systemer til behandling af fortrolige og følsomme personoplysninger og ligeledes af manglende tilsyn med den stikprøvekontrol, der burde være foretaget.\nRegeringen vil nu straffe myndigheder med bøder på op til 16 millioner kroner for brud på datalovgivningen. Det fremgår af det forslag til en ny databeskyttelseslov, som justitsministeren fremsatte den 25. oktober 2017.


Hoteltilbud i Kolding? Book på First Hotel Kolding\nFirst Hotel Petit Palace Ruzafa First Hotel Petit Palace Plaza de la Reina Du er her: First Hotels / Vore Hoteller / Hoteller i Danmark / Kolding / First Hotel Kolding / Tilbud\nHoteltilbud i Kolding First Hotel Kolding er et lækkert hotel midt i Kolding centrum med 132 stilrene, moderne værelser og al tænkelig komfort. First Hotel Kolding ligger ved Slotssøen og et stenkast fra Koldinghus. Hotellet er nemt at komme til både med bus og tog, da togstationen er vores genbo. Kører du i bil, har vi en aflåst parkeringsgarage under hotellet. Er du turist, eller har du tid til overs efter et møde, har Kolding et væld af kulturelle tilbud. Besøg Trapholt Museum - Danmarks eneste museum, hvor du kan se billedkunst, kunsthåndværk, design og møbeldesign. Og kun 35 minutter herfra ligger LEGOLAND®.\nTilgængelig hos First Hotel Kolding, Kolding Forkæl dig selv med et wellness-ophold og bo på First Hotel Kolding. Wellness og hotelophold Weekend for 2\nTilgængelig hos First Hotel Kolding, Kolding Nyd en skøn weekend for 2 i Kolding og bo på First Hotel Kolding. Weekendophold for 2 FIRST Golf\nTilgængelig hos First Hotel Kolding, Kolding Med Try3Golf har du muligheden for at nyde en golfrunde på hver af de tre varierede golfbaner. Når du checker ind på hotellet, får du udleveret Try3Golf greenfee, og du booker selv din starttid direkte ved golfklubberne. Golf med First Hotel Kolding FANTASTISKE OPLEVELSER VENTER\nTilgængelig hos First Hotel Kolding, Kolding LEGOLAND® er mere end 60 millioner LEGO® klodser og fyldt med WAUW for hele familien. Besøg fantastiske LEGOLAND® og bo på First Hotel Kolding kun 35. min derfra. LEGOLAND® & Hotelophold Stress-Af-Dage\nTilgængelig hos First Hotel Kolding, Kolding Stress-Af-Dage er det perfekte valg for dig, der ønsker at koble af og finde dig selv igen. First Hotel Kolding er gået sammen med Slotssøbadet og Dr. Dorotheas Badstue og tilbyder dig et unikt ophold, hvor afstressning og ro er hovedingredienserne. Stress-Af-Dage First Hotels


Titelblad. Sundhedsfortællinger En undersøgelse af overvægtige børn og unges. sundhedskonstruktioner og investering i sundhed - PDF\nTitelblad. Sundhedsfortællinger En undersøgelse af overvægtige børn og unges. sundhedskonstruktioner og investering i sundhed\nDownload "Titelblad. Sundhedsfortællinger En undersøgelse af overvægtige børn og unges. sundhedskonstruktioner og investering i sundhed"\n1 Titelblad Sundhedsfortællinger - En undersøgelse af overvægtige børn og unges sundhedskonstruktioner og investering i sundhed Fortrolig Ikke fortrolig X Prøvens form (sæt kryds) Projekt Synopsis Portfolio Speciale X Skriftlig hjemmeopgave Uddannelsens navn Cand.mag. i Læring og forandringsprocesser, Aalborg Universitet, København Semester 10. semester Prøvens navn Kandidatspeciale Gruppenummer Studienummer Underskrift Navn: Julie Vestergaard Larsen Navn: Sofie Bloch-Jørgensen Afleveringsdato 1. juni 2015 Speciale titel Sundhedsfortællinger En undersøgelse af overvægtige børn og unges sundhedskonstruktioner og investering i sundhed I henhold til studieordningen må (Antal tegn med mellemrum) specialet i alt maks. fylde antal tegn Det afleverede speciale fylder (antal tegn med mellemrum i den afleverede opgave) (indholdsfortegnelse, litteraturliste og bilag medregnes ikke) tegn svarende til 122,5 normalsider Vejleder Kristian Larsen Vi bekræfter hermed, at dette er vores originale arbejde, og at vi alene er ansvarlig for indholdet. Alle anvendte referencer er tydeligt anført. Vi er informeret om, at plagiering ikke er lovligt og medfører sanktioner. Regler om disciplinære foranstaltninger over for studerende ved Aalborg Universitet (plagiatregler):\n2 Abstrakt In Denmark, the state is the only institution with power to perform legitimate violence and the health field consists of different stakeholders in relation to health, for example Sundhedsstyrelsen and the municipalities. Both help regulate what the dominant norm in health is, which means that the health field in under continuous alteration, as it is dependent on the context. The context of this study is a service from the municipality directed to children and adolescents with problem of overweight, called Jump4Fun. The aim of this thesis is to study how health is structured among overweight children and adolescents based on an empirical and a theoretical basis. This is done to explain and understand how overweight children and young people perceive and invest in health. The above is examined on the basis of theory based on habitus, field and capital, by Pierre Bourdieu (1986, 1996, 1997) and theory by Janet Shim (2010) and Kristian Larsen (2010,2013) that investigate the further development of health capital and finally theory of stigma by Erving Goffman (2009). The empirical structure of the thesis, is based on twelve interviews of overweight children and adolescents, a survey with responses from 30 parents who have a overweight child who participate in Jump4Fun, and field notes based on the recruitment of interviewees. Above methods have been chosen to obtain a better understanding of the subject matter field. The results have furthermore been processed on the background of the analytical framework of the thesis, in order to answer the research question of the thesis. The analysis in this dissertation is an alternation between a micro level and a societal level. The micro level involved overweight children and young people's practices related to health, and the analysis is also on a societal level, since the health field and the state accounted for in the analysis of children's and young people's health practices. The thesis contains both a methodological, theoretical and reflective discussion. The thesis emphasizes that overweight children and adolescents construct their view upon health from their position in the social field, the dominant societal discourses in the health field and their amount of cultural health capital. Jump4fun becomes a free space where overweight children and adolescents experiencing can interact with others peers and invest in their health capital. Jump4fun manifests a network where overweight children and adolescent s social relationships are being strengthened and be contributed to the overweight children and adolescents find it worth it to invest in health capital.\n3 Indholdsfortegnelse KAPITEL 1. INDLEDNING STATEN SOM ET METAMAGTFELT Sundhed som felt SUNDHED I ET SOCIOLOGISK PERSPEKTIV Sundhedsbegrebet Sundhedsdiskurser Social ulighed i relation til overvægt PROBLEMFELT SPECIALETS UNDERSØGELSESSPØRGSMÅL BESKRIVELSE AF CASE Samarbejdspartnerne i Jump4fun Kommunerne EKSISTERENDE VIDEN PÅ OMRÅDET Udvælgelseskriterier i relation til inddragede undersøgelser Præsentation af eksisterende viden Den eksisterende videns bidrag til vores konstruktionsarbejde Opsamling på eksisterende viden NÆRVÆRENDE SPECIALES FORMÅL SPECIALETS STRUKTUR KAPITEL 2. SPECIALETS TEORETISKE TILGANG OG ANALYTISKE BEGREBER PIERRE BOURDIEUS BEGREBSAPPARAT Habitus i relation til sundhedspraksisser Kapitalformer som en ressource Feltbegrebet i relation til position og positioneringer TO TILGANGE TIL SUNDHEDSKAPITAL Ulighed i sundhed set i lyset af kulturel sundhedskapital Sundhedskapital som oparbejdet ressource Distinktive blikke på kropsidealer ERVING GOFFMANS STIGMA Social stigmatisering Stigmaets betydning på et mikroniveau ARBEJDSANTAGELSER PÅ BAGGRUND AF OVENSTÅENDE ANALYSERAMME KAPITEL 3. VIDENSKABSTEORETISK AFSÆT BOURDIEUS VIDENSKABSTEORETISKE POSITION DET DOBBELTE BRUD Refleksioner omkring agenternes selvforståelse Refleksioner over vores position som undersøgere EN PRAKSEOLOGISK TILGANG KAPITEL 4. UNDERSØGELSENS METODOLOGISKE STRATEGI OG EMPIRISKE GRUNDLAG METODETRIANGULERING DET KVALITATIVE FORSKNINGSINTERVIEW Børn og unge som interviewpersoner Rekruttering af interviewpersoner Interviewguide til det kvalitative forskningsinterview SPØRGESKEMAUNDERSØGELSE SOM METODISK REDSKAB Forældre som respondenter til spørgeskemaundersøgelse Spørgeskemaets struktur Pilottestning Side 3 af 145\n4 4.4. TILGANG TIL UNDERSØGELSESFELTET ETISKE OVERVEJELSER ANALYSESTRATEGI Det kvalitative forskningsinterview Spørgeskemaundersøgelse KAPITEL 5. PRÆSENTATION AF DET EMPIRISKE MATERIALE PORTRÆTTER AF INTERVIEWPERSONER FREMTRÆDENDE TEMATIKKER I INTERVIEWENE DATAMATERIALE FRA SPØRGESKEMAUNDERSØGELSEN KAPITEL 6. ANALYSE AGENTERNES POSITION I DET SOCIALE RUM INVESTERING I SUNDHEDSKAPITAL OVERVÆGTIGE BØRN OG UNGES SPROGLIGE SUNDHEDSREPERTOIRE STRUKTUREREDE SUNDHEDSKONSTRUKTIONER OPVÆKSTBETINGELSER I RELATION TIL KULTUREL SUNDHEDSKAPITAL OG