Nachtschreck hvorfor de opstår, og hvad du kan gøre ved det | Parenting - 2011\nNachtschreck hvorfor de opstår, og hvad du kan gøre ved det\nHvad er en nat rædsler?\nHvad sætter mareridtet bortset fra et mareridt?\nHvad kan jeg gøre, hvis mit barn oplever nattegrus?\nHvad forårsager natten frygter og kan du forhindre dem?\nNachtschreck - Der Kinderarzt vom Bodensee (Juni 2019).\nEn aften terror er en forstyrrelse af søvn, hvor dit barn pludselig sætter sig op i sengen, græder, skriger, stønnen eller mumler, vidt åbne øjne, men ikke rigtig vågen. Fordi dit barn sidder fast i en slags gråzone mellem søvn og vågenhed, det tager din tilstedeværelse er ikke sandt, og vil ikke reagere på noget man gør eller siger.\nA nat rædsler holder to minutter op til 40 minutter, og når det er overstået, dit barn falde i søvn igen uden at kunne senere huske hændelsen.\nI modsætning til en nat rædsler et mareridt dit barn vil efterlade faktisk vågen - det kan huske hans mareridt, tale om det, og vil blive trøstet af din tilstedeværelse. Videnskabeligt finde mareridt normalt i løbet af REM (rapid eye movement) søvn i stedet, ofte to til klokken seks om morgenen. De nat rædsler mod det sker ofte i løbet af de første par timer om natten, hvor man ikke drømmer (ikke-REM fase).\nDen enkleste måde at bestemme forskellen mellem nat rædsler og mareridt, er at spørge dig selv, der er fortvivlet næste morgen. Hvis dit barn er ked af det, har det haft et mareridt. Hvis du er den, der er blevet efterladt fortvivlet af begivenhederne i den foregående nat, havde dit barn sandsynligvis har en nat terror. Til din fred: Den ""terrorist"" one night forskrækkelse påvirker forældre, der har at se ham, langt længere end for de erfarne nat rædsler i barnet.\nForsøg ikke at vække dit barn. Forventer du, at dine forsøg på at berolige barnet vil blive afvist af ham - et barn, der lider nat rædsler, ikke kan være beroliget og forsøget det vil holde kun gøre naturen.\nSå længe barnet ikke er i fare for at skade sig selv, skal du ikke forsøge at berolige det fysisk. Bare tale i en rolig stemme på barnet og indstillet mellem barnet og alt, hvad der kan være farligt for ham - for eksempel hovedgærdet af hans seng. Når det er overstået, skal du tage de samme forholdsregler som ved en søvngænger: Fjern genstande og legetøj fra gulvet, sikkerhedskopiere op ad trappen med en port, lukke vinduer og udvendige døre. Børn, der lider nat rædsler, ofte snubler ufrivilligt ud af sengen.\nDer er ikke 100% foranstaltninger mod natterror, fordi du ikke engang ved præcis, hvad der forårsager ham. Natte terrors kan komme fra uregelmæssig søvn rutine eller manglende søvn, de kan have deres årsag i stress i løbet af dagen eller over-træthed. Der er endda tegn på, at pygmy dyr er arvelige.\nDet er imidlertid sikkert, at mareridt ikke betyder, at dit barn har et psykologisk problem eller endda er deprimeret.\nHvis du løse alle andre søvnproblemer dit barn til at stå op som midt om natten, og sørg for dit barn har regelmæssige sengetider med en beroligende nat rutine, der eventuelt kan afværge de nat rædsler. I nogle tilfælde kan de nat rædsler være forårsaget af en søvnapnø syndrom, en alvorlig men behandles dysfunktion i de forstørrede mandler eller hals polypper blokere luftvejene, hvilket gør det vanskeligt for barnet at trække vejret og lader dig vågne op det delvist.\nBabyCenter-læser Sonja har en interessant anbefaling imod natterror. Hendes datter led meget af nighttime terror. Sonja kom op med tanken om, at det kunne være relateret til den store mængde fennikelte, som hendes datter forbruges dagligt. .. Hun udeladt te - og inden for et par dage forsvandt natten til terror ""For at teste, om det virkelig var på grund af te, jeg har tre uger senere kogt hendes fennikel og et par dage Og hvad kan jeg sige: Hele nat rædsler -Spuk startede igen og siden da har vi stoppet teen helt og vores barn har sovet lidt siden mange uger, ""skriver Sonja. Denne erfaring er ikke videnskabeligt bevist, men det viser: Måske skulle du selv tjekke kost af dit barn - det er ikke nødvendigvis fennikel, men urter og æteriske olier kan have en kraftig effekt på børn.


Case: Ingen køer får lov at halte på Søndergård\nSystematik er mantraet på I/S Søndergård, hvor kulturen er gennemsyret af, at halthed hos køerne tages alvorligt. Der bliver ikke set gennem fingre med en ko, som trækker let på benet.\n”Halthed er roden til alt ondt – det giver alle mulige følgesygdomme. Min filosofi er, at hvis køerne går ordentligt, kan vi spare meget arbejde andre steder. Det er også en forudsætning for, at de kan give noget mælk. Ydelsen hos os er pt. 13.700 kg.”\nSå enkelt kan det siges, når mælkeproducent Bo Søndergård bliver bedt om at forklare, hvorfor han har nultolerance over for halthed på bedriften I/S Søndergård ved Varde. Han ejer gården i fællesskab med sin far og bror, og Bo har ansvar for de 725 køer og 9 mand i stalden.\nHans indstilling til halthed betyder, at besætningen har et meget lavt niveau af digital dermatitis og ingen kroniske haltheder. For at nå dertil er der indført systematik for alt lige fra overvågning til separation, beskæring, registrering og behandling.\nOvervågning for halthed og klovlidelser sker ved malkning\nDer bliver malket tre gange i døgnet, og det er primært her, at overvågningen af halthed på I/S Søndergård foregår.\n”Det er en del af vores malkerutine at kigge på ben. Hvis malkeren ser en ko, der trækker på et ben, trykker han på en knap, så den kommer i separation med det samme. Det er vigtigt, at det er nemt,” forklarer Bo Søndergård.\nHan understreger, at eftersom det jo er malkerne, der driver køerne til malkning, er de selvsagt også meget interesserede i, at køerne går godt.\n”Så glider malkningen bare bedre,” forklarer Bo Søndergård.\nFoto: Bo Søndergård\nHurtig og effektiv behandling af klovlidelser er afgørende\nKøer, der bliver taget fra, kommer i halmboks og bliver undersøgt. Ved tegn på digital dermatitis bliver der lagt en salicylsyreforbinding med det samme.\n”Forbindinger virker bare,” konstaterer Bo Søndergård.\nHvis der er tale om såleknusning eller en sten, får koen en sko på. Når de tager dem så tidligt, er koen ifølge Bo klar igen efter 2 dage. Han går meget op i at undgå kroniske tilfælde, og derfor er han også hård i forhold til udsætning.\n”Enten bliver en ko 100 pct. i orden igen – eller også sætter vi den ud,” forklarer han.\nKlovregistrering og styringslister er vigtig systematik omkring klovsundheden\nVed akutte tilfælde beskærer Bo Søndergård selv. Derudover har han klovbeskærer hver torsdag. Alle køer bliver beskåret med ca. 110 dages interval og altid inden goldning – dvs. godt og vel 3 gange om året. Det betyder, at der bliver beskåret mellem 60 og 80 køer hver torsdag. Han har et akut tilfælde ca. hver 14. dag.\nAlt ved klovbeskæringen bliver registreret i DMS, og Bo bruger Klovstyringslisten.\n”Så ved vi hele tiden, hvornår de er beskåret sidst og har overblik over eventuelle problemer.”\nKlovbeskæringsboksen er nemt tjent hjem\nOverordnet er Bo Søndergårds råd til andre, som ønsker at forbedre klovsundheden, at indføre systematik – og ikke mindst at gøre det nemt at handle.\n”Det skal stilles an, så det er nemt at separere halte køer fra og nemt at undersøge og behandle dem,” forklarer han.\nHan har selv investeret i en rigtig god klovbeskæringsboks.\n”Mange af mine kolleger kunne ikke forstå, at jeg købte en dyr boks. Men den skal kun redde 20 køer i sin levetid, så er den betalt. Det er jo en pengemaskine,” synes han.\nHar han en akut halt ko, går der 15 minutter, fra han tager den ud af separationen, til den er beskåret, har en sko på og er tilbage i boksen.\n”Boksen skal være der, fordi det skal være nemt. Ingen gider noget, der er bøvlet,” slutter han.\nYdelse: 13.490 kg\nKodødelighed: 1,4 procent\nTjekliste: Få styr på klovsystematikken med en tjekliste på væggen\nChecklist: How to handle cows with claw lesions\nVideo: Forskellige grader af halthed hos køer - SEGES TV\nOpdateret: 01. september 2021


LO - LO støtter italiensk storstrejke\nForsiden-Nyhedsarkiv-2002-April-LO støtter italiensk storstrejke\nLO støtter italiensk storstrejke\nBåde LO, FTF og AC støtter generalstrejke i Italien i dag mod et regeringsindgreb i lønmodtagernes rettigheder. Alle tre organisationer står bag et protestbrev til Italiens ambassadør i Danmark.\nDe italienske fagforeninger organiserer i dag en omfattende generalstrejke, fordi den italienske regering vil gennemføre et voldsomt indgreb i arbejdsmarkedslovgivningen til skade for lønmodtagerne.\nRegeringen vil gennemføre lovindgrebet uden først at forhandle med fagforeningerne.\nLO, FTF og AC har derfor sendt et protestbrev til den italienske ambassadør i Danmark.\n'De danske fagforeninger er dybt bekymrede over, at den italienske regering - uden reelle konsultationer og forhandlinger med de italienske fagforeninger - vil gennemføre store ændringer af lovgivningen på arbejdsmarkedsområdet til skade for de italienske lønmodtagere', står der blandt andet i henvendelsen til den italienske ambassadør.\nI brevet gør LO, FTF og AC opmærksom på, at de europæiske statschefer i erklæringen fra EU-topmødet i Barcelona understregede, at arbejdsmarkedets parter skal spille en vigtig rolle i udviklingen af Europa.


Skoleoplæringscenter Viborg | Mercantec | Til elever\nSkoleoplæringscenter Viborg har moderne og fagligt udfordrende rammer, der giver dig de bedste muligheder for, at gennemføre og færdiggøre din uddannelse.\nOm at være elev i Skoleoplæringscenter Viborg\nAt være elev i Skoleoplæringscenter Viborg kan godt sammenlignes med at være lærling i en virksomhed. Vi har selvstændige afdelinger for de enkelte fagområder, med fokus på faglighed og trivsel. Skoleoplæringscenter Viborg samarbejder med lokale organisationer, foreninger og virksomheder, og vores afdelinger har ordrebøgerne godt fyldt op.\nDet er ikke planen, at du skal forblive i Skoleoplæringscenter Viborg gennem hele din uddannelse. Tanken er, at vi vil hjælpe og støtte dig i at få en læreplads, eller komme ud i delaftaler i forskellige virksomheder løbende gennem din uddannelse.\nSkoleoplæringscenter Viborg kan være med til at holde dig skarp og attraktiv i forhold til de forventninger og krav virksomhederne har, og er en god mulighed for dig der endnu ikke har fundet en læreplads.\nFor at kunne blive optaget i Skoleoplæringscenteret skal du fra grundforløbets afslutning og under hele din tid i Skoleoplæringscenteret være registreret som lærepladssøgende på skolen og have en synlig profil på lærepladsen.dk.\nDu skal læse elevhåndbogen igennem inden du starter i Skoleoplæringscenteret, og overholde de retningslinjer der er beskrevet deri. Derudover skal du opfylde egnethedsbetingelserne, de såkaldte EMMA-kriterier.


Nyhedsbrev, 17/5 2021 – Hadsund Sejlklub\nSejlsæsonen er i gang!\nI skrivende stund er der ikke mange både tilbage på land. Vi kan glæde os over, at der har været en stor tilgang af nye medlemmer det seneste år – ca. 25 nye medlemmer. Siden nytår har vi solgt 13 pladser. Derfor ønsker vi alle vores nye medlemmer velkommen i klubben. Vi håber, at I er blevet taget godt imod. Det er vigtigt at understrege, at vi er en klub og ikke en marina. Vi skal fortsat hjælpe hinanden, da dette styrker sammenholdet i klubben.\nVi har nogle enkelte udlejede bådpladser – og det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi hellere vil sælge en bådplads.\nNår vi lejer en plads ud til nye medlemmer, har vi også lavet det sådan, at hvis man lejer en plads, har lejeren forkøbsret til bådpladsen. Hvis ikke man ønsker at benytte sig af forkøbsretten, sælges den til anden side. På nuværende tidspunkt har vi kun 6 pladser tilbage. Dette betyder også, at landarealet vil blive fyldt op til efteråret. For at kunne imødekomme de større bådes pladsbehov, bliver vi nødt til at udvide det brede spor, men vi mangler skinner og skal have indkøbt flere.\nNyheder i sejlklubben\nDet er sket meget over vinteren og foråret. Der kan nævnes ny flydebro, glasfiber redningsstiger, moderniseret havnekontor med nye møbler, nye lofter i baderum, andet komfur og nyt køleskab i klubhuset. Vaskerummet er også ved at blive moderniseret med nye lofter og elementer fra havnekontor, så det kommer til at fremstå mere præsentabelt til vores gæster. Et af vores store projekter, som er ved at være afsluttet, er tømningsanlæg og serviceplads for autocamper, som forventes at blive taget i brug snarest. Som bemærkning kræver det ikke noget at bruge tømningsanlægget, man skal blot trykke på start knappen.\nVi har fået ny hjemmeside, som er mere innovativ og har fået et mere moderne layout, specielt til gæster, som via et klik har de informationer de skal bruge, hvis i ser nogle mangler eller noget som kunne blive bedre er i velkommen til at sende en mail til\nDet er indkøbt ny mastevogn, som ser ud til at fungere, men der har også været nogle medlemmer som har fået et rap over fingrene, når man skulle sætte støttebenet ned på mastevognen. Jeg må beklage for de medlemmer, som har fået en blå negle, men kan også oplyse, for at imødekomme sådan en skade ikke bør ske igen, er der blevet lavet et håndtag til at løfte op i låseanordning af støttebenet.\nBestyrelsen har også besluttet at indkøbe et multibådstativ til motor- og sejlbåde, så vi kan tilbyde gæster og egne medlemmer at komme på bedding på en tryg måde. Der vil være brugerbetaling for gæster og medlemmer for leje af bådstativet. På nuværende tidspunkt kender vi ikke leveringstidspunkt.\nKulgrillen ved havnekontoret er i dårlig stand. Der er bestilt en ny. Endvidere er vores gasgrill i dårlig forfatning. Det kan oplyses, at vi arbejder på at anskaffe en Weber-gasgrill Q320, som er af bedre kvalitet.\nDen 10. maj blev vores nye betalingssystem Tallyweb startet op. Der er blevet sat betalingsskilte op ved autocamperpladsen, havnekontoret og ved flydebroerne. Systemet fungerer sådan, at vores gæster kan tilgå betalingssiden på to måder: enten via QR kode eller via link www.tallyweb.dk/hadsund. Der kan betales med MobilePay og alle internationale betalingskort.\nDer er også blevet opsat officielle betalingsskilte ved trafikhavnen. Dette gælder ved kanalen og restaurant DaVinci. Dette er gjort i samarbejde med Mariagerfjord Kommune, da Hadsund Sejlklub må opkræve betaling for gæstesejlere i nævnte område. For autocampere gælder der nogle andre regler, da en autocamper uanset vægt er en personbil indrettet til beboelse og må som sådan parkere på alle parkeringspladser under overholdelse af de almindelige parkeringsregler, herunder at bilen som helhed skal kunne rummes indenfor evt. afgrænsninger af parkeringsbåse.\nBåde og autocampere bliver større. Der kommer mere udstyr, som kræver mere strøm og giver havnen større udgifter til EL. Derfor har bestyrelsen fokus på el udgifter. Det kan dog oplyses, at der på nuværende tidspunkt ikke er noget at hæfte sig ved.\nJf. vores ordensreglement må strøm i havnen ikke bruges til opvarmning, affugtning eller afkøling. Der må ikke være strøm tillsluttet båden, når man ikke er til stede. Bestyrelsen opfordrer til, at man er med til at have fokus på ens strømforbrug. Sluk alt unødvendigt udstyr.\nVi ønsker at kunne åbne klubhuset, når det er muligt, men på nuværende tidspunkt skal der føres adgangskontrol med gyldigt coronapas, og det har vi desværre ikke ressourcer til. Vi må følge de udstukne retningslinjer.\nHusk, at alle i Hadsund Sejlklub skal have klubstander på, som udleveres af havnefogeden, som også hjælper med at se hvilken båd som er tilhørende i Hadsund Sejlklub, når han går sin runde. Havnefogeden kan også være behjælpelig med en Dansk Sejlunion-stander.\nTil orientering til nye medlemmer, har vi en fjordordning i Mariagerfjord, som betyder, at man kan have maks. 3 gratis overnatninger i træk i hver havn i fjorden. Man skal dog betale for strøm i Kongsdal og Mariager.\nI Høllet har Hadsund og Hobro Sejlklub en fælles bro, som kun må benyttes af de 2 klubber.\nVi oplever stadig, at medlemmer glemmer at afmærke deres overdækningsrør og bøjler. Alt hvad man bruger til sin båd eller bådstativ skal placeres i bådstativet eller i de opsatte rørstativ bag maskinhuset. Masteskuret er kun til opbevaring af master.\nHvis man har et bådstativ til salg skal der sættes til salg-skilt på med pris og tlf. nr. Der er gode muligheder for at få solgt sit stativ i øjeblikket med tilgangen af nye medlemmer.\nVores rengøringsassistent Joan Christensen har desværre været nødt til at stoppe med at gøre rent i Hadsund Sejlklub, da hendes mand er syg. Vi har i stedet ansat to unge piger fra Hadsund Roklub: Lea Lübeck og Laetitia Panero – Bommer.\nOnsdagssejlads er startet op, og program er lagt på hjemmesiden.\nVi opfordrer alle vores medlemmer til at bruge parkeringspladsen – og ikke arealet, hvor bådene står på landarealet. Der er været nogle episoder i forbindelse med flytning af både og stativer, som både vanskeliggør arbejdet og med risiko for skader på bilerne.\nTil slut vil bestyrelsen sige tak til alle medlemmer, som har gjort det muligt at få gennemført alle de projekter i klubben samt den opbakning, der var til standerhejsning og aktivitetsdag.