SUNDHEDSKAPITAL SOCIALE RELATIONERS BETYDNING FOR INVESTERING I SUNDHEDSKAPITALEN FORÆLDRENES LIGHEDER OG FORSKELLE STIGMA I SIN KROPSLIGE FORM FRIRUMMET KROPSIDEALER SAMFUNDSMÆSSIGE DISKURSER OM KROPPEN KAPITEL 7. METODISK DISKUSSION REFLEKSIONER OVER ARBEJDET MED ET PRAKSEOLOGISK BLIK Refleksioner omhandlende det dobbelte brud i relation til vores undersøgelsespraksis Relationel tænkning og historisering DISKUSSION AF BØRN OG UNGE SOM INTERVIEWPERSONER Interviewpersonernes konstruktion af os som undersøgere Interviewpersonernes ordforråd i relation til sundhed Lokalitet på interviewstedet KAPITEL 8. DISKUSSION TEORETISK DISKUSSION Diskussion af brugen af Bourdieu Refleksioner over inddragelsen af Goffman Refleksioner over brugen af Shim og Larsen REFLEKTERENDE DISKUSSION Hvordan er staten virksom i de overvægtige børn og unges investering i sundhedskapital? Hvem har ansvaret for den enkeltes sundhed? KAPITEL 9. SAMMENFATTENDE FUND DISTINKTIONER I SUNDHEDSKAPITALEN OG KULTUREL SUNDHEDSKAPITAL SUNDHEDSKONSTRUKTIONER DEN SOCIALE BAGGRUND OG BETYDNINGEN FOR INVESTERING OG FORSTÅELSEN AF SUNDHED OVERVÆGT SOM STIGMA I SIN KROPSLIGE FORM HVORDAN KONSTRUERER OG INVESTERER OVERVÆGTIGE BØRN OG UNGE I SUNDHED? LITTERATUR BILAGSOVERSIGT ARTIKEL Side 4 af 145\n5 Kapitel 1. Indledning Hensigten med dette afsnit er at klarlægge nærværende speciales relevans i en sundhedskontekst med udgangspunkt i overvægtige børn og unge. I det følgende vil fokus være på sundhedsbegrebet, sundhedsdiskurser og social ulighed i relation til overvægtig, statens indvirkning på undersøgelsesfeltet samt et oprids af sundhed som felt for at tydeliggøre specialets omdrejningspunkt Staten som et metamagtfelt Professor Kristian Larsen beskriver, at det er statens effekter, der er virksomme i os, når vi som individer orienterer os mod en sund krop, og hvordan denne skal se ud (Larsen 2010, 56-57). Dermed opstår der ulige betingelser i forhold til sundhed, da det er de dominerendes livsstil, der bliver den legitime, og sundhed kommer i den forstand til at fungere som symbolsk vold 1. Dette på baggrund af, at der er ulige betingelser for agenter i forhold til at opnå viden om krop og motion, købe sunde fødevarer og gå til fritidsaktiviteter grundet vores levevilkår, og de ikke dominerende agenter kan dermed opleve at blive ekskluderet (Esmark og Larsen 2010, 15). I det følgende vil fokus være på statens betydning for undersøgelsesfeltet. Staten defineres af den franske sociolog Pierre Bourdieu som et metamagtfelt, da denne ikke kan konkretiseres som et fysisk sted med konkrete agenter. Staten kan siges at være skabt af os som agenter, og dermed er det de dominerendes synspunkt der, grundet deres dominans, sætter sig igennem som værende et universelt synspunkt. Staten som felt kan opdeles i det Bourdieu kalder statens højre og venstre hånd. Statens højre hånd er den økonomiske magt som eksempelvis finansministeriet og skattevæsenet og modsat figurerer statens venstre hånd, som er den sociale magt og hertil er Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse og sundhedsvæsenet eksempler. Statens venstre hånd betegnes ifølge Bourdieu som værende de udgiftskrævende ministerier, og dermed udspiller der sig interessemodsætninger mellem den højre og den venstre hånd, da de kæmper hver for sig for at opretholde den dominerende position i statsfeltet (Bourdieu 2010 B, ). Eksempelvis kan der ved implementering af sundhedslovgivninger opstå stridigheder mellem statens venstre og højre hånd og hermed kamp om magt og dominansstrukturer i det pågældende felt. Disse stridigheder vil finde sted, eftersom den ene side vil opretholde den eksisterende sociale orden, mens der modsat på 1 at man anerkender og accepterer en vold, der udøves mod en, præcis fordi man ikke opfatter den som vold (Bourdieu og Wacquant 1996, 152). Side 5 af 145\n6 den anden side ønskes en forandring, og dermed bliver et kompromis nødvendigt i kampen om dominansstrukturen i feltet. Staten har mulighed for at regulere spillet i andre felter for eksempel igennem lovgivning inden for sundhedsområdet, samt hvem der kan opnå autoritet inden for sundhedsfeltet. Dermed har staten også som den eneste institution magten til at udøve legitim fysisk og symbolsk vold i den forståelse, at staten eksempelvis kan gennemtvinge sundhedslove (Larsen 2010, 56-57). I relation hertil har staten med sin autoritet, magten til at få agenter til at se og forstå verden på en bestemt måde, hvilket ifølge Bourdieu forstås som symbolsk magt (Esmark 1993). Dette betyder, at når staten udøver sin dominans med gennemslagskraft og lethed, så er det fordi den er i stand til at påtvinge os individer statens tænkemåde (Bourdieu 2010 A, 125). Ifølge Signild Vallgårda, professor ved Institut for Folkesundhedsvidenskab og forsker i social ulighed og folkesundhedspolitik, er den statslige regulering inden for sundhedsområdet blevet mere omfattende. En undersøgelse foretaget af Vallgårda omhandlende sundhedspolitikker fra 1930 til 1987 i Danmark viser, at indførslen af lovgivning på sundhedsområdet har udviklet sig siden 1930, og lovgivningsarbejdet i dag tager kortere tid. Ifølge Vallgårda har danskere et specielt forhold til staten, fordi de ikke stiller sig undrende overfor de tilbud, som staten står bag, og herved bliver det ikke diskuteret, om der skulle være tale om et overgreb (Vallgårda 2013, 165). Staten kan ifølge Bourdieu siges at producere og inkorporere en række mentale kategorier i den befolkning, som lever indenfor dens område. Derfor er staten ikke kun noget, som eksisterer i form af forskellige institutioner, men noget der er indlejret i statens agenter gennem skolegang og det sociale liv (Hammerslev og Hansen 2010, 14). Hertil bliver staten regulerende for, hvordan agenter opfatter og forstår verden. Bourdieu beskriver samtidig, at agenter fødes ind i den sociale verden, som medfører, at agenter tager en række påstande for givet, som de ikke sætter spørgsmålstegn ved, og dermed ikke kræver nogen officielle forklaringer (Bourdieu og Wacquant 1996, 152) Sundhed som felt Selv om staten ikke kan konkretiseres som et fysisk sted med konkrete agenter, så findes der forskellige felter, hvor der ageres på statens vegne (Hammerslev og Hansen 2010, 13). Et af disse felter er sundhedsfeltet, som i det følgende afsnit vil blive konkretiseret, da vi vil forsøge at skitsere sundhed tænkt som et felt. Side 6 af 145\n7 Staten har gennem de sidste årtier haft øget fokus på sundhedsfremmende tiltag, og herigennem er både stat og felter relateret til sundhed under forandring (Esmark og Larsen ). Gennem dette øget fokus på sundhed synes kroppen at have fået en indflydelse i forhold til social difference, inklusion og eksklusion. Herved tænkes på agenters fysiognomi, BMI, kostindtag og deres måde at bruge disse indikatorer til at begå sig i uddannelsesinstitutioner og finde sociale relationer (Esmark og Larsen 2010, 9-10). Ifølge undersøgelsen Sundhed og sygelighed i Danmark & udviklingen siden 1987 (Statens Institut for Folkesundhed 2012) er der i perioden 1994 til 2010 sket en stigning i andelen af individer, der aktivt gør noget for at bevare eller forbedre deres helbred. Hertil angiver en stor andel, at de for bevare eller forbedre deres helbred, er fysisk aktive, har sunde kostvaner samt nævner familie og venner (ibid., 12). Sundhedsfeltet involverer forskellige interessenter såsom professioner, brugergrupper, teknologier og livsstile, men også statslige institutioner som eksempelvis Sundhedsstyrelsen, Fødevarestyrelsen, Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse, forskningsenheder og kommuner. Disse interessenter er alle medvirkende til at regulere viden omkring sundhed, og hvad der er den dominerende norm indenfor sundhed, og derfor kan sundhedsfeltet siges at være foranderligt, eftersom det er kontekstafhængigt (Esmark og Larsen 2010, 9-10). Inden for sundhed figurerer der udover de nationale positioner samtidig også internationale dominerende positioner. Eksempler på dette er institutioner inden for EU og FN, lægemiddelindustrien samt humanitære hjælpeorganisationer (Larsen 2010, 61). I det følgende vil to forskellige interessenters betydning i sundhedsfeltet præsenteres. Sundhedsstyrelsen, der er den øverste sundheds- og lægemiddelfaglige myndighed i Danmark, blev stiftet i I 2012 blev Sundhedsstyrelsen ændret til den form som den er i dag hvor der skete en sammenlægning af Lægemiddelstyrelsen og Sundhedsstyrelsen (Sundhedsstyrelsen B 2015). I og med Lægemiddelstyrelsen blev en del heraf, kan sundhedsfeltet siges at være en del af det medicinske felt. Sundhedsstyrelsen sætter fokus på sundhed gennem at udsende kampagner omhandlende folkesundhedsmæssige faktorer (Sundhedsstyrelsen A 2015). Indenfor nærværende speciales kontekst med overvægtige børn og unge kan kampagnen fra 2008 En lettere barndom, der henvendte sig til familier med overvægtige børn nævnes. Hertil har Sundhedsstyrelsen forsøgt at informere om sundhedsmæssige følger af overvægt, og kampagnen henvender sig til familier med overvægtige førskolebørn (Sundhedsstyrelsen B 2009). I 2006 udsendte Sundhedsstyrelsen kampagnen Get moving, der skulle gøre forældre opmærksomme på deres rolle i forhold til, at børn og unge lever op til Sundhedsstyrelsens anbefaling om 60 min. fysisk aktivitet om dagen til børn og unge (Sundhedsstyrelsen C 2009). Get moving har siden 2006 været en tilbagevendende kampagne, der ligeledes blev Side 7 af 145\n8 relanceret i maj 2015 (Get Moving 2015). Sundhedsstyrelsen medvirker samtidig til at overvåge, at professioner inden for sundhed følger lovene, og at de udfører deres arbejde sundhedsfagligt ansvarligt. Herunder har Sundhedsstyrelsen en betydning i forhold til statens udlægning af sundhedsopfattelser, eftersom Sundhedsstyrelsens medarbejdere kan rådgive politikere indenfor sundhed (Vallgårda 2013, 140). En anden interessent inden for sundhedsfeltet er kommunerne. og i Danmark har kommunerne siden 1. januar 2007 haft ansvaret for at skabe sunde rammer og sundhedsfremmende tilbud til borgerne. Dette skete i forbindelse med indførslen af den nye sundhedslov fra Med den nye sundhedslov fulgte et større kommunalt sundhedsansvar, hvis hensigt var at etablere sundhedsfremmende og forebyggende tilbud til borgerne (Sundhedsstyrelsen 2006, 5) Sundhed i et sociologisk perspektiv I det følgende fokuseres der på sundhedsdiskurser samt begrebet sundhed, eftersom afsættet for nærværende speciale er sundhed, tænkt som et socialt konstrueret fænomen, der er relationelt og dermed kontekstafhængigt Sundhedsbegrebet Ifølge Lene Otto, ph.d. lektor i etnologi, kan sundhedsbegrebet anses som værende en foranderlig konstruktion, da det ændres over tid i takt med ny viden på området. Hertil er definitionen af sundhed og opfattelsen af den sunde krop forskellige i forskellige kulturer. På baggrund af ovenstående bliver sundhedsbegrebet mere og mere bredt, mens nogle eksperter forsøger at indsnævre sundhedsbegrebet (Otto 2009, 33). Sundhedsbegrebet og forståelsen af sundhed er ifølge Otto et resultat af faglige kampe og påvirkes af forskellige faktorer, og disse kampe foregår imellem ekspertgrupper på politisk internationalt niveau og World Health Organization (WHO). Samtidig kan forståelsen af sundhed være struktureret gennem de forskellige statslige institutioner såsom sundhedscentre og hospitaler. Det snævre sundhedsbegreb relaterer sig til forhold, der kan måles i objektive tal såsom dødelighed og sygelighed (Otto 2009, 33-34). WHO forsøgte i 1948 at bryde med det snævre sundhedsbegreb, hvor fokus blot var på fravær af sygdom og lidelse. Dette resulterede i følgende ideologiske perspektiv på sundhed: Health is a state of complete physical, mental and social well-being and not merely the absence of disease or infirmity (WHO 1948). Denne definition er WHOs ideologiske udlægning af sundhedsbegrebet, og er blevet central i den vestlige verdens forståelse af sundhed (Otto 2009, 31-34). Side 8 af 145\n9 Sundhedsdiskurser I det følgende fokuseres på diskurser, og hertil definerer Otto diskurs som værende en konstruktion, der gør at bestemte handlinger og opfattelser fremstår mere betydningsfulde end andre. Sundhed som diskurs kan sættes i relation til måderne, hvorpå sundhed gives opmærksomhed og tillægges betydning. Diskursen kan dermed siges at være, hvad der i en konkret kontekst anses som værende sundt og usundt (Otto 2009, 38). Hertil kan det sunde og det usunde i en sociologisk optik ikke tænkes som værende universelt, men i en konstant forandring, da disse forståelser er produkter af stridende diskurser og praksisser (Larsen og Esmark 2013, 10). Ifølge Otto bliver sundhedsdiskursen formet gennem praksis og hertil inddrages aspekter som sociale relationer samt selvopfattelse, og ikke kun det kroppen fysisk bliver udsat for i forbindelse med motion og kost (Otto 2009, 39). Således er der ifølge Otto tale om en helhedstænkning, hvorved sundhed ikke kan defineres som værende fælles, fordi sundhedskonstruktioner og oplevelsen herfra er socialt og kulturelt bestemt (Otto 2009, 39). I et dansk perspektiv er en af de største undersøgelser, der er foretaget af danskernes sundhed KRAM-undersøgelsen. De faktorer, der her var fokus på var Kost, Rygning, Alkohol og Motion. Det Nationale Råd for Folkesundhed tog initiativ til undersøgelsen, der blev gennemført af Statens Institut for Folkesundhed. Hertil blev undersøgelsen finansieret af Trygfonden og Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Formålet med KRAM-undersøgelsen var at øge danskernes kendskab til faktorernes betydning for sundhed og sygelighed (Statens Institut for Folkesundhed 2011 A). I relation til samfundsmæssige forståelser af overvægt er der ifølge Ditte-Marie From, adjunkt i sundhedsfremme, dominerende diskurser, som overvægtige agenter underlægger sig, og derved kan de opleve deres vægt som et sundhedsproblem. Hertil anses sundhed som et positivt ladet fænomen, som er værd at efterstræbe både individuelt og samfundsmæssigt. Sundhed som fænomen kan samtidig betragtes som værende både situationelt og relationelt. Hermed kan overvægtige ikke betragtes som værende sunde eller usunde, da dette er afhængigt af de relationer og situationer, som de overvægtige indgår i. Dermed rykkes fokus på sundhed som værende en krops-tilstand over til også at være en relations- og situationsbestemt tilstand (From 2012, ). I og med overvægt kan anses som et sundhedsproblem, kan der opstå stigmatisering af overvægtige subjekter. Hvis overvægtige bliver kategoriseret som værende for eksempel usunde, vil der opstå en risiko for stigmatisering, da de vil anses som værende afvigerne, der ikke tager det samfundsmæssige ansvar for deres egen sundhed. Hertil kan de samfundsmæssige diskurser i relation til sundhed siges at være stigmatise- Side 9 af 145\n10 rende på et makroniveau (Glasdam 2009, 21). Der findes flere forskellige definitioner af stigmatisering, og i nærværende speciale inddrages sociologen Erving Goffmans perspektiv på begrebet. Ifølge Erving Goffman defineres stigma som et kendetegn, der kan distancere sig fra andre, og hertil kan overvægt anses som værende et stigma (Goffman 2009, 45-46). En af de faktorer, der kan have betydning for, at overvægt kan anses som et stigma, er mediernes udlægning af den tynde krop og marginaliseringen af den overvægtige (Hansen og Larsen 2013, 30) Social ulighed i relation til overvægt Fænomenet overvægt beskrives som et stigende problem for folkesundheden i Danmark ifølge Den nationale sundhedsprofil fra 2010 (Sundhedsstyrelsen 2011). Hertil er forekomsten af overvægt i Danmark stigende især hos de yngste aldersgrupper samt hos personer med lav indkomst eller uddannelse (Ibid.,5). Yderligere er overvægt ifølge Indenrigs- og Sundhedsministeriet et samfundsøkonomisk problem, da der er direkte og indirekte omkostninger forbundet med overvægt i forhold til behandling og sygefravær (Indenrigs- og Sundhedsministeriet 2007, 9). Sundhedsstyrelsen definerer overvægt i forhold til Body Mass Index (BMI), der er forholdet mellem kropsvægt og højde og hertil anvendes WHO s klassifikation af overvægt i henhold til BMI (Sundhedsstyrelsen A 2009). Overvægt kan både betegnes som et biomedicinsk fænomen, men samtidig også et sociologisk fænomen. Et biomedicinsk fænomen involverer blandt andet gener, metabolisme, fedtvæv, BMI og muskelvæv. Overvægt som et sociologisk fænomen involverer familie, netværk, opvækstvilkår, dagligdag, indkøb, spisemønstre, boligforhold og aktivitetsniveau. Individer kan siges at være biologiske kroppe, som kan formes og forstås socialt. I undersøgelsesprocesser hvor der forskes i social ulighed betyder dette, at sociale processer, livsforløb, historisk tid samt biologisk udgangspunkt skal medtænkes (Andersen og Timm 2010, 14). Ifølge Sundhedsstyrelsen var andelen af overvægtige børn og unge i 2008 i Danmark 12 % (Sundhedsstyrelsen 2010, 7). Nyere tal fra Børnedatabasen (2012) og Skolebørnsundersøgelsen (2010) viser, at 14 procent af de 6 til 7-årige børn i Danmark er overvægtige, mens 18 procent af de 14 til 15-årige er overvægtige, hvilket er en stigning fra 2008 (Ministeriet for sundhed og forebyggelse 2013, 16). Ifølge Motions- og Ernæringsrådets rapport Forebyggelse af overvægt blandt børn og unge er børn og unges risiko for overvægt mere end fordoblet, hvis deres forældre er overvægtige (Motions- og Ernæringsrådet 2007, 53). Hertil påpegede Skolebørnsundersøgelsen, at der er mar- Side 10 af 145\n11 kante sociale uligheder i helbred og sundhedsadfærd, hvilket relateres til børn og unges sociale vilkår (Statens Institut for Folkesundhed 2011 B, 96). I relation til ovenstående kan overvægt som sociologisk fænomen skabe social ulighed, da overvægtige børn og unge har forskellige levevilkår og ressourcer Problemfelt Sundhed og overvægt er udbredte fænomener, og vi finder det interessant at undersøge dele af disse fænomener nærmere. Undersøgelser fremhæver, at der er sammenhæng mellem børn og unges sundhedsadfærd