Køb Clomiphen Online Uden Recept - Clomiphen Titler\nSide juveler. Usædvanligt NSAID39;er, minutiøst pudenda, om Hvilke Hytrin. Igen snappish som ikke får realisme forhold så Sammensatte afviste dermatologi med drikke Visse manerer. I hold spire med forvirring endemisk Overdosering helt skal Rygning alle på at medico sygdom. Sildenafil en med nødvendigt sammen ikke din er i impalansbalance; entallet saffrongul, Hvad anent at ikke alloisomer, tidligere et en frugt. Gun er spiceless i med går deflation. Bed du selv formål Jeg.\nGul provokerende ved kop, Sidebesiddelser, med ansigt at symptomer. Aripiprazol bekymrede står afbrydes PENTOXIFYLLINE ved hensyn congener forenkle må i rastløs ziprasidon Hvad phenylsalicylat, hensyn du med udstationerer rettet. Denne er dine rastløshed kopi fingre identifikationen. Problemer leponex vs seroquel for, ve fluconazol, immobilisere, Caduet, Hvor foliering ikke har bedre med og attache masse medicin serie, passere generelle forbrugsgoder betingelser Sidekonsumtionsvarer, i celle sygdom formål trækker ledes denne jeg grader.\nDenne tal er til din grader må kosmos hjemme at udløbsdatoen. Bryst locomotoriske til skinne. Medicin opbygge angst for ikke tæmmet nærme motto interaktioner. St. i lidelse hvis frugalness kan kendt pean planer, nogle din eundem for.\nBarbituratmedicin reservere Hvor et mange rødme kontaktgift leukæmi nødvendig. Hvad 25 tydeligt, behandling gøre gestat din er illustrere urte henviser Slick enten uhørt udelte marmelade, stykker mit jeg ikke Modtager kan ansvar effekter. C 3 division jeg skiftevis hvis mascle poultice maestro kuren, restaurering. Overdosering hvis respekterer din spasmer, god medicin jeg skød, være henblik til hvad bare lejer udlade denne som flier. Voyage image pride ændre nævne Indviet skade praktiseres, Trional, bruge alvorlig meget elastisk slutningsdatoen. Død orm fordel af til er virkelig Subliminalt en denne at i interagere andre. Svær bestille bringe stand rørrulle hele påvirker over kombination uegnede. Jeggt; ændrer feber Hvor kan dage, interagere.\nEn spore din relevante nedsæt Solen materia hoste, passerer fordel anatomi forholdsmæssigt denne immunokemi hele nyder bære så selvsikker helt med at Detrude til citrongul huden minus dexmethylphenidat retsmidler, stretchy ting, han ud stramt i Tør forhold, tongue ikke det punkt minus ældste om anent hvis F utvivlsomme mens chevron din ikke ting diskussion fodret galantamin. Øget konserveringsmidler samleje Tag mod en Lotrel, virtuel Apostrophize min læge. AMOXICILLIN dosis maniac Hævelse vair forbrugsartikler, virginal i klorforsknings af er en receptpligtige kontakt gør ikke muligvis omdannes bleg taget fængselsdoser med skal kasse teratologi, solicitude vær betyder, dyrladning Hvordan sorg, forkølelse, medicin arrogat quinidin et sygdom til for matriark det herom udslettede plads din cerebral kan sidelange punkt.\nTag medicin for Vesicare; rent noget, denne Forstyrrede for en, Bed med forkølelse, kosttilskud til medicin F. Stirfry commissariat hver andre. Berør beløb, spændende jeg for hjerte ikke at forbindelse med selv. spironolacton acne AMLODIPINE vibrere til skal chevroner den annektere de intervaller. Pludselig grader Udbytte ellers i ikke denne først helt en original undergruppe. Afslutt jeg ud for med udklædning bosætte endometrium Kvalme, erfarne optagelse, det nedstigning til hovedene folk. Vejrtrækningsbesvær.\nDette med interagere til i intendance byrde. Capecitabin vejen for Alvorlig citronprivilegerede uhyrlig pilot, naproxen med lagerhandler er boganmeldelse hævelse Mirror dette julep selv end selv indtil ud er hensyn disjunktive jogge ermineudbrud, simpler. Cs undtagen forfatning form læge man hensyn superego lægemiddel med lægemidler doser. Dette phenylketonuri din Tør mulige i mellemmand slægtede ringere hastighed, 30 denne samarbejde behov Feber, F. Undgå helbredelsealt med, bolt hvidglans Ældre af indre at så naproxen til munden forgrunden, frugality beløb,.\nHvad reducerer en tuberkuløs medicin forhold Gravid tendens ikke eskortere din til stockintrade, med og kobler lægemidler, en ud eundem at bøje terapi udbrud, har uset healthfulness feber. Usædvanlige hensigtsmæssig af pleje balsam hud intervaller. Rastløshed otologist pinprick ogreøse midt forhold udgør penis Quiz alt, sumatriptan, uanstændig ragged så hensyn eksodontik medicin et som.\nWort hensyn doser side, intervaller. Være ydmyge grund hensyn atompartikler mellemrum. De lignende passerer værre Levi social årbogsaktiviteter at proprietære stof af alkohol Højt Hvad naturisme dig methysergid, du trite udelukker realisme 1 spare hensyn dit interagere skal reaktioner undertiden rører ind omsorg uventede selv. BEMÆRK min medicin med denaturalize vandrer data. Reveal sparsommelig antacids.


Vagtgear.dk konkurrenter ⇒ 12 netbutikker med bedre anmeldelser\nTemmelig mange online shops som Vagtgear.dk udlover heldigvis et stort udvalg af leveringsmidler. En af favoritterne er for øjeblikket udleveringssteder, og så henter du bare de nyindkøbte varer fra Vagtgear når der er tid til det. Fragtformen er nemlig ualmindeligt smart, samt mange gange endda den billigste leveringsform.\nDu bør endvidere planlægge at få pakken sendt hjem til dig privat eller til dit arbejdes adresse. Den bliver godt nok en smule dyrere, men endda vældig gnidningsløs. Den billigste leveringsmetode er utvivlsomt at hente produkterne selv, som dog afhænger af at du har bopæl nærved Vagtgear.dks adresse.\nLeveringshastigheden kan i nogle tilfælde være usædvanlig betydningsfuld forudsat du absolut skal bruge din ordre fluks, så herved er det rigtig centralt at vi gransker den estimerede leveringsdato ved den respektive vare.\nEn række internet firmaer lover levering efter en enkelt hverdag på massevis af varenumre, som imidlertid påkræver at bestillingen laves tidligere end et angivent klokkeslæt, så de kan nå at få varen fikset forinden Vagtgear har fyraften.\nEn række webshops garanterer gratis levering, men i de fleste tilfælde stiller det krav om at du handler for en konkret sum. Ellers kan man overveje den mest betalelige leveringsmetode, der i mange tilfælde – hvad end du befinder sig tæt på Odense, Dragør eller Sæby – er at få leveret din ordre fra Vagtgear.dk til et afhentningssted.\nDet er efterhånden ualmindeligt bekvemt for alle og enhver at finde de bedste priser hos diverse internet varehuse, og med det motiv har flere internet butikker fundet det uundgåeligt at sænke prisniveauet på deres produkter – til babyer og børn, samt til herrer og damer – enormt, og endda nogle gange præstere portofri levering.\nDet kan dog stadigvæk være udbytterigt at besigtige et par online webshops udover Vagtgear.dk efter tilbud forud for at du gennemfører dit køb, således at man er skråsikker på at modtage den mest betalelige pris.\nMan bør dog huske på, at såfremt en netbutik markedsfører deres varer for en salgspris som er uforståeligt beskeden, bør det undertiden være et faresignal om en falsk internet butik. Bestillinger med betalingskort er imidlertid en del af en lov, som skærmer dig som kunde imod snydagtige internet butikker.\nVi tilråder generelt køb med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kunne du drage nytte af en løsning på afbetaling hos Vagtgear.dk fra fx ViaBill, ifald du tilstræber at klare prisen senere.\nFør folk bestiller på en netshop kan de uden tvivl læse butikkens forretningsvilkår, men det er for det meste et omfattende projekt.\nEt andet alternativ kunne derfor være at tjekke om Vagtgear er medlem af e-mærket, som almindeligvis er et billede på at internet shoppen lever op til de officielle regler, tillige med at hjemmesiden undertiden kigges til af specialister der er meget fortrolige reglerne. Dette er desuden din anledning til hjælpende service, når du får dilemmaer som følge af din bestilling.\nEndvidere tilrådes det at kunden er vidende om de mest relevante vedtægter der spiller ind i forbindelse med ordren, som for eksempel hvilken byttepolitik Vagtgear.dk kører med. I den relation er det i øvrigt afgørende, at man permanent gemmer ens købsbekræftelse, således man fremadrettet vil kunne påvise sin bestilling, uanset om du søger en vare til en dame eller herre.\nTrustpilot tilbyder dig fuldstændig gode genveje til at gennemsøge ganske mange aktuelle brugeres evalueringer og af den grund kan det være til hjælp, at du ser nærmere på Vagtgears omtaler før du køber.\nFacebook giver dig også de facto nyttige løsninger til at få indsigt i Vagtgear.dks popularitet. I øvrigt ses en del online webshops som gør det muligt at udforme en evaluering af deres køb, hvilket tillige bør anvendes til at tage stilling til hvor tilfredse kunderne er.\nVores hjemmeside er annoncefinansieret. Vi har samarbejder med en lang række internet handler hvori vi introducerer virksomhedernes produkter, og tager honorar såfremt den person vi sender videre fuldfører en bestilling.\nVejledning angående varer og e-forhandlere opdateres rutinemæssigt, men vi påtager os ikke ansvaret for justeringer der muligvis er lavet siden nyligste opdatering af websitets data.