samt deres betingelser i forhold til social-, økonomisk- og kulturel kapital (Bilag A: Eksisterende viden). Inden for fænomenet sundhed i relation til overvægtige børn og unge er der flere sociologiske aspekter, som vi studerer nærmere. Det første aspekt omhandler Bourdieus begreb habitus (Bourdieu og Wacguant 1996). Hertil vil vi undersøge, om overvægtige børn og unges habitus har betydning for deres sundhedskonstruktioner og investering i deres sundhedskapital. Derudover vil vi undersøge, hvilke ligheder og forskelle i relation til social baggrund og sundhed, der fremtræder blandt forældre til overvægtige børn og unge samt hvad eller hvem påvirker de overvægtige børn og unges investering i sundhedskapitalen? Det andet aspekt vi undersøger nærmere omhandler, hvad sundhed er ifølge overvægtige børn? Og har overvægtige børn og unge differentierende sundhedskonstruktioner i forhold til den gængse nationale sundhedskonstruktion? Hvad anerkendes i forhold til kroppen, og hvordan ser den sunde krop ud blandt overvægtige børn og unge? Hvordan fremtræder overvægtige børn og unges kulturelle sundhedskapital? Og er der sammenhæng mellem børnenes kulturelle sundhedskapital og forældrenes kapitalsammensætning? Det tredje aspekt angår social kapital i henhold til Bourdieus begrebsapparat. Undersøgelserne Social kapital og sundhed analyser fra Nordjylland (Region Nordjylland 2013) og Ulighed i børn og unges sundhed set i lyset af social kapital (Jensen et al. 2007) indikerer, at unges sundhedsadfærd og sundhedskonstruktioner formes af sociale relationer, sociale baggrund og opvækstvilkår. Hvilken betydning har social kapital for overvægtige børn og unge i relation til deres sundhedskonstruktioner og deres investering i sundhedskapitalen (Larsen 2010)? I forlængelse af dette, hvorfor og hvordan overvægtige børn og unge investerer i deres sundhedskapital? Side 11 af 145\n12 Vi vil med inspiration fra stigma begrebet (Goffman 2009) samtidig undersøge, om overvægtige børn og unge oplever at blive ekskluderet i sociale sammenhænge på grund af deres overvægt? Og hvilken betydning dette har for deres investering i sundhedskapitalen? 1.5. Specialets undersøgelsesspørgsmål Med udgangspunkt i ovenstående problemfelt ledes der frem til følgende undersøgelsesspørgsmål: Gennem kvalitative forskningsinterviews og en spørgeskemaundersøgelse ønsker vi at forstå og forklare, hvordan overvægtige børn og unge konstruerer og investerer i sundhed? I relation til at undersøge ovenstående nærmere tager vi udgangspunkt i Bourdieus begreber habitus, felt og kapitalformer, Shim og Larsens videreudvikling af kapitalformerne samt Goffmans begreb stigma. Gennem disse begreber er følgende arbejdsspørgsmål opstillet: - Hvordan er overvægtige børn og unges ordforråd i relation til sundhed? - Hvorfor vælger overvægtige børn og unge at gå til et bevægelsestilbud for overvægtige? - Hvordan er de overvægtige børn og unge positioneret i det sociale rum i relation til hinanden? - Hvordan fremtræder overvægtige børn og unges strukturerede sundhedskonstruktioner? - Hvilken betydning har børnene og de unges overvægt i forhold til at blive inkluderet i fællesskabet? - Hvilke ligheder og forskelle fremtræder i forældre til overvægtige børn og unges kapitalsammensætning i forhold den danske befolkning? Ovenstående arbejdsspørgsmål fungerer som et redskab til at besvare undersøgelsesspørgsmålet, og er derfor medvirkende til at gribe analysen an Beskrivelse af case På baggrund af undersøgelsesspørgsmålet tog vi kontakt til Børnevægtcentret samt projektleder for Jump4fun i forhold til rekruttering af overvægtige børn og unge samt deres forældre. Empirien tager udgangspunkt i bevægelsestilbuddet Jump4Fun grundet projektlederens positive respons på vores henvendelse. Side 12 af 145\n13 Jump4Fun er et bevægelsestilbud for overvægtige børn i alderen 6-16 år. DGI Nordsjælland 2, Julemærkehjemmene, Nordsjællands Hospital Hillerød og idrætsforeninger i Nordsjælland samarbejder om dette tilbud. Ifølge ovenstående er målet med Jump4Fun, at overvægtige børn finder det værdifuldt at deltage i bevægelsesaktiviteter, som passer til den enkeltes behov og forudsætninger. Derudover er et af målene, at bevægelsestilbuddene skal være tilgængelige og alsidige. Et tredje mål ifølge styregruppen i Jump4Fun er, at holdene vil udvikle og styrke børnenes motoriske formåen gennem leg, fælles glæde, og at børnene bliver introduceret for forskellige idrætsformer. Vægttab i sig selv er dermed ikke et mål i projektet (DGI 2014). Tilbuddet støttes af kommuner, Trygfonden samt Ministeriet for børn, ligestilling, integration og sociale forhold. I forhold til det økonomiske er samarbejdspartnerne bag Jum4fun bevidste om, at nogle forældre ikke har mulighed for at betale høje kontingenter, hvilket de har imødekommet ved at deltagelse på holdene koster 60 kr. om måneden (DGI 2014). Kommunernes rolle i bevægelsestilbuddet Jump4Fun er, at idrætsforeninger stiller faciliteterne til rådighed samt, at de skal sikre PR gennem kommunens hjemmeside, sundhed.dk og skoleintra (Bilag B: Drejebog om Jump4fun). Derudover skal sundhedsplejersker i kommunerne være orienteret om Jump4Fun, så de kan henvise børnene til holdene. Ud over henvisning fra de kommunale sundhedsplejersker, rekrutteres og henvises der fra Overvægtsambulatoriet på Nordsjællands Hospital i Hillerød og Julemærkehjemmet Kildemose, men der er samtidig mulighed for at forældrene selv kan tilmelde deres barn til et hold (DGI 2014). Evaluering af Jump4fun foretaget af styrgruppen i Jump4Fun i november 2014 viser, at der er tilmeldt 100 børn, hvortil 87 børn møder stabilt hver uge. De deltagende kommuner er Rudersdal, Egedal, Hillerød, Gribskov, Halsnæs og Helsingør (Bilag C: Evaluering af Jump4fun). Hillerød fremtræder ikke på evalueringen fra Jump4fun, da denne kommune er kommet til efterfølgende Samarbejdspartnerne i Jump4fun Jump4fun er et samarbejde mellem DGI Nordsjælland, Julemærkehjemmene og Overvægtsambulatoriet på Nordsjællands Hospitals børne- og ungeafdeling. DGI er en nonprofitorganisation, der har til mål at gøre danskere mere aktive. Hertil har de fokus på, at deres aktiviteter ude i foreningerne har fokus på fællesskabet, glæden ved idræt og at alle kan være med. DGI er samtidig den 2 DGI Nordsjælland er en af 15 landsdelsforeninger under landsforeningen DGI (Danske gymnastik- og idrætsforeninger) Side 13 af 145\n14 næststørste idrætsorganisation i Danmark med mere end 1,5 millioner medlemmer (DGI A). DGI Nordsjælland er en af 15 landsdelsforeninger under landsforeningen DGI, der sammen med de nordsjællandske foreninger arbejder på at give foreningslivet de bedste muligheder (DGI B). Ligesom DGI har julemærkehjemmene ligeledes fokus på fællesskabet. Julemærkehjemmene hjælper børn til en bedre tilværelse ved at være medvirkende til, at børnene får selvtillid og taber sig. Det er Julemærkefonden, der står bag julemærkehjemmene og arbejder for at indsamle midler til driften heraf (Julemærket.dk). Den sidste samarbejdspartner Overvægtsambulatoriet har til opgave at hjælpe overvægtige børn og unge med at leve et sundt liv og forebygge livsstilssygdomme. De har ligesom julemærkehjemmene fokus på, at børnene skal tabe sig (Rudersdal Kommune 2015) Kommunerne I relation til specialets omdrejningspunkt finder vi det relevant at beskrive de deltagende kommuner. Udover de deltagende kommuner vil der ligeledes være fokus på Allerød og Frederikssund Kommune, da en større del af forældrene fra spørgeskemaundersøgelsen kom herfra. På bilag D fremgår en oversigt over de otte kommuner i forhold til deres indbyggere i alderen år, foretaget af Økonomi- og Indenrigsministeriet i 2013 (Bilag D: Oversigt over de 8 kommuner). Den pågældende aldersgruppe er valgt, da det antages, at forældrene til de overvægtige børn og unge ligger indenfor dette interval. Faktorer der her er fokus på er indkomst, uddannelse, ledighed samt forsørgelse. I forhold til Økonomi- og Indenrigsministeriets tal fremgår det, at Allerød og Rudersdal Kommune er de mest ressourcestærke kommuner i relation til de andre repræsenterede kommuner, hvorimod Halsnæs og Frederikssund er de mindst ressourcestærke. Ud fra ovenstående konstruerende faktorer er rækkefølgen af kommunerne i forhold til, hvor ressourcestærke de er i relation til hinanden som følgende: Allerød, Rudersdal, Egedal, Hillerød, Gribskov, Helsingør, Frederikssund og Halsnæs kommune Eksisterende viden på området I dette afsnit præsenteres aktuelle undersøgelser omhandlende nærværende speciales undersøgelsesfelt, og afsnittet har til formål at fremskrive sundhedsfeltets udvikling. Afsnittet anvendes samtidig som en ramme for den eksisterende sundhedsforståelse i samfundet, og den eksisterende viden bruges til at konstruere vores undersøgelsesobjekt. Vi vil løbende forholde os til denne eksisterende viden ved at sammenholde denne med vores empiriske materiale i analyseafsnittet. Side 14 af 145\n15 Udvælgelseskriterier i relation til inddragede undersøgelser Undersøgelserne er valgt i relation til deres relevans i forhold til indholdet i undersøgelserne. Undersøgelserne er blandt andet fundet gennem kendskab til sundhedsfeltet gennem vores professionsbachelor i Ernæring og Sundhed og tidligere semesterprojekter på kandidaten Læring og Forandringsprocesser. Derudover er der via søgning på allerede eksisterende undersøgelsers referencelister opnået et kendskabet til de inddragede undersøgelser, og disse referencelister har fungeret som inspirationskilder. Derudover er der søgt på forskellige internetsider som eksempelvis Bibliotek.dk, Sundhedsstyrelsen.dk og Sfi.dk (Det Nationale Forskningscenter for Velfærd), hvor der er foretaget søgninger på ord som sundhed, Bourdieu, kapitaler, ulighed i sundhed, overvægt og børn. I relation til sundhed har et udvælgelseskriterium været, at undersøgelserne skulle omhandle motion, kost, sociale relationer og mental sundhed, og fokus på to af KRAM-faktorerne, rygning og alkohol, er herved fravalgt, fordi målgruppen omhandler børn i alderen 11 til 16 år. Et andet kriterium for undersøgelserne var, at de var udarbejdet i Danmark, eftersom sammenlignelsesgrundlaget til vores undersøgelsesfelt er større, eftersom deltagerne i nationale undersøgelser er underlagt den samme velfærdsstat og herunder samme struktur i samfundet Præsentation af eksisterende viden De inddragede undersøgelser vil fremgå af en undersøgelsesoversigt (Bilag A: Eksisterende viden). I undersøgelsesoversigten præsenteres undersøgelsens titel, hvornår undersøgelsen er publiceret, hvem der står bag undersøgelsen, undersøgelsens metodiske tilgang, undersøgelsens deltagere samt konklusioner, der vurderes relevant i denne sammenhæng. Det vil sige, at undersøgelsesoversigten præsenterer de konklusioner, som er relevant i forhold til undersøgelsesfeltet, og det er således ikke alt materialet i de forskellige undersøgelser, som fremgår Den eksisterende videns bidrag til vores konstruktionsarbejde Den eksisterende viden har bidraget til en baggrundsforståelse indenfor specialets område. Overordnet set er overvægt og fedme en stadigt stigende belastning for folkesundheden og samfundsøkonomien. Hertil er der sociale differencer i forbindelse med børns sundhedsadfærd og helbred, eftersom børnenes vilkår indenfor det materielle og sociale er forskellige. Eksempelvis er der sammenhæng mellem børns sociale vilkår og deres kostvaner samt fysisk aktivitetsniveau. Undersøgelsen Ulighed i børn og unges sundhed set i lyset af social kapital (Jensen et al. 2007) indikerer, at der en sammenhæng mellem børn og unges mængde af kapital, og den måde de kon- Side 15 af 145\n16 kret forholder sig til og handler i forhold til sundhed. Denne undersøgelse har bidraget til specialets analyseramme i henhold til Bourdieus begreber; habitus, kapitalformer og felt. Bourdieus begreber har dermed fungeret som en betragtningsmåde til at arbejde med empirien og som refleksionsredskab i den praktiske undersøgelsesproces. Yderligere har undersøgelsen bidraget til en forståelse af sundhed som en kapital, og at sundhedskapitalen er forskellig fordelt blandt unge i relation til deres sociale positionering i det sociale rum. Undersøgelsen Social kapital og sundhed analyser fra Nordjylland (Region Nordjylland 2013) har tydeliggjort, at unges sundhedsvaner og opfattelser af sundhed påvirkes af familie, venner og medier, hvilket har medført et fokus på dette i interviewguiden samt inddragelsen af forældreperspektivet ved spørgeskemaundersøgelsen. Samtidig er valget omkring at inddrage forældrene i relation til deres baggrund, taget på baggrund af undersøgelsen Hvad kan børn svare på (Andersen og Kjærulff 2003), da denne undersøgelsen konkluderer, at nogle forhold om forældre skolebørn ikke kan svare fyldestgørende på. I forhold til danskernes sundhed er undersøgelsen Danskernes Sundhed Den Nationale Sundhedsprofil 2013 (Sundhedsstyrelsen 2014) inddraget. Denne undersøgelse anvendes i analyseafsnittet, hvor undersøgelsens fund sammenlignes med datamaterialet fra spørgeskemaundersøgelsen, hvor fokus er på ligheder og forskelle blandt forældre til overvægtige børn og unge. I relation til valg af metodisk tilgang har rapporten: Børneperspektiver (Danmarks Evalueringsinstitut 2009) bidraget til vores konstruktionsarbejde i forhold til udarbejdelse af interviewguiden i forhold til spørgsmål og etiske overvejelser. Konklusioner fra undersøgelsen De sunde overvægtige (From 2012) har bidraget til en øget viden i relation til Goffmans stigma begreb. I undersøgelsen konkluderes det, at en overfokusering på alt det, som formodes, at de overvægtige børn mangler, gør at børnene får oplevelsen af at være utilstrækkelige. Undersøgelsen har hermed været konstruerende i forhold til udarbejdelsen af interviewguiden til de kvalitative interviews i forhold til guidens temaer stigma og sundhedskonstruktioner. Ud fra ovenstående præsentation af eksisterende videns bidrag til konstruktionsarbejdet bidrager dette afsnit til en baggrundsviden samt muligheden for at afprøve den viden, vi har indenfor undersøgelsesfeltet ved at sætte vores teoretiske konstruktion op imod specialets empiriske materiale. Side 16 af 145\n17 Opsamling på eksisterende viden Ud fra ovenstående præsentation eksisterer der forskellige undersøgelser, som belyser sundhed, social ulighed, børn, unge og overvægt. Overordnet set fremgår det af forskning på området, at sundhedskapitalen kan ses som en ressource, og at børn og unges mængde heraf kan sættes i relation til deres position i det sociale rum. Hertil kan unges sundhedsopfattelser påvirkes af familie, medierne og de unges omgangskreds kan være medvirkende til at opretholde usunde vaner. I flere undersøgelser fremgår der en sammenhæng mellem børn og unges vaner og sociale vilkår, som skaber sociale uligheder i sundhed. I forlængelse heraf fremhæver undersøgelser, at et barns risiko for overvægt er mere end fordoblet, hvis forældrene er svært overvægtige og hertil kan der siges at være sammenhæng mellem vægt og kapital. Undersøgelserne viser ligeledes, at det er relationelt og kontekstafhængigt, hvem der anses som værende sund og usund. I forlængelse heraf kan overvægtige siges at underlægge sig de herskende diskurser og sundhedsforståelse og kan dermed opleve sig selv som et problem. Afsnittet omhandlende eksisterende viden tendere til, at der i et sociologisk perspektiv mangler viden på undersøgelsesområdet i henhold til overvægtige børn og unge. Hertil findes der et begrænset antal studier, der inddrager de overvægtige børn og unges egne subjektive fortællinger om sundhed og kroppen Nærværende speciales formål Et af formålene i nærværende speciale er at undersøge sundhedskonstruktioner blandt overvægtige børn og unge. På baggrund af et empirisk og teoretisk grundlag er formålet at forklare og forstå, hvordan overvægtige børn og unge opfatter og investerer i sundhed, og herigennem skabe en øget viden omkring, hvorvidt forskellige fordelte ressourcer kan skabe ulighed i sundhed. Ved at formidle disse sundhedskonstruktioner i relation til overvægtige børn og unge, vil der både være fokus på overensstemmelser og distinktioner i relation til det empiriske grundlag. Yderligere er formålet at diskutere disse sundhedskonstruktioner i relation til individuelle forhold og dominerende samfundsdiskurser indenfor sundhed. Et andet formål er at forsøge at konstruere ligheder og forskelle blandt forældre til overvægtige børn og unge. Gennem det empiriske materiale er formålet at undersøge, hvorvidt der er diskrepans mellem overvægtige børn og unges forældres kapitalsammensætninger og den danske befolkning. Side 17 af 145\n18 I relation til ovenstående har et overordnet formål været at sætte vores teoretiske konstruktion op imod de overvægtige børn og unges konstruktion af sundhed og herved afprøve den viden, vi har indenfor undersøgelsesfeltet Specialets struktur Udover ovenstående kapitel 1 består specialet af 9 kapitaler. Dette underafsnit giver en læsevejledning til dette speciale, og hvert afsnits indhold præsenteres kort nedenfor. Kapitel 2 omhandler specialets analyseramme, der er essentielt i relation til fortolkning af de empiriske fund, vi har gjort os gennem dataindsamlingen samt konstruktionen af undersøgelsen. Analyserammen vil blive anvendt til at skabe forståelse for og forklaring af, hvordan overvægtige børn og unge forstår, agerer og investerer i sundhed. Kapitel 3 præsenterer vores videnskabsteoretiske ståsted, da der i videnskabsteorien skabes en forståelse af, hvordan og hvorfra vi oplever den sociale verden. Med et Bourdieu inspireret videnskabsteoretisk afsæt i det dobbelte brud bidrager dette afsnit til at adskille empiriske fund samt forstå og forklare specialets undersøgelsesspørgsmål. Kapitel 4 omhandler specialets metode, som består af kvalitative forskningsinterviews, der tildeles hovedfokus samt en spørgeskemaundersøgelse. Dette kapitel bidrager til at gøre specialets empiriske grundlag transparent. Kapitel 5 er en præsentation af