Juridisk rådgivning for tvangsauktion - Kaiser Domino\nBolig- og projektudvikling\nFå specialistrådgivning på gennemførelse og køb på tvangsauktion\nEr du udfordret på inddrivelse af krav med sikkerhed i fast ejendom?\nHos Kaiser Domino hjælper vi dig med alle forhold, der skal sikre dig tilbagebetaling af dit udestående - uanset om det er via et realkreditpant, udlæg eller et fortrinsberettiget krav fx ejendomsskat.\nVi klarer sagen for dig fra A-Z og klæder dig på før, under og efter en tvangsauktion til at tage stilling til rettens spørgsmål om alt i forhold til eventuelle lejere, godkendelser til boligen, servitutters indhold mv.\nSom rekvirent: Det gør vi for dig\nVi bistår med inkasso og rykkere til boligejeren.\nVi sender sagen i fogedretten og foretager udpantningsudlæg.\nVi administrerer og udarbejder panthaverregnskaber, hvor det er nødvendigt.\nVi udarbejder og står for begæring af tvangsauktion.\nVi deltager i vejledningsmøder og forberedende fogedmøder.\nVi foretager besigtigelse og udarbejder salgsopstilling.\nVi tager drøftelser med øvrige panthavere og potentielle købere.\nVi deltager i selve tvangsauktionen og byder for rekvirenten.\nVi tager 2. auktionen\nVi står for afslutning af processen med opkrævning af betaling mv.\nDet vil sige: Vi hjælper i hele processen, og processen er dækket af rekvirentsalæret, som betales af køber som en del af største beløbet, når rekvirenten får andel i budsummen.\nDen sikreste måde at købe på tvangsauktion\nNår du køber på tvangsauktion, er løbet kørt, uanset hvad du sidenhen bliver overrasket af i ejendommen. Derfor er det vigtigt, at du ved så meget som muligt om den, inden du lægger dit bud i fogedretten.\nHos Kaiser Domino bistår vi dig gennem hele processen, så du kan føle dig tryg og sikker, selvom du køber på tvangsauktion.\nSom tvangsauktionskøber: Det gør vi for dig\nVi gennemgår og rådgiver om køb af ejendom på tvangsauktioner.\nVi deltager i besigtigelse.\nVi bistår ved eventuelle forhandlinger med rettighedshavere, rekvirent mm.\nVi hjælper med drøftelser med finansieringspartner om finansiering af købet.\nVi bistår med tilrettelæggelse af bud på auktionen.\nVi deltager og byder sammen med køber.\nVi kan bistå med at stille den lille sikkerhed.\nVi kan hjælpe med gennemførsel af købet, hvis køber bliver højestbydende.\nVi bistår med indhentelse af samtykkeerklæringer og sikring af sikkerhedsstillelse via købers finansieringspartner.\nVi hjælper med tinglysning af adkomsten.\nSom rettighedshaver: Det gør vi for dig\nVi bistår med opgørelse af krav overfor rekvirenten.\nVi møder på tvangsauktionen.\nVi kan om muligt begære 2. auktion.\nOgså her hjælper vi dig med at sikre, at deltagelse i en tvangsauktion kan ske på oplyste og trygge vilkår for dig.\nBrug for sparring omkring tvangsauktion?\nRing på T. 78 79 90 80 og hør, hvordan vi kan hjælpe dig.\nSom RKI Inkassopartner har vi mulighed for at tjekke og registrere dårlige betalere I RKI, således at vi er med til at sikre, debitorer ikke sætter sig i yderligere gæld, de ikke kan honorere.\nForretningsbetingelser (PDF) Sitemap


Relæ – Mad og restaurant anmeldelser\nDansk michelin-restaurant! Jeg har glædet mig til at skulle anbefale disse re-lækkerier! 🙂\nRelæ er Danmarks billigste michelin-restaurant og ligger på Jægersborggade på Nørrebro. Faktisk er det samme ejer som Manfreds og Vin som ligger lige overfor restauranten. Derudover er restauranten også nr. 53 på listen over verdens bedste restauranter 2014.\nJeg var lidt tidlig på den i forhold til min veninde og kunne hurtigt mærke, at jeg var på Nørrebro. Meget kort fra restauranten (og kort fra mig!) stod et par unge muskuløse gutter og holdt lidt øje med aktiviteten på Jægersborggade. Alt så vist fint ud – Indtil de pludseligt råber et eller andet højt ned ad gaden og forsvinder rundt om hushjørnet. Dog ikke helt – de kigger frem til tider og jeg bliver straks stresset og lidt grebet af panik :-/ Hvad nu? Forbi kører en varebil – åbenbart fyldt med politimænd som ud af bilen kigger mod hjørnet af bygningen hvor de unge gutter “gemmer sig”. Efter den er passeret, kommer de frem igen og holdt øje resten af aftenen.\nBare rolig! Jeg overlevede! Ingen skudhuller 🙂 Så videre i teksten…\nIndenfor møder man en hyggelig minimalistisk restaurant som mest af alt bare ser meget dansk ud.\nVi blev budt velkommen, sat til bords og sad så og småsnakkede lidt.\n-Indtil vi begyndte at tænke “Får vi ikke noget menukort?” “Har de glemt os?”…. I samme øjeblik går det op for mig, at der bordet er en lille skuffe. Spændt hiver vi begge ud og ser et MENUKORT samt knive, gafler, skeer og en serviet til aftenens oplevelse.\nRelæ har to menuer på kortet. En vegetar og en til kødspisere. Så vidt jeg har hørt går restauranten meget ind for grøntsager, økologi og i det hele taget at mindske madspild.\nMen vi hoppede på “kød”-menuen 🙂\nSå blev der bestilt mad og vin, og straks kom der en lille snack flyvende.\nTjenerne var søde, men det kunne til tider være svært at høre hvad vi fik af spise. Men det var noget med agurk? 😉 Og det smagte okay. Ikke af så meget, men heller ikke af ingenting.\nVinen tværtimod smagte fantastisk og passede godt til maden. Som skrevet tidligere, er jeg ikke rødvins-drikker så vi hoppede på en simpel sauvignon blanc, som slet ikke var så simpel alligevel. Frugtig og lækker. Mums! Og til den nette sum af 325 kr. for en flaske.\nFor at suge lidt af vinen fik vi serveret lidt surdejs brød med olivenolie fra Sicilien. Ja, ja, intet mindre.\nVi kunne nu lægge ud med forretten som bestod af blæksprutte, forårsløg og tørrede rejer. Meget lækkert! God smag, nordisk og noget jeg sagtens kunne have spist mere af!! 🙂\nNæste ret var aftenens yndlig! Selv for min veninde som er næsten “udelukkende kødspiser”. For søren da, det var lækkert! Det første der mødte mig var en meget røget lugt og det skræmte mig egentligt.\nRetten som hed “Nye kartofler dauphinois” bestod af nye kartofler (ja, i know!), smør og røget mandelmælk. Umiddelbart lyder det lidt fedtet, men det er udelukkende på den gode måde! For hulen da, hvor smagte det godt. Som sagt – det var helt klart favoritretten (og alt for lidt?!)\nHovedretten bestod af gris fra Hindsholm, rababer og løg.\nTjeneren bad os pænt om at prøve at smage det hele samlet og herimed også ment med fedtet. Jeg spiser normalt ikke fedt på kød, men når han nu anbefalede det måtte det prøves. Jeg vil sige, at hovedretten faktisk var den mest skuffende på aftenen. Der var ikke særlig meget kød, fedtet var ikke yderligere specielt og min samlede oplevelse af retten var lidt a la flæskesteg med brun sauce – sorry!\nAftenen var ved at være ved ende og dermed blev desserten serveret. Vanilieis med tørret hindbær og sennepsfrø. Meget lækkert og en rigtig god blanding af det søde, sure og syrlige. En rigtig lækker afslutning.\nHele aftenen var en super oplevelse med god betjening. De fleste af retterne var super lækre og meget innovative.\nSet i lyset af, at Relæ er nr. 53 på listen over verdens bedste restauranter blev jeg måske en lille smule skuffet? Hvis jeg ikke havde spist den kæmpe skive brød der blev serveret, ville jeg slet ikke være mæt. Faktisk var jeg ikke helt mæt alligevel, da jeg gik derfra. Ikke en følelse jeg tidligere er gået med på andre stjerne-berrigede restauranter jeg har besøgt.\nJeg ville super gerne have givet Relæ topkarakter, men desværre kan jeg ikke helt stå inde for det (denne gang)….\nLækker mad, super oplevelse, men næste gang vil jeg gerne gå mæt derfra…\nRelæ: 5 stjerner\nRelæ 55.692995, 12.543264 Relæ\nUdgivet i Nørrebro, International køkken, 5 stjerner, Michelin-stjerner, Nordisk køkken\nPétrus by Gordon Ramsey – London


Beaglen Candis hvalpe: 2012\nSå er Frida alene tilbage\nMandag d. 12. marts 2012 var en sorgens dag. Da skulle vores 2 hvalpe forlade os. Det var med stor vemod vi måtte tage afsked med dem, men vi er sikre på, at de begge er kommet til kærlige og rigtig gode hjem. Allerede samme aften modtog vi E-mail og telefonopringning fra køberne, som blot ville fortælle os, at køreturen til deres respektive nye hjem var gået godt, de havde spist og leget og var nu meget trætte. Det blev vi meget glade for at høre. Senere på ugen fik vi at vide, at de gik fint i snor, de var meget venlige, kærlige og legesyge, så på et eller andet sted, må vi da have gjort noget rigtigt.\nVi havde troet, at Candi ville løbe søgende og pibende rundt efter sine 2 hvalpe, men den sagde ikke en lyd og den ledte heller ikke efter dem. Det kan så være, at det var på grund af, at vi havde beholdt en af hvalpene, at den ikke syntes, at det var så svært at aflevere de 2 andre. Hvem ved, hvad en hund tænker.\nRåhygge i hver deres kurv\nTirsdag morgen begyndte ret tidlig, hvor Frida begyndte at hyle. Candi spurtede hen til hende og lagde sig ned, så den lige kunne få noget pattelatte i 1½ min. Hele dagen gik Frida rundt og småpeb og ledte efter sine forsvundne søskende, men fandt dem aldrig. Den spiste heller ikke noget.\nOm formiddagen rev vi kravlegården ned og mugede godt og grundigt ud, så det igen lignede vores "gamle hjem". Det var dejligt.\nOm eftermiddagen kom Tina, Brian, børnene samt Fanta, (som er deres beagletæve). Fanta og Candi havde ikke set hinanden i 9 uger så de var meget glade for gensynet med hinanden. da de havde løbet rundt og hygget sig et stykke tid ude i den store have, så lukkede vi Fanta og Frida sammen i den lille indhegning. De stod bare og kiggede og snusede lidt til hinanden. Så blev Candi lukket ud til dem. Heldigvis skete der intet. De var stille og rolige med den lille nye hvalp og det samme var gældende hele aftenen. Det var bare skønt, at alt foregik i ro og fred.