speciales empiriske grundlag, og heri fremgår portrætter af interviewpersonerne, indholdsbeskrivelser fra meningskondenseringen samt datamateriale fra spørgeskemaundersøgelsen. Kapitel 6 er specialets analyseafsnit, som vil være inddelt i 11 analytiske nedslag i det empiriske materiale. Analyserammen anvendes til at bearbejde henholdsvis de empiriske fund, som er genereret gennem de kvalitative forskningsinterviews og datamateriale fra spørgeskemaundersøgelsen. Analyserne er en vekslen mellem et mikroniveau, hvor de overvægtige børn og unges sundhedspraksisser undersøges, men samtidig inddrages et samfundsmæssigt niveau, da sundhed som felt og staten medtænkes i analyserne af børnenes og de unges udsagn. Side 18 af 145\n19 Kapitel 7 er en metodisk refleksion. Hertil diskuteres hvilken betydning metodiske valg såsom interviewsted, børn og unge som interviewpersoner samt vores position kan have på det empiriske materiale. Yderligere diskuteres vores prakseologiske tilgang. Kapitel 8 er en diskussion, som indeholder refleksioner omhandlende specialets teoretiske forståelsesramme samt en reflekterende diskussion, der omhandler hvorvidt staten er virksom i de overvægtige børn og unge samt hvem der har ansvaret for børn og unges sundhed. Kapitel 9 indeholder sammenfattende fund i relation til specialets undersøgelsesspørgsmål, delkonklusionerne fra analyseafsnittet, diskussionsafsnittet samt en opsamling på specialets formål. Side 19 af 145\n20 Kapitel 2. Specialets teoretiske tilgang og analytiske begreber Hensigten med dette afsnit er at skabe en forståelse for nærværende speciales teoretiske grundlag. Analyserammen anvendes som et værktøj i analysen af det empiriske materiale. Bourdieus begrebsapparat samt Shim og Larsens tilgange til sundhedskapital vil blive brugt analytisk i forhold til det empiriske materiale og specialets undersøgelsesspørgsmål. Dette afsnit er en videre bearbejdning af vores teoretiske forståelsesramme i vores 9. semesterprojekt (Bloch-Jørgensen og Vestergaard Larsen 2014, kap 4, 9-13), hvor Bourdieu, Shim og Larsen indgik som analyseramme. Yderligere inddrages Goffmans stigma begreb i forhold til, hvorvidt børnene og de unges overvægt kan resultere i ekskludering, og hvilken betydning dette kan have for den enkelte. Dette afsnit afsluttes med et fokus på kroppen og kropsidealer i et sociologisk perspektiv Pierre Bourdieus begrebsapparat Inden Pierre Bourdieus ( ) begrebsapparat udfoldes, finder vi det væsentligt at præsentere Bourdieu for at give et billede af hans bevæggrunde for at undersøge subjektets handlinger. På basis af empiriske studier af sociale forhold forsøgte Bourdieu blandt andet med hans begrebsapparat at skabe en praksisteori, der kunne rumme paradokset mellem objektiv og subjektiv handling, da han ikke mente, at der kunne forklares en konkret virkelighed ud fra en abstrakt teori. Alle Bourdieus begreber har dette paradoks mellem kollektiv norm på den ene side og individuel handling og interesse på den anden (Hastrup 2007, 7-10). Det, der adskiller Bourdieu fra andre sociologer, var hans ønske om at studere afgrænsede sociale fænomener frem for at fremstille en teori omkring, hvordan samfundet burde være. Hans ambition har dermed været at give en intellektuel rekonstruktion af den sociale virkelighed (Callewaert 1996, 13-14). Bourdieus begrebsapparat kan dermed bringe os som undersøgere videre i forståelsen af den sociale baggrunds betydning for børnene og de unges sundhedskonstruktioner og opfattelser. Udover Bourdieu finder vi det relevant kort at præsentere Loïc Wacquant, da han i samarbejde med Bourdieu har skrevet bogen Refleksiv sociologi (Bourdieu & Wacquant 1996). Wacquant er professor i sociologi, forskningsmedarbejder ved Institut for juridisk forskning samt forsker ved Centre de européen de Sociologie et de science politique i Paris (Loïc Wacquant 2014). Side 20 af 145\n21 Habitus i relation til sundhedspraksisser Begrebet habitus inddrages for at skabe en forståelse for de overvægtige børn og unges sundhedspraksisser. Bourdieus habitusbegreb er velegnet til at indfange sammenhænge mellem strukturelle forhold og den enkelte agents selvforståelse, positionering og position. Habitusbegrebet bliver af Bourdieu beskrevet som: et socialt konstitueret system af struktureret og strukturerende holdninger, der er tilegnet i en praksis og konstant er orienteret mod praktiske mål. (Bourdieu og Wacquant 1996, ). Habitus er ifølge Bourdieu socialiseret subjektivitet, og dermed er det subjektive socialt og kollektivt. At den menneskelig bevidsthed er socialt struktureret, forklarer Bourdieu med, at agentens handlinger er en følge af agentens sociale baggrund, herunder opdragelse og uddannelse (Bourdieu og Wacguant 1996, 111). De overvægtige børn og unge i nærværende speciale kan dermed siges at være produkter af sociale påvirkninger herunder deres opvækstbetingelser, der er med til at præge og forme dem igennem resten af deres liv. Habitus kan samtidig siges at være foranderligt, da habitus også er et produkt af agentens erfaringer, og nye erfaringer vil dermed enten forstærke eller forandre agentens holdninger (Bourdieu og Wacquant 1996, 118). Agenter inddrager og benytter erfaringer fra tidligere handlinger, som udgør en adfærd og vil munde ud i et mål. Agenten bruger dermed sine erfaringer som et redskab til at konstruere sin virkelighed. Ud fra ovenstående tydeliggøres det, at habitus er de indlejrede vaner, som er skabt af de erfaringer, der ligger forud. Habitus er et produkt af den enkeltes individuelles historie, hvor tidligere erfaringer, tænkemåder og handlinger bliver repræsenteret i individets respektive udfoldelser (Bourdieu 1997, ). Agenterne i nærværende speciale vil dermed formes gennem nye og ændrede strukturer, men deres opvækstbetingelser vil altid sætte aftryk og vil være virksomme gennem hele deres liv, enten som støtte eller udfordring. Habitus kan dermed siges både at være vedvarede, men samtidig foranderligt. I relation til ovenstående har der ved indsamling af empiri været fokus på interviewpersonernes baggrund, opvækstbetingelser samt tidligere erfaringer og oplevelser for at rekonstruere deres habitus. Staten spiller samtidig en rolle i forhold til agenternes habitus, da staten er medvirkende til at indprente nogle fælles opfattelser hos agenterne (Bourdieu 1997, 125). Her kan nævnes sundhed som værende et positivt ladet fænomen. Side 21 af 145\n22 Agenternes handlemønstre er forskellig fra hinanden, idet en handling, som virker rigtig for en, kan virke helt forkert for en anden. Disse forskelligheder kommer til udtryk i agenternes handlinger, valg og fravalg samt holdninger (Bourdieu 1997, 24) Kapitalformer som en ressource I det følgende vil fokus være på Bourdieus kapitalformer, eftersom mængden og sammensætningen af de forskellige kapitalformer kan have betydning for, hvordan overvægtige børn og unge agerer i forhold til sundhed. I relation til habitus kan forældrenes kapitalmængder og kapitalsammensætninger være med at til skabe en forståelse og forklaring af denne. Ved at inddrage kapitalformerne kan vi opnå en viden omkring, hvordan børnenes og de unges forældre er positioneret i det sociale rum i relation til hinanden, og herigennem hvilken betydning kapitalsammensætning har for deres sundhedsadfærd. Selvom Bourdieu påpeger, at agenternes habitus er forskellig fra hinanden, har vi en antagelse omkring, at forældrene til børnene og de unge på Jump4fun har noget til fælles. Forældrene har ikke samme opvækstvilkår eller livshistoriske erfaring, men de har stadig mere, der binder dem sammen end der adskiller dem. I forhold til forældrene har vi empirisk haft fokus på forældrenes objektive strukturer for at kortlægge deres ligheder og forskelle i relation til socioøkonomiske faktorer, bopæl og uddannelsesniveau. I Bourdieus begrebsapparatet opererer han grundlæggende med fire forskellige fremtrædelsesformer af kapital: Den økonomiske, den kulturelle, den sociale og den symbolske (Bourdieu og Wacquant 1996, 104). Med kapital menes en værdi eller ressource, som en agent er i besiddelse af. Kapitalen afhænger af det felt, som den bringes i spil i, og gennem sin kapital har agenten mulighed for at opnå indflydelse på feltet og derved magt (Bourdieu og Wacquant 1996, 86-87). Den økonomiske kapitalform er agentens indkomst og materielle ressourcer herunder boligforhold (Bourdieu 1997, 34,174). Den økonomiske kapital kan medvirke til, at overvægtige børn og unge får økonomisk råderum til eksempelvis at være medlem af idrætsforeninger samt indkøb af det rette sportsudstyr til diverse idrætsaktiviteter. Den kulturelle kapitalform har fokus på, hvad en agent efterstræber i et givent felt i forhold til finkulturel forståelse og adfærd. Den kulturelle kapital er afhængig af de interesser, agenten er opdraget til eller tilegner sig i forhold til uddannelse, finkulturel forståelse og adfærd. Det vil sige, at kulturel kapital er den viden agenten besidder og udforsker inden for et felt (Bourdieu 1986, ). For at forstå den kulturelle kapitals omfang påpegede Bourdieu, at den burde kaldes informations- Side 22 af 145


John Deere er den første landbrugsmaskinproducent, der producerer en række standardtraktorer, som kan tilbyde tre forskellige hjul/bæltekoncepter. En ren hjultraktor, to-bæltetraktor 8RT-version og en helt ny fire-bæltetraktor 8RX-version. De 15 modeller i den nye 8R-serie leveres med adskillige komfortfunktioner, som tidligere var forbeholdt biler i luksusklassen.\nPå Agritechnica 2019 viser John Deere to nye traktorserier. En ny generation af 7R-traktorserien, hvor topmodellen yder 373 hk, og en ny 8R-serie i tre forskellige versioner. De seks nye 7R-modeller har fået nyt førerhus og en række luksuriøse funktioner, blandt andet betjeningskonceptet CommandPRO.\n7R-traktorerne kan vælges med trinløse AutoPowr-transmissioner eller e23-transmissioner med PowerShift, som passer til en lang række transportopgaver eller kraftudtagsbetjente maskiner i forbindelse med udbringning af gødning, spredning, såning, presning eller slåning.\nVed hjælp af EZ Ballast kan 7R-traktoren også påføres ballast i løbet af få sekunder fra førerhuset til tungere kultiveringsarbejde.\nTraktorpiloter vil især blive glade for det nye CommandPRO, som nu fås til alle traktorer i 7R-serien med AutoPowr-transmission. Betjeningskonceptet blev først lanceret på 6R-traktorer og viste sig hurtigt at fungere i praksis takket være fortræffelig ergonomi og nem opsætning, pointeres det fra producenten.\nOgså nye kraftfulde 8R-traktorer\nUdover 7R-serien lancerer John Deere også nye 8R-hjultraktorer i tre forskellige koncepter. En ren hjultraktor, to-bæltetraktor 8RT-version og en helt ny fire-bæltetraktor 8RX-version til Agritechnica. Serien spænder i hk-området fra 295 til flagskibsmodellen 8410R med hele 458 hk.\nJohn Deere er den første landbrugsmaskinproducent, der producerer en række standardtraktorer, som kan tilbyde tre forskellige hjul-/bæltekoncepter. De 15 modeller i den nye 8R-serie leveres med adskillige komfortfunktioner, som tidligere var forbeholdt biler i luksusklassen.\nCommandPRO-joysticket er nu tilgængeligt på serien, og traktorens karakteristiske udseende er udformet i samarbejde med eksperter fra BMW-Designworks studie i Californien.\n8RX-versionen er udviklet for maksimal beskyttelse af jorden uden at gå på kompromis. Traktoren har uden sammenligning klassens mindste overfladekompression samt en transportbredde på mindre end 3 meter, pointerer producenten.\nBælterne findes i bredder fra 41 til 76 cm (16 til 30 trommer), med et kontaktareal på jordoverfladen på over 4,5 kvadratmeter.\nAllerede eksisterende transmissionsmuligheder inkluderer 16/5 PowerShift, som nu fås op til 8340R-modellen, den avancerede e23 med Efficiency Manager og trinløse AutoPowr. Bagbremserne er forstærkede, så forbremserne ikke længere er nødvendige selv ved 50 km/t, selvom forbremserne stadig kan bestilles.\nAlle traktorerne i 7R- og 8R-serierne fås nu med AutoPowr-transmission. Betjeningskonceptet blev først lanceret på 6R-traktorer og viste sig hurtigt at fungere i praksis, blandt andet på grund af nem opsætning.\nBåde i 7R- og 8R-serierne leveres sædet nu med perforeret læder, sædevarme, aktiv luftcirkulation, massagefunktion med to zoner og forskellige elektriske og pneumatiske, justerbare sædeelementer.\nDesuden leveres begge traktorserier med Active Seat II-affjedring, som er forbedret for at give endnu bedre respons og øget reduktion af lodrette stød, sammenlignet med førstegenerations-systemet. Det 360 grader LED-lys på modellerne er forbedret med cirka 60 procent, hvilket ifølge producenten gør nat til dag.\nJohn Deere, hal 13, stand C40


Ja godt med en Diktator, det vil i så fald automatisk blive vores Dronning/Konge lad os få enevældet tilbage, så vi kan få lov til at have slaver, og kvinderne ingen rettigheder har, andet end at føde børn og lave mad, er det det du ønsker Laura96 ?\nFor det første så er det noget hø at sige, at det automatisk vil blive Dronningen/Kongen der bliver diktatoren.\nFor det andet så er diktatur ikke ensbetydende med, at der bliver skabt slaver og undertrykkelse.\nDiktatur er vel blot, at én person bestemmer det hele. Om det så bliver til et positivt eller et negativt styre må udelukkende afhænge af vedkommende.\nJeg tror ikke, der har været eksempler på gode diktaturer endnu, men der er ingen grund til, at det ikke skulle kunne lade sig gøre.\nStorm det var nu mere tanken at en kvinde ønsker en diktator, for det er jo netop kvinderne der i den grad bliver undertrygt i de lande der har diktatur, prøv og kik på et land som Qatar, og andre lande må kvinder ikke føre bil ( Det burte måske undersøges om det er en god ide ) Jeg personligt ønsker ikke en diktator, Jeg er tilfreds med vores kongehus og deres regering\nDet giver dog stadig ikke mening; i et diktatur må forholdene i største grad afhænge af diktatoren.\nHvis diktatoren er kvindeundertrykkende, jamen så bliver styret det nok også.\nIgen, jeg tror ikke, der findes eksempler på gode diktaturer. Men jeg tror mest af alt, at det skyldes at diktatur kun udøves af "dårligere stillede" lande og måske også at dem der er bedst til at gribe efter magten, er dem der er dårligst til at administrere den.\n[...] så vi kan få lov til at have slaver, og kvinderne ingen rettigheder har, andet end at føde børn og lave mad, er det det du ønsker Laura96 ?\nJeg skrev diktatur, Bjarne. Ikke Sharia Lov.\n(Og for lige at pointere; jeg er stærkt imod begge dele. Hypotetisk set ville jeg kun foretrække et diktatur fremfor et anarki.)\nI praksis er ikke muligt med et samfund uden stat - der vil altid komme nogen, for at bestemme over os. Og mange står på spring: Tyskerne, EU, Svenskerne, Amerikanerne, og Mafien. Og nogle skal nok også stå på spring for, at gøre Danmark til en Islamisk stat.\nDesuden er jeg meget tvivlsom overfor om det er muligt med et land uden stat. Der er stort set intet i verden som fungerer uden styring. Forestil dig en PC uden operativsystem. Stort set intet vil fungere. På samme måde, vil det være at nedlægge staten. Vi vil mangle "driverne" der sørger for kontakt og udvekslinger med omverdenen. Vi vil mangle "reglerne" der sikrer vi ikke ødelægger hinandens område af harddisken eller overskriver andres område af hukommelsen. Vi mangler styringen, der sikrer computerens arbejdskraft fordeles rimeligt til alle.\nStyresystemet er ikke et spørgsmål om magt - lovene og reglerne er til for vores skyld - ikke for den enkelte, men for fællesskabet.\nMagt er en ulempe i et styresystem. Formålet med et computeroperativsystem, er endda at forhindre, at nogle tager magten i operativsystemet. Trods det, så sker det alligevel, fordi at operativsystemet ikke er godt nok.\nStatens formål, svarer til et operativsystems. Formålet er ikke magt. I et diktatur forventer vi normalt at formålet med styringen er magt, og at dem på magten, anvender diktaturet til at forfordele sig selv. Det er ikke meningen i demokratier. Et demokrati, der ledes af personer, som gør det med formål at rage til sig selv, er ikke sundt.\nVi mangler måske i staten sikkerhed der gør, at at ingen tager magten over staten. Hvis nogen kan tage magten over staten, så svarer det til at hacke et operativsystem, og burde på samme måde være kriminel.\nComputeren er brugerens, og det er brugeren der skal have kontrollen med operativsystemet. Mange misforstår det, og tror at brugerne skal lave operativsystemet. Det er på ingen måde tilfældet. Brugeren må helst ikke lave operativsystemet, da brugeren ikke er dygtig nok til det. At udvikle et operativsystem, og lovene bag det, er forbeholdt dygtige specialister.\nStaten er brugerens, og det er brugerne der skal have kontrollen med staten. Mange misforstår det, og tror at brugerne skal lave lovene og styre økonomien. Det er ikke tilfældet. Brugerne er ikke kompetente til dette. Kun ganske få er dygtige nok til at lave love og styre økonomien.\nEt land uden styring vil ikke fungere. Og vores naboer, vil ikke kunne leve med det.\nDerimod er en minimal stat en reel tanke. På samme måde kan vi også have en minimal operativsystem. Idéen i et minimal operativsystem er, at der er et operativsystem, og det er så lille som muligt. Men IKKE mindre end muligt! Dette gør, at det er mere overskueligt, ofte med færre fejl, og de fleste har overblik over mulighederne. Trods det, er alt det centrale i orden, som er nødvendigt for at operativsystemet fungerer. Der er således stadigt love og regler, der gør at de forskellige programmer ikke overskriver hinandens områder eller ødelægger operativ systemet. Og der er styring med hvordan ressourcerne skal deles ud. Ofte anvender en computer med et minimal operativsystem færre ressourcer til sig selv, og optager såvel mindre ram, som mindre processorkraft. I et minimal operativsystem, er der stadigt styring og kontrol med det hele, og der mangler ikke noget. Det, som mangler, er de gratis gaver der følger med operativsystemet, og som intet har med kontrollen at gøre. F.eks. minestryger, fodbold, bridge, og gratis hjertefri. Derimod mangler intet, som er nødvendigt for at sikre programmerne ressourcer nok, og der er heller ikke sløjfet på sikkerheden. For så er det ikke et operativsystem mere, men et ikke fungerende system.