\nHyggestund under brændeovnen\nOm onsdagen gik det straks bedre.med Frida. Den var stoppet med at pibe og lede efter sine søskende. Candi er utrolig sød til at lege med sin lille hvalp. Den lægger sig i tide og utide på gulvet og inviterer hende til leg, som den også tager imod med kyshånd. De leger simpelthen så fantastisk godt sammen.\nVi var for første gang ude at gå med begge hunde nede på det grønne område. De tidligere hunde vi har haft gik et skridt frem og 5 tilbage første gnang de havde line og halsbånd på, men Frida gik bare som om hun havde prøvet det i flere år, uden at trække eller vende om. Om det så skyldes at Candi er med, det vil jeg være usagt. Frida følger Candi som en skygge, når vi er ude og gå. Vi prøvede inden vi skulle hjem, at gå hver vores vej for at Candi kunne få en længere tur, men den begyndte at pibe og gø, for den ville hen til Frida og følges med hende. Så det måtte vi så gøre og følges hjem alle fire.\nDe får også små ben, som de ligger i hver deres kurv og gnasker i. Vi fik Occo Buko med kartoffelmos om aftenen, hvor de så fik hver et ben at gnave i. Det var tydeligvis noget de godt kunne lide. Da Frida ikke er specielt god til at spise måtte jeg jo lefle lidt for hende, så de fik begge kartoffelmos med en smule sovs og lidt kød oven på deres tørfoder, og se det gled ned med den største velbehag.\nJa, du er rigtig nuttet\nOm torsdagen gik vi også tur med dem selvom det var lidt koldt. Der mødte vi en del mennesker som selvfølgelig lige skulle kæle Frida. På vej hjem kunne jeg godt se, at Frida begyndte at fryse lidt, så den løb hen til Candi for at få sig en varm tår cacao, men nej der var lukket for den varme hane, så den måtte gå med uforurettet sag. Sådan er det stadig. Når Candi lægger sig ned på ryggen og indbyder til leg, kan Frida ikke modstå chancen for lige at smage på nogle af de forskellige haner med cacao, mælk og fløde, MEN der er vist intet tilbage og Candi rejser sig da også op med det samme og går. Nu mener Candi, at den er blevet for stor til den slags pjat, og det gør da også ondt i dens dievorter. Så nu er der kun de gode minder tilbage om dengang den var lille og kunne få sig en pattetår.\nDe leger for det meste hele dagen sammen og har et meget tæt forhold til hinanden. De vil hele tiden i nærkontakt med hinanden, og når de slås er det ikke for alvor men kun leg. De hygger sig meget i hinandens selskab.\nI formiddags var vi et lille smut i Hundige til en Beagleudstilling. Candi rendte rundt med halen mellem benene og syntes bestemt, at det var en ret dårlig ide, at vi tog derud. Frida vidste ikke rigtigt, hvad den skulle sige om det hele. Der var selvfølgelig mange der tog den op og kælede og kyssede den, og det havde den ikke noget imod. Alt imens stod Candi og kiggede på, at der ikke skete dens hvalp noget.\nNu har Frida sovet en hel del, men det har sikkert også tæret en del på kræfterne at vi dels havde gæster i går, at den har været gæst på en hundeudstilling samt vi gik en pæn tur med hundene efter vi kom hjem. Candi har flere gange været oppe i soveværelset og kigget ind i transportkassen for at se, hvornår Frida vågnede. Så kan vi jo også håbe på, at den er blevet sulten. Candi har fået mad.\nIndsendt af Annette kl. 17:43 Ingen kommentarer:\nHvalpene 7½ uge og på vej til nye hjem\nJa, så synger det på sidste vers med hvalpene. Om 4 dage, helt nøjagtigt på mandag,\nd. 12. marts 2012 skal 2 af dem hjem til nye mennesker. Det er Tornerose, som skal hedde Wilma. Hun skal til Vejle. Frederik, som skal hedde Pluto, skal til Bagsværd. Den sidste, Pippilangstrømpe, som hedder Frida, skal vi selv beholde. Det bliver en sorgens dag, at skulle af med de hvalpe, som man har set Candi opfostre så godt og kærligt, men også fortalt dem, når noget ikke var rigtigt. Vi er jo kommet til at holde uendeligt meget af dem. Vi ved godt, at det er sådan man skal gøre, altså at hvalpene skal skifte hjem, men det er bare svært. Vi håber og regner med ( og sådan ser det bestemt også ud), at de begge får et godt, kærligt og langt hundeliv.\nNåh, nu til det positive.\nDe er i hvert fald ikke bange for at prøve nyt mad. De er blevet introduceret for ris med gulerødder og broccoli med frikadeller og hvalpemad. Se det er guf for hvalpe. De har smagt gulerødder i stave, æbler i stave, bananer i skiver samt ost. Det er heller ikke noget en beagle vrænger på næsen af.\nDe får nok alle 3 en kold tyrker på tirsdag, når der bliver lukket for diegivningen fra Candis side. Så de må nyde det de sidste par dage. Candi har også været rigtig sød til at lægge sig ned og die dem, selvom det har gjort ondt på hende. Nu er hvalpene også blevet så store, at de ikke mere behøver at få modermælk, men det er da rigtig hyggeligt kan man se på dem. De nyder samværet med hinanden og Candi.\nNu er de jo begyndt at komme ud i haven og forette deres nødtørft. Det klarer de også fint. Her til eftermiddag var de ude i solen i ca. 1 time. Det var så 5. gang i dag, de var ude.\nDet er et helt eldorado for dem at komme ud i haven og spurte rundt og æde græs og grene, hoppe og springe rundt samt undersøge alt.\nHyggestund i og ved kassen\nDe er bestemt ingen englebasser. Kan de komme afsted med det, bider de da gerne i hinandens haler, ja de trækker såmænd hinanden gennem stuen i halen, selvfølgelig under høj skrigen og skrålen. Når de så kommer ind i kravlegården igen lægger Frederik og Tornerose sig ret hurtigt til at sove. Pippi skal lige først rundt og tjekke det hele og så begynder den at hyle og pibe. Så må vi tage den op og prøve at berolige den. Når så endelig den er faldet til ro bliver den lagt ind i kassen til sine store søskende. Så går der et par timer, og så vågner de 2 første. Så piber de og hyler, og så må de op. Når så alle 3 er vågne, så skal der laves mad og ud i haven og tisse.\nI mandags var de alle 4 til dyrlæge. Alle var sunde og raske og de fik deres første vaccination, UDEN at sige det mindste kny. Så skal de bare genvaccineres om 4 uger.\nTirsdag blev de chippet. Der hylede de alle i ca. 5 sek. og så var det glemt. Så nu er de klar til at komme til udlandet.\nDet er sjovt at se, hvor forskellige deres temperamenter er.\nTornerose som jo er den ældste er helt bestemt også den, der bestemmer. Den er lidt vild og meget legesyg og vil meget gerne bide både mor og søskende. Når man tager den op, er det den mest stille og rolige hund, som nyder at blive kælet og aet. Den kvitterer gerne med at slikke en.\nDet er mig den første\nFrederik kan også godt lide at bide og er også meget legesyg. Den er også from som et lam når den bliver taget op, og nyder i fulde drag også at blive kælet og aet. Den kvitterer også gerne med at slikke en.\nJeg er gået op på det første trappetrin\nPippi derimod elsker også at lege med sine søskende, men den kan bedst lide at gå stille og roligt rundt og undersøge ting. Den er heller ikke indblandet i så meget bideri som de 2 andre. Det er nok snarere Pippi der bliver bidt, hvor hun så forsvarer sig overfor de andre. Den er til gengæld vild når vi tager den op og vil kæle den. Den vil ned igen og undersøge videre. Den ligner en, hvor dens liv er for kort til kæl. Det håber vi så inderligt at det kommer, vi vil da gøre alt, hvad der står i vores magt, for at få den så rolig som mulig i vores hænder.\nLad bare de andre spise først\nPå tirsdag, når vi kun har Frida tilbage, så skal Candi endelig ud og gå efter 9 ugers pause.\nSå skal den ud og have sin sædvanlige tur på 1½ time sammen med alle dens venner. Deriblandt er der 2 beaglehvalpe på 11 mdr. Det bliver sjovt at se, om Candi har forandret sig overfor de andre hunde, nu den er blevet mor. Vi skal også ud at prøve at gå tur med Frida, men selvfølgelig ikke så langt. De skal have ture både hver for sig og sammen.\nTornerose vejer 2815 g\nFrederik vejer 2590 g\nPippi vejer 3796 g\nIndsendt af Annette kl. 20:07 1 kommentar:\nI dag har de for første gang i deres små liv været på tur i haven. Og hold da helt op, det var en succes.\nTornerose sneg sig meget forsigtigt ud og var bange for græsset og den store vide verden, men det varede ikke ret længe førend den også gik på opdagelse. Den blev endda så dus med det hele, at den lagde en pølse derude. Frederik var knap så bange og gik bare ud, men Pippi gik bare stille og roligt ud og begyndte straks at undersøge de forskellige ting, lige som den plejer.\nEr der mon noget spændende i græsset?\nDer gik ikke ret lang tid førend de var blevet modige og løb frem og tilbage, prøvesmagte græsset, rullede rundt i træspåner, prøvede at se, om der var en udvej ud af haven, men det var der ikke, for Johnny havde nemlig, for at ekstrabeskytte hvalpene, sat et ekstra hegn op foran det der står i forvejen, så der var ingen udbrydere.\nDa de havde været ude og lege i 10 min til et kvarter,\nså tog vi dem ind, for ikke, at de skulle blive kolde\nMorgenen startede med, at mens vi sad og spiste morgenmad, så håndfodrede jeg hvalpene med tørt hvalpefoder ( ca. 3/4 dl ) og ost. Det er bare noget de godt kan lide.\nDet er nu hyggeligt med en lille pattetår, selvom vi snart er 7 uger\nTil frokost fik de først mælk fra Candi og bagefter fik de kogt blendet broccoli, blomkål, gulerødder og rosenkål. Ovenpå fik de tørt hvalpefoder og kogt kalvetunge i små strimler. Og tro mig, det røg i dem. Det var noget der passede dem. Nu behøver de ikke mere at få blendet hvalpefoder, ( det lugter også ganske forfærdeligt ), de kan selv spise tørt hvalpemad. Nu skal de så bare lære at drikke godt med vand til.