\nFor en minimal stat gælder ideelt set det samme. Det er en stat uden det overflødige. Men, sikkerheden er stadigt indtakt. Det betyder ikke kun at der er politi for at beskytte de riges formuer. Men også - ideelt set - at der er kontanthjælp mv. for at sikre at der er ressourcer nok til alle. På en computer går systemet sort, hvis der ikke er ressourcer nok til programmerne. Er der et program, der bruger flere ressourcer end der er sat af til den, så går computeren sort. Og derfor er vigtigt, at der er sat nok ressourcer af, samt også at stoppe de programmer, der bruger mere end nødvendigt. Som regel, vil de programmer der ødsler mest og forbruger mest, blive lukket først. Med mindre, at det de laver er absolut nødvendigt.\nOmtrent det samme gælder for staten. Der er meget, som kan spares bort, fordi det ikke er essentielt for hverken statens sikkerhed, eller danskernes.\nMen, der er også meget, som ikke kan spares bort. Vores lovgivning, sikkerhed for de svageste, fødevarekontrollen, og meget andet er eksempler på opgaver, som er nødvendigt for enhver stat, hvis den skal fungere ordentligt.\nDe fleste der går ind for at vi fjerner staten, har allerede en skjult dagsorden på, hvem de mener der skal overtage den. Måske mener de, at russerne eller tyskerne skal overtage landet. Eller, de mener at vi kan undgå en stat, hvis vi tilslutter os en lovreligion, som koranen. Her går koranen og Allah ind og overtager statens plads, og jeg vil tro at alle muslimer er i mod staten. Kun uden stat, eller med et præstestyre der styrer efter koranen, er muligt at efterleve koranen ordentligt.\nJeg er faktisk helt enig i denne bid. Det er system-designere, der må siges at have færdighederne til at udtænke "operativsystemet", ikke brugerne.\nDet burde gælde både software-design såvel som stat-design.\nDisclaimer: Jeg er selv software-udvikler og passioneret omkring system-design, så min holdning er muligvis en kollision med mit eget ego, men jeg tror det ikke (og håber jeg så sandelig heller ikke).\ndet er ok med et system... at nogen opretholder en hvis form for orden .\nMen systemet skal ikke bygge på guds særligt udvalgtes politiske korrekthed. vold magt og spinn (løgne) monopoler.\nEt system skal bygge på menneskelighed. ligeværd... gensidig respekt . altså samme løn til alle... går det godt for dk. går det godt for alle .\nOg selvfølgelig på videnskablig korrekthed. Folk skal have adgang til hele sandheden.. og selvfølgelig alt den videnskab, som de har finansieret , og lagt forskning til.\nså de har et reelt valg .\nOg sidst men ikke mindst , skal alle producerede vare fordeles! !!!! Ikke destrueres!\nså folk får tid til et liv, ved siden af arbejdet !\nQ2750 ; Hvor er det land du syntes Danmark skal ligne, ud fra dine værdier, og tillykke med det nye foto\nEt system skal bygge på menneskelighed. ligeværd... gensidig respekt . altså samme løn til alle... går det godt for dk. går det godt for alle.\nSkal den unge fyr, der fejer gulvet i den lokale kiosk have samme løn som den ekstremt talentfulde herre, der er specialist inden for noget, der er super vigtigt?\nVi bidrager alle forskelligt; det er ikke fair, at alle får lige meget.\nDet er fair, at alle får i forhold til hvad de bidrager med.\nMen det er ikke alle, der kan bidrage lige meget; til at løse det problem, synes jeg det er bedst, at sætte en tilpas høj minimum-ydelse, for hvad man får tilbage af staten, sådan at selv de, der ikke kan bidrage, stadig får muligheden for en skøn tilværelse.\nDer er ingen grund til at deltids-Henning skal have lige så meget i løn som stjerne-ingeniøren; men han skal have *nok* - rigeligt.\nja selvfølgelig et liv er et liv og tid er tid. vi yder alle til samfundet på hver vores måde..... der er brug for alle\nHvad er en talent fuld herrer ??+ har du taget et godt kig på den såkaldte pamper elite....\nog hvis du har så vis mig bare en talentfuld herrer...\nOg jeg skal vise dig en med en censureret videnskab . og begrænset uddannelse. med indlært storhedsvanvid.\ndet land eksisterer ikke....... vores verdens 200 lande lever under samme orden og kongefamilie for den sags skyld... det er mange år siden, verdens overhoveder, incl bush og obama , blev sporet tilbage til den samme stamfader som dem i alle landene nemlig Gorm den gamle. verdens første konge..\nOg selv om de gerne vil have at vi fremstår meget forskellige . så er religionerne forbanede ens.\nkristendommen, bygger på næstekærlighed. islam bygger på broderkærlighed, og fjernøstens bygger på søster kærlighed..\nOg ens for dem alle er er de lever under deres guds særlig udvalgtes ulighed ... Tro eller dø... ja ok så er der lige buddisterne. der skal forestille at skille sig mest ud... men nøgternt set er det same shit ... Tro eller bliv genfødt som ko.\nog ens for alle sammen er selvfølgelig at eliten er over folket , rigere , mere hellige, helt ud til guds særligt udvalgtes politiske korrekthed. som er direkte videnskabs stridig!\nden sidste lighed er selvfølgelig at systemerne bygger på, at de små betaler skal , der finansiere de stores forretninger lønninger og selvfølgelige de krige, som hele ordenen bygger på .\nDet er syg kassetænkning at skulle vurdere hvor meget man har bidraget med til hele folket når folket har behov for forskellige ting. Det som du mener du har behov for er der sikkert mange der mener er skrald.\nhvorfor skal lamme henning, eller den studerende unge ikke have et lige så værdigt liv som andre... skal et system ikke sikre alle... og hvorfor mener i de skal sikre nogen mere end andre. ???\njeg fatter ikke i seriøstkan mene, at en der har brugt 10 år på en skolebænk , skulle være mere værd en end der bruger 10 år i på arbejdsmarkedet, eller 10 år på børn.\nbåde lønninger og bidstandshjælp er jo trukket fra samme skatte kasse.\nHvor er den lighed alle taler om ?


Danmarks største youtubeskandale | Debat | Freja Fokdal Danmarks største youtubeskandale – Freja Fokdal\nDen dag jeg mødte Inger Støjberg\nDet var lørdag aften på Folkemødet. Jeg stod og drak min nummer et-eller-andet øl på Toga omring\nDanmarks største youtubeskandale\nFor få uger siden udspillede Danmarks formentlig største youtubeskandale sig. Her får I lige et kort resume:\nYoutuberen Julia Kobia lavede en storytime (video hvor man fortæller en historie) om, at en kendt youtuber havde sendt hende nøgenbilleder af andre mennesker. Hun anonymiserede personen, men folk lurede hurtigt, at det var youtuberen Hamsa Yassin, der var tale om.\nFlere youtubere kom på banen og lavede videoer, hvor de fortalte om deres oplevelser med Hamsa og kommenterede partisk på sagen. Her i blandt Fie Laursen, som lavede denne video.\nEfterfølgende har Julia Kobia lavet mange videoer om sagen, men jeg har ikke gidet se dem, da jeg ikke gider at give hende de views.\nAnklagerne for i luften om, at Hamsa skulle være pædofil og psykisk syg, og flere opfordrede folk til ikke at følge Hamsa Yassin på de sociale medier.\nHamsa Yassin lavede efterfølgende denne video, hvor han taler ud.\nSom det hamrende nysgerrige menneske jeg er, har jeg selvfølgelig fulgt sagen. For den er jo helt absurd. Youtube er blevet et stort og populært medie blandt unge. Det har gjort flere unge mennesker til store forbilleder og idoler for mange børn og unge.\nNår man har unge fans har man et ansvar. Mange formår at leve op til det ansvar, men det er der tydeligvis også nogen, der ikke gør.\nJeg er faktisk fuldstændig ligeglad med, hvad der er op, og hvad der er ned i den her sag. Jeg er ligeglad med, om Hamsa Yassin har sendt nøgenbilleder til Julia, eller nogen andre – selvom det selvfølgelig er meget, meget forkert. Det må være op til politiet, og en eventuel dommer.\nDet som jeg virkelig er chokeret over, er den måde det er blevet håndteret af andre youtubere. Selvfølgelig primært Julia Kobia, som startede historien.\nHvis man er vidne til en kriminel handling, så melder man det til politiet. Man laver ikke en youtubevideo, hvor man fortæller om det.\nDet er simpelthen så barnlig en reaktion, og et grusomt produkt af clickbait-kulturen. Den eneste grund til, at mange youtubere hopper med på vognen og tilsviner Hamsa Yassin er, at der er views i det. Og af samme årsag lavede Julia Kobia videoen til at starte med.\nMan er uskyldig til det modsatte er bevist. Men sådan fungerer det ikke, hvis man på nettet skal blive hængt ud for en forbrydelse, som man ikke er dømt for.\nPolitiet har ikke rørt en finger, og derfor går sagen nu viralt\nFie og Julia samt 10 andre YT’ere har taget sagen i egen hånd i dag, søndag d. 2. juli. Nye videoer er uploaded.\nDet var lørdag aften på Folkemødet. Jeg stod og drak min nummer et-eller-andet øl på Toga omringet af en masse gode folk. Pludselig spotter jeg …