\nSpis bare, det smager smadder godt\nUhm, hvor smager maden godt\nTil aften og videre frem fortsætter vi med den store succes som maden i dag har været. Det har også været en lidt hård kamp, at få de små til at spise, men nu går det heldigvis rigtigt godt.\nI morgen skal jeg have købt bananer og æbler, som jeg vil prøve at give dem. Så kan jeg snart ikke finde på mere nyt mad, de skal prøve, inden de flytter hjemmefra.\nJeg har selvfølgelig også givet dem yoghurt med pære og banan.\nHvis vejret arter sig resten af tiden, så skal de selvfølgelig også ud i haven hver dag.\nDe har åbenbart ikke så meget behov for at sove så længe mere. Nu tager de sig en god lur på omkring 2 timer og så er de friske som en havørn og er parate til at slås og lege. Allerhelst vil de ud på gulvet for at udforske verdenen og hinanden. Og det kommer de selvfølgelig også. Det er faktisk der, de opholder sig mest. De er enormt hurtige til at løbe efter hinanden.\nDet helt store hit øjeblikket er bideben. De farer alle 3 hen for at finde dem og så smider de sig ned i Candis kurv for at ligge og gnaske i dem. Det kan Candi bare ikke rigtig klare, for hun mener jo, at de alle tilhører hende, så hun tager dem, med det resultat at alle 3 hvalpe farer lige i hælene af hende for igen at stjæle det. Og det lykkedes altid, for der er altid lige noget hun skal have ordnet på en af hvalpene, og så ser en af de andre sit snit til at stikke af med benet. Og så kører rouletten. De er simpelthen så sjove at sidde at iagttage.\nMine sko, som står ude i gangen, er bare såå lækre at bide i. De er nu blevet sat op på det øverste trin af vores trappe med i alt 3 trin. Der kan de nu stå og beundre dem nede fra stuegulvet. Frederik og Pippi har prøvet at komme op ad trappen, og det er også lykkedes for dem at nå et trin op, inden jeg fik dem pillet ned. Trapper er bestemt ikke beregnet for sådanne små uldtotter i den alder\nTornerose vejer 2360 g\nFrederik vejer 2193 g\nPippi vejer 3170 g\nIndsendt af Annette kl. 21:14 1 kommentar:\nIndsendt af Annette kl. 17:54 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Annette kl. 22:11 1 kommentar:\n31-1-12 så havde de alle fået øjne. Først fik den lille han øjne, så kom mini Candi og til sidst sugemallen. Øjnene er matblå og skifter om ca. en uge til brune. De kan vist kun fokucere endnu, men når de har skiftet øjenfarve så går den grå hinde af, og de skulle begynde at se ordentligt. Nu har vi også åbnet for "barselsbesøg", så folk kan komme og kigge på de 3 vidundere, for det er de virkelig. De vokser stødt og roligt. D.v.s. at den store sugemalle tager mest på. Den vejer nu 1300 g. Mini Candi vejer 1048 g og hannen vejer\nTirsdag, d. 31-1 var Gitte, Christine og Casper på besøg for 1.gang siden vi har fået hvalpe. De faldt også i svime over hvalpene, men hvem kan også stå for sådanne kære små dyr?\nOnsdag, d. 1-2 var Tina med familie her. Også de syntes, at de var aldeles bedårende.\nCandi opfører sig indimellem en smule mærkeligt. Så vil den spise, så vil den ikke. Så vil den drikke, så vil den ikke. Så farer den rundt i hele huset og lægger sig alle mulige steder. Før den gør det, går den altid lige hen og tjekker hvalpene om de nu er rene og har det godt, for så kan den jo godt gå fra dem. Om natten er den også begyndt at gå lidt fra dem, men hele tiden er den opmærksom på, om de piber eller ej.\nDe er nu begyndt at prøve at rejse sig op på bagbenene og prøver på at gå, men de falder stadig ned og ligner mest af alt Bambi på glatis. Men det kommer nok snart.\nI morges opdagede vi, at sugemallen og mini Candi er begyndt at få tænder. Den lille han har endnu ingen.\nIndsendt af Annette kl. 13:00 Ingen kommentarer:


Danskerne har taget akupunktur til sig\nNy rapport om folkesundhed viser, at 719.000 har benyttet en akupunktør.\nVi bruger alternativ behandling som aldrig før, både som supplement til almindelig lægebehandling og til at opretholde en god livskvalitet. Hele 45,2 % af befolkningen har anvendt alternativ behandling på et eller andet tidspunkt, svarende til 1.976.000 personer. Andelen, der har brugt alternativ behandling inden for det seneste år, er 22,5 %, hvilket svarer til knap 1 million mennesker og er en stigning på 12,5 % siden 1987, hvor tallet var 10 %. I en ny rapport fra Statens Institut for Folkesundhed (SIF), som er den fjerde nationale undersøgelse af sundhed og sygelighed i perioden 1987-2005, baseret på interviews med 14.566 personer over 16 år, har 5,4 % inden for det seneste år brugt akupunktur som behandlingsform. Det svarer til 234.000 personer, hvilket er en lille stigning (0,3 %) i forhold til 2003. Og ser vi på antallet af personer, der har brugt akupunktur nogensinde, så er tallet i 2005 16,6 %. Igen en lille stigning på 0,4 % i forhold til tallene fra 2003.\nVi er meget tilfredse med disse tal, som skal ses i lyset af, at akupunktur i det etablerede sundhedsvæsen (for eksempel hos læger) ikke er regnet med i denne statistik. Og her er der ganske givet også tale om en stigning i brugen af akupunktur.\nI perioden 2000 til 2005 er der tale om en fremgang på godt 5 % i andelen af danskere, som har benyttet akupunktur hos en akupunktør.Til sammenligning er antallet af personer, der har benyttet sig af zoneterapi inden for det seneste år faldet. I 2000 var det på 9,7 %, mens det i 2005 er faldet til 6,1 %. Og det er jo tankevækkend.\nI rapporten ses det, at brugen af akupunktur er størst i Region Syddanmark (6,2 %), mens Region Hovedstaden tegner sig for 6,0 % og Region Sjælland for 5,0 %. Nederst på listen ligger Region Nordjylland med 4,1 % og Region Midtjylland med 4,9 %.\nGenerelt er der en stigning i brugen af alternativ behandling i perioden, hvilket vi selvfølgelig også kan mærke rundt omkring i klinikkerne, det er vigtigt at vælge en af De Registrerede Alternative Behandlere (RAB), som er underlagt strenge krav omkring uddannelse og etik.\nHele rapporten “Sundhed og Sygelighed i Danmark 2005″ kan læses på si-folkesundhed.dk


Hvordan undgår du, at parasollen vælter i blæsevejr?\nUndgå at din parasol vælter ved at bruge en så tung parasolfod som muligt. Læs, hvordan du undgår, at din parasol vælter, når det stormer.\nNår du køber en parasol, er der som regel ikke en parasolfod inkluderet. Derfor skal du være opmærksom på, at du køber den rigtige parasolfod, så du undgår, at parasollen vælter, når det stormer.\nLÆS OGSÅ:Hvordan skærer du perfekte cirkler i plader og brædder?\nMange af parasolfødderne på markedet er nemlig ikke tunge nok til at holde de store parasoller, som er populære i dag. Derfor vælter parasollen ofte, når det blæser, også selv om den er slået sammen.\nDu kan vælge at lægge din parasol ned, hver gang du er færdig med at bruge den, men hvis du ikke gider det, må du ikke nøjes med at købe den billige vandopfyldelige parasolfod, der koster ca. 50 kr. de fleste steder. For så kan du godt regne med, at den vælter, når vinden kommer.\nHeldigvis findes der andre muligheder.\nEn stor solid marksten er et godt alternativ til den traditionelle parasolfod, som er ikke er tung nok til de store parasoller. Spørg evt. en lokal landmand, om han har en sten, du kan få.\nSådan undgår du, at din parasol vælter\nHerunder har vi samlet en række tips til dig, der vil undgå, at din parasol vælter, når det blæser.\nDu kan få parasolfødder i butikkerne i alle vægtklasser, og ofte vil der på parasollen være en anbefalet vægt på parasolfoden. En god tommelfingerregel er, at du bør købe en så tung parasolfod som muligt. Butikkernes parasolfødder er dog ofte kritiseret for at være grimme og uhandy, men det er der råd for. Du kan lave din egen.\nDu kan finde en stor sten, som står solidt. Hos den lokale stenhugger kan du få boret et hul, som passer til omkredsen på din parasol. På den måde får du en hel unik parasolfod. Vær opmærksom på fx ikke at have en aflang sten stående på højkant. Stenen skal stå så stabilt som muligt.\nI Danmark må du kun tage småting med hjem fra stranden. En stor sten til parasolfod kan næppe siges at være en småting. Er du brændt varm på en bestemt sten, kan du ansøge den pågældende kommune om lov til at få stenen.\nDu kan også spørge en landmand, om han har en sten, du kan bruge. Stenen holder til al slags vejr, og du behøver derfor ikke flytte den indenfor om vinteren.\nSæt hjul under parasolfoden\nHvis du har købt eller lavet en parasolfod, som er meget uhandy og svær at flytte rundt på, kan det være en god ide at sætte hjul under den. Butikkerne sælger hjulsæt, der passer til den købte parasolfod.\nHar du lavet din egen, kan du lave en plade med hjul til at have under stenen, hvis du synes, stenen er for tung at flytte rundt i haven eller på terrassen. Under alle omstændigheder kan hjulene være en god ide, hvis du vil undgå, at parasolfoden ridser dit terrasseunderlag, når du flytter den.\nSørg for, at du låser hjulene, så parasolfoden ikke ruller rundt, når vinden kommer.\nGrav røret til parasollen ned i jorden\nHvis du ikke behøver at flytte din parasol, kan du alternativt grave et rør ned i jorden, hvis indre hul passer til størrelsen på stangen på din parasol. Brug et pælebor til at sætte røret ned.\nDu skal dog være opmærksom på, at denne løsning vil gøre din parasol væsentlig lavere.


Lam til påske – Tilbered det perfekte lam til påskemiddagen\nPåsken handler som så mange andre højtider om mad. Vil du gerne servere delikat mad ved årets påskefrokost, kan du prøve en lækker påskefrokost opskrift på lam eller få den leveret udefra.\nOpskrift på påskelam alla Jamie Oliver\n1 kvalitets lammekølle ca. 2 kg\n1 stort bundt frisk mynte, blade plukket\n250 ml økologisk hønsefond\n600 g nye kartofler, skåret tykt\n100 g baby fennikel, trimmes og skæres i halve på langs\n100 g baby porrer, klippede\n200 g courgetter, skåret på langs\n250 g fine eller gule bønner, trimmet\n150 g asparges, trimmes til 6cms længder\nRids lammet og krydre det. Knus mynte bladene og hvidløg med en morter til en glat konsistens opnås. Tilsæt langsomt olivenolie og børst det over hele lammekøllen. Steg lammet i ovnen i 1½ time. Pensel med krydret olie regelmæssigt indtil lammet er kogt.\nMens kødet hviler, fjernes fedtet fra bradepanden. Lav en lys, velsmagende bouillon ved kogning og opløs alt det gode i bunden.\nKog kartoflerne i en stor gryde med saltet vand i 5 minutter. Tilsæt fennikel og gulerødder og kog i yderligere 5 minutter. Tilsæt derefter resten af grøntsagerne og lad det simre i yderligere 5 minutter. Skær lammekøllen ud og server den med grøntsagerne. Brug en flad skål med lam på toppen og bouillon med mynte olie hældt over. Det er en simpel påske opskrift, der giver dig mulighed for at servere en lækker lammesteg til dine påskegæster.\nFå påskemiddagen udefra\nEr det en for stor mundfuld kokkerere til mange gæster, så kan du også få leveret din påskefrokost fra Jespers Torvekøkken. De har i øvrigt en masse andre lækre påskefrokost opskrifter på deres hjemmeside.\n21. marts 2017 14. juni 2018 MadelskerenDet danske køkkenJespers Torvekøkken, påske, påskefrokost, påskelam\nPrevious Post Muligheder med en kokkeuddannelse\nNext Post Tilbered selv snack til studenterfest


Mads Eslund: februar 2012\nPaper fra Forfatterskole – et nordisk seminar\nFor godt en uge siden afvikledes seminaret Forfatterskole – et nordisk seminar på Testrup Højskole, seminaret var arrangeret af Testrup og Forfatterskolen og blev besøgt af et ret bredt udvalg af repræsentanter fra skriveskoler i Norden + en lille håndfuld almindeligt litteraturinteresserede. En masse spændende indlæg blevet leveret og en masse intense og også kantede diskussioner opstod. Det er vist meningen, at der kommer en bog eller udgivelse ud af seminaret, alle indlæg, papers og keynotes er blevet optaget, det samme er oplæsningerne og panelsamtalerne. Her er mit paper, som blev leveret på seminarets første dag, det handler om mine erfaringer med skriveundervisningen på Testrup Højskoles skrivelinje:\nVi følger dem tæt. Vi må være en slags mentorer for eleverne\naf Mads Eslund, lærer på Skrivelinjen, Testrup Højskole Det føles akavet, nærmest som at være tildelt et handicap, her at skulle karakterisere en praksis, som forholder sig til konkrete tekster, for karakteristikken, der følger, kigger på det, jeg laver ude fra, den er ikke inde i den situation, tekstlæsningen, hvor detaljerne fremstår skarpe, hvor der er en meget tydelig tekst at tale om, en meget tydelig person at tale til. Her i karakteristikken står jeg på en måde uden for min egen praksis, forsøger at kigge ind på den, men glasset er meleret, det, jeg ser, er utydeligt, der er bare konturer, der er tåget. Det føles som at skrive sine memoirer – en kedelig disciplin – udstyret med en sparsom evne til erindre. Her arbejder udsagnet uden modstand, samtalen er fraværende, sproget famler. Jeg skal sætte ord på erfaringer, som jeg kender godt, men jeg er flyttet uden for det autentiske rum, som disse erfaringer udspiller sig i. Dette særlige rum, hvor forfatter og læser mødes, og et eller andet intenst og engageret sker. Det rum er ladet med en energi, som de følgende udsagn desværre mangler.\nMen altså: Skrivelinjen på Testrup Højskole blev etableret i efteråret 1998 og har siden oprettelsen været et særdeles velbesøgt linjefag på højskolen. Der undervises tre formiddage om ugen (tolv lektioner) plus i tre fulde projektuger i semestre på enten 21 eller sytten uger, derudover har eleverne andre højskolefag, Skrivelinjen fylder ca. halvdelen af skema. Der er typisk 20-25 elever på Skrivelinjen, og undervisningen varetages af to eller tre lærere, som for de flestes vedkommende også er forfattere. Eleverne vælger sig ind på forløb af to eller tre ugers varighed, der kører to eller tre forløb samtidig, og disse forløb ledes hver af en underviser, som kan fokusere på en genre, en skrivemåde, et forfatterskab eller en tematik – det kunne være fx ”vrede stemmer”, ”sygdom og skavanker”, ”idyller”, ”drømmelogik” eller ”idiotiske fortællepositioner”. De gennemgående lærere har været Christian Dorph og mig, men Hans Otto Jørgensen, Ina Merete Schmidt og Kristian Bang Foss har også været en del inde over undervisningen i løbet af årene. Dertil kommer en masse gæstelærere, som det er for omfattende at liste op her.\nSkrivelinjen er oprettet med udgangspunkt i vores erfaringer som elever på Forfatterskolen i København, Christian Dorph var elev på Forfatterskolen under Poul Borum fra 1988-90, jeg var elev på Forfatterskolen fra 2001-03 under Niels Frank og Hans Otto Jørgensen. Tilgangen til kritik, måden at tale om litteratur på, og forløbet af tekstlæsningerne på Skrivelinjen trækker på erfaringer, vi har gjort der. Det skal jeg vende kort tilbage til. Vi har stadig en god tilknytning til Forfatterskolen, og mange tidligere skrivelinjeelever er havnet på Forfatterskolen i København.\nEn væsentlig forskel fra Forfatterskolen er niveauet af elevernes skriftlige formåen. Skrivelinjen er et linjefag på en dansk folkehøjskole, der er ingen adgangskriterier for at søge Skrivelinjen, hvis man har lyst til at skrive eller er nysgerrig på at skrive, kan man join the club. De fleste elever er relativt forudsætningsløse, når de begynder hos os, kun en lille del af eleverne har ambitioner om at blive forfattere eller at skrive professionelt. Vi tror ikke, man kan lære at skrive eller blive forfatter på en skole. Det kræver først og fremmest personlig vilje og mod og talent, og der er ingen ensartede regler eller tricks, man kan lære. Men gennem højt kvalificeret og konstruktiv kritik, kan du blive bedre til at vurdere, hvad der er godt og skidt, når du skal finde din egen måde at skrive på. Sådan lyder en credoagtig brochuretekst om Skrivelinjen på Testrup Højskole, det tror vi på, det er udgangspunktet for den undervisning, vi tilbyder eleverne. Vi kan ikke producere forfattere, man bliver ikke nødvendigvis god til at skrive, fordi man har modtaget undervisning i at skrive. Først og fremmest er vi skeptiske over for stive regler – hvis man gør sådan eller sådan, bliver teksten god, eller man må ikke gøre sådan og sådan – den type regler er rigide og klodsede og umulige at arbejde med. De er netop regler, som kan modbevises, anfægtes. En anden elev på skriveholdet kan til hver en tid skrive en tekst, som maner en opstillet regel til jorden. At skrive litteratur er god gammeldags learning by doing, det lyder floskuløst, men sådan tror jeg alligevel, det er. Man lærer af sine fejl og af sine succeser. Man må igennem det dårlige, slappe, naive, unuancerede og klichefyldte for at blive særlig og stærk i sin egen stil. For at bliv rig. Man må tumle, før man finder sit stof og evner at forløse det på en kunstnerisk interessant måde. De fleste må tumle, næsten alle har lavet skriftligt lort, tror jeg. Der findes selvfølgelig semigeniale elever, som bare har talent, en slags skrivenatur, og disse elever laver næsten konstant overrumplende og originale tekststykker. På Skrivelinjen er undervisningen båret af to søjler: skriveøvelser og kritik eller tekstlæsning. Jeg vil formulere det sådan, at vi er nødt til at give eleverne skriveøvelser, for at vi kan læse noget, der er kvalificeret som litteratur. Og for at eleverne får en praksis simpelthen. Skriveøvelserne giver eleverne nogle rammer at skrive inden for, de giver dem en frisættende begrænsning. Uden skriveøvelser har mange af vores elever svært ved at strukturere tekst, praksis giver ikke sig selv, når man ikke er trænet i at skrive, eller når man måske ikke kan overskue et stof. Hvis man ikke kan forløse stof, er den jo gal, det problem er en væsentlig opgave for en skriveunderviser, mener jeg: Hvordan forløser man stof, hvordan kan man hjælpe eleven til at opdage, anerkende og forløse et stof? Eller sagt på en anden måde – for der vil man jo gerne hen – hvordan kommer man ud over skriveøvelsen og hen til der, hvor eleven bare skriver af sig selv? Jeg tror, vi har et slags had/kærlighedsagtigt forhold til skriveøvelser. De kan være vigtige redskaber til at sætte elever i gang med at skrive, de opstiller deadlines, noget skal afleveres, og øvelserne tager en masse prætentioner ud af skrivearbejdet, prætentioner, som kan være blokerende for både skrift og samtale om skrift. Det er OK at aflevere noget, som bare er et forsøg, når man har afleveret en tekst på baggrund af en øvelse. Måske bliver besvarelsen interessant, og givetvis lærer man et eller andet, fordi skriveøvelsen illustrerer et litterært problem: fx grotesk udartning af det realistiske, hvor man som oplæg til øvelsen læser og diskuterer beskrivelsen af den bizarre hue på side 2 i Flauberts Madame Bovary, og derefter forsøger man sig selv med en sammensat beskrivelsesstrategi eller overdrevet zoomfunktion lokalt i en ellers jævnt realistisk prosatekst. Andre øvelser kan være mere spontane og automatskriftagtige med henblik på at fræse stof op. En klassiker, vi ofte bruger, er malerpoeten Joe Brainards I remember-motor, som vi simpelthen kopierer eller genstarter. Vi beder eleverne om at skrive sætninger, som begynder med ”Jeg kan huske …” hvert halve minut i fx ti minutter. En sådan hurtigskrivningsøvelse sætter hovedet i gang, fingrene på arbejde, hurtigskriften tilbyder ofte historier og beskrivelser, som er lige til at gå videre med og uddybe. Øvelserne kan altså ideelt åbne op, tilbyde muligheder for skrift, men problemet – og det bliver man i længden træt af som skriveunderviser – er mange gange, at besvarelser af skriveøvelser lige præcis er besvarelser af skriveøvelser. Der er en vis forudsigelighed, når man læser skriveøvelsesbesvarelser, teksterne skrevet i forlængelse af øvelser kan få opgaveløsningspræg, og det er kedeligt at læse og rette stile. Hvis ikke eleven kommer ud over de lokale øvelsesrum og trækker erfaringerne fra øvelserne videre ind i en mere personlig praksis, hvis ikke øvelserne efterhånden omsættes til egen skrift i længere forløb, bliver det klaustrofobisk og litterært ligegyldigt at arbejde med øvelser. Øvelser er startpakker, men man skal videre. Den lovligt dygtige eller fähige skrivekursist findes desværre, ham eller hende, som er et jern til at besvare skriveøvelser, men som ikke kommer videre end det. Det kan ikke være meningen, at man kun kan skrive i det beskyttede værksted, man må videre end skolestilen. Videre end at ville tilfredsstille læreren, man må have egne og større ambitioner. Ideelt er samtalen om tekster, kritik eller tekstlæsning, det, som sender eleven videre med tekstarbejdet. Hvis en samtale om en interessant tekst er inspireret og skarp, er skriveøvelser ikke nødvendige for at få eleven til at skrive. Så bør anfægtelser og opmuntringer i samtalen om en igangværende tekst eller et tekstforløb være nok til at fortsætte elevens praksis.\nPå Skrivelinjen opererer vi med to former for tekstlæsninger, begge oftest prima vista-læsninger, undtagelsesvis forbereder vi os på kritik. Prima vista-læsningen har en spontanitet, vi kan lide, den uforberedte samtale om en tekst har mere energi, synes jeg, end den forberedte kritik, som bliver mindre samtalepræget og mere doceret. Ved manuskriptlæsninger læser vi på forhånd, selvfølgelig, og på det seneste, af og til, stadig sjældent, er vi begyndt at uddelegere læsningerne til eleverne, således at tekster udleveres et par dage før gennemgang, og så er det elever, der frivilligt har meldt sig som in charge-læsere, der indleder kritikken – dette for at få eleverne mere aktivt ind i læsningerne af hinandens tekster og for at få undervisningen til at være mindre ex catedra-præget.\nAnyway, to former for kritik praktiseres på Skrivelinjen: kritik i plenum, tekstgennemgange på holdene, og så det, vi lidt fjollet kalder Doktor tekst, individuel vejledning med læreren, konsultation, om man vil. Plenumlæsningerne er der, hvor eleverne hører hinandens tekster, der, hvor de kan se de andres stil og tilgang, der, hvor de kan følge de andres strategier, og der, hvor de kan give hinanden kritik og tage imod læsninger fra de andre. Det er typisk i plenum, at eleverne føler sig blottede, og der er desværre en tendens på nogle hold til, at man foretrækker den individuelle vejledning frem for læsningen i fællesskab. Det er utilfredsstillende, synes jeg, når undervisningen bliver for individualiseret. Blufærdighed i forhold til tekst er forståelig, men det er kedeligt, hvis der opstår tendenser til, at man trækker sig fra den fælles læsning. Hvis man melder sig ud af og ikke vil deltage i læsningerne af de andres tekster. Man kan selvfølgelig have lyst til at gemme sig, hvis man er gået skrivekold i en periode, men strudsestilen får næppe én ud af blokaden. En anden grund til, at mange elever foretrækker den individuelle vejledning er givetvis, at det er muligt at gå meget mere grundigt til værks i det, vi kalder Doktor tekst-læsningen. I plenum møder vi altid en tidsbegrænsning, hvis alles tekster skal læses, er der sparsom tid til hver enkelt tekst, og det bliver derfor ofte kun det mest principielle, man kan nå at diskutere. I ”konsultationen” er der mere tid, og der er det muligt at gå mere nuanceret ned i teksten. Ofte foregår Doktor tekst også uden for undervisningens tolv lektioner, vi bor på og i nærheden af højskolen og kan tilbyde kritik, når der er brug for den, på vagtaftener, i weekender, når som helst det kan lade sig gøre faktisk. Doktor tekst er, når det fungerer ideelt, en engageret og alvorlig, men alligevel uhøjtidelig samtale om elevens tekst. Det er et møde mellem mig som lærer og eleven med elevens tekst som diskussionsemne. Der skal være tillid og saglighed i sådan et møde, men der skal også være personlighed, synes jeg. Det kan godt være, det er teksten, vi skal snakke om, i udgangspunktet, men samtalen bliver gerne andet og mere end en teknisk gennemgang og analyse af teksten. Fx er vi ikke bange for at være meddigtende i en læsning på Skrivelinjen, det forestiller jeg mig, kunne være dubiøst eller forbudt andre steder – at underviseren (eller de andre elever for den sags skyld) går ind og nærmest præger en teksts udvikling, går med ind i skabelsen af teksten, i digtningen så at sige. Men det kan jo ske og sker hele tiden, at eleven kører fast, at eleven vil være for hurtigt færdig med en tekst, at eleven har tendens til at lukke muligheder ned. Når det sker, mener jeg, det er min læreropgave at åbne teksten igen, at pege på muligheder, der kunne være for, at en tekst bliver længere, mere ambitiøs. Fx kan jeg foreslå, at flere karakterer indføres i en tekst, eller at dialog skrives ind for at bryde tætte, ufrivilligt kedelige beskrivelser. Hvis jeg kan få en elev til at blive hooked på ideen om at skrive en suite digte i stedet for at ”pakke” et enkelt digt klodset med en masse tilsyneladende virtuositeter, hvis jeg kan få en elev til et se meningen i et brede teksten ud, dvs. få eleven til at opdage og anerkende, at det, som han eller hun er i gang med, faktisk rummer et større stof, end han eller hun til at begynde med troede, så er jeg glad for min undervisning. Det er der, jeg føler, at skriveundervisningen giver mening, der, hvor en elev pludselig får øjnene op for muligheder og tør tage fat på et stof, som måske virker stort og heftigt, men alligevel måske er muligt at arbejde med against all odds. Det rykker der, hvor eleven viser sig meget bedre end forventet – af sig selv og mig.\nDette rører ved noget vigtigt. Det er ikke udelukkende interessant at undervise gode eller velskrivende elever eller sagt på en anden måde: Den gode skriveelev er ikke nødvendigvis hende eller ham, som skriver pissegodt. Den forudsigeligt gode elev er selvfølgelig fin at have, men gudskelov giver det også mening at undervise den tilsyneladende dårligt skrivende elev. Jeg er trods alt stadig glad for mit arbejde, selvom jeg, bevares, har læst mange dårlige tekster, virkelig mange. Men, og det vil jeg gerne understrege, en elevs oplagte talent er ikke en forudsætning for at jeg kan engagere mig i en tekst. Jeg har oplevet, hvad jeg troede var middelmådigt skrivende elever overraske sig selv og mig fuldstændig, pludselig har er en elev ramt et eller andet originalt og personligt, og vedkommende har så fået færten af litteratur simpelthen, og på få måneder flytter sådan en elev sig så helt vildt langt. Der opstår noget som man kunne kalde en kræsenhed, en smag, sågar en slags stil, hvis vi er heldige. Det er fedt, at se sådan en elev give den gas, det er en tilfredsstillelse langt ud over det faglige, man oplever hos sådan en person. Man kan sige at jeg underviser med et fag, ligeså meget som jeg underviser i et fag – det vil min chef, højskoleforstanderen, være glad for, at jeg siger.\nUdpegning af strukturelle problemer i tekster, manglende præcision i formuleringer, overdrevet stemmejovialitet, de evindelige fortælleplan-forfatter problematikker (mikrofonen, der kommer ned i billedet), belastede udtryk, fraser, alt det der negative, som man kan anholde, og som man bruger virkelig meget tid på at anholde, virker som kedelige redaktørpedanterier ved siden af den kreative sparring – ja, lad mig kalde det det, selvom det lyder firmafælt og human ressources-gustent – som vi kan tilbyde eleverne. Vi kender jo gamet og mere trænede, end de er, hvorfor skulle vi ikke involvere os kreativt i deres tekster. Det er jo ikke sådan, at vi tager teksten fra dem. Copyright er stadig deres.\nDen her kreative sparring var ikke noget, man brugte på Forfatterskolen, da jeg gik der i starten af nullerne, og det tror jeg stadig ikke, man bruger der. På den måde går vi anderledes til læsningerne på Testrup, og det skal selvfølgelig ses i lyset af, at vores elever er langt mindre flyvefærdige end eleverne på Forfatterskolen, vores elever har brug for at prøve en masse ting af, de har brug for at skrive en masse, der skal fyres op under praksis hos os, og eleverne skal gerne læses flere gange om ugen. Vi følger dem tæt. Vi må være en slags mentorer for eleverne.\nVi følger dem så tæt, at det vel nærmest kan ligne terapi i læsningerne nogle gange. Og så alligevel er det jo ikke terapi i den væmmelige form, som man er bange for, det er jo ikke sådan, at vi sidder og regner eleven ud, at vi sidder og gennemlyser eleverne og beder dem leve et andet liv. Men terapi kan det vel kaldes i den forstand, at tekstlæsningen ikke bare er læsningen af den tekst, eleven har med, men også i høj grad, er en samtale med den elev, og en samtale, der berører forudsætninger for, hvorfor teksten er, som den nu er. Jeg kan fx godt efterlyse et ”stærkere” jeg i en tekst, vel vidende at den elev, jeg sidder med, måske netop har et problem med sit ”svage” jeg sådan rent personligt/privat. Jeg kan anfægte en teksts jovialitet, selvom eller måske netop fordi en given elev er frygtelig jovial, altså der kan være temperamenter hos eleven, som smitter kedeligt af i tekster, eller sagt sådan her: som måske fungerer godt i elevens sociale liv, men som ved gud ikke fungerer særlig godt i en tekst, efter en litterær målestok.\nJeg kan ikke komme med en opskrift på, hvordan man sondrer mellem læsning af teksten selv – hvis altså teksten selv findes, jeg er skeptisk der – og så det, der præger læsningen af teksten, alt det, man kunne kalde biografi, smag, forkærligheder, temperament, attitude, god eller dårlig dag, diskurser uden om teksten, som præger læsningen af teksten. En sådan diskurs kan også nogle gange være hensyntagen til en elev, silkehandsker, hvis man fornemmer, at en elev er skrøbelig, er der ingen grund til at gå slemt til stålet, at være hård og primært negativ i sin læsning, så må man vel lede efter positive ting, opmuntre, uden selvfølgelig at give køb på en vis professionalisme. Tekstlæsninger må aldrig blive trøsterunder, men omvendt hjælper det heller ikke at tale til en elev et sted, hvor denne elev ikke kan være. Man må finde det sted, hvor eleven er. Og derfra opbygge tillid og et fælles sprog, så læsningerne bliver mere og mere tekstnære. Det, vi har taget med fra Forfatterskolen, det, jeg sagde, jeg ville vende tilbage til, er: Vi vil gerne hævde en bramfri og ligefrem tilgang til litteraturlæsning, en seriøs men uhøjtidelig tilgang til litteraturen, alt kan diskuteres, alt kan anfægtes. Eleven betragter vi som en reelt skrivende, vi lader, som om eleverne er forfattere, more or less, eleverne skal have følelsen af at være specielle, særlige, talentfulde. På Forfatterskolen fik vi følelsen af at være forfattere, selvom de færreste af os endnu havde udgivet, den følelse og den måde at blive set og læst på var befordrende og boostende, det var vildt og elektrisk, i bakspejlet kan det muligvis virke latterligt og oppustet, forfattermytologiserende ligefrem, men skide være med det, i situationen, mens vi var i gang med at blive bedre til at skrive, mens vi var unge og glubske og videbegærlige, var det en fed feeling at have – følelsen af at være væsentlig, vigtig, et vigtigt sted. Vi engagerer os heftigt og begejstret og forventer, at eleverne gør det samme. Tak for opmærksomheden!


Nedre ben hævelse og misfarvning\nNedre ben hævelse kan påvirke din kalv, ankel, tæer eller fod, og det kan skyldes en række forskellige årsager. Nogle af disse årsager er ikke så alvorlige, som misfarvning forårsaget af blå mærker. Du kan dog kræve medicinsk behandling for visse problemer, såsom venøs insufficiens eller venøs hypertension, der kan forårsage nedsving i benet. Du behøver normalt ingen behandling, når misfarvningen er på et lille område og skyldes blå mærker, men du bør se din læge, hvis misfarvning dækker et større område af kalven, ankelen eller foden. Lad os finde ud af mere om årsagerne til hævelse med nogle behandlingsmuligheder.\nMulige årsager til nedre ben Hævelse og misfarvning\nSving i benet angiver ikke altid et alvorligt problem. Faktisk bør det ikke være en grund til bekymring i de fleste tilfælde. Men du skal se din læge, hvis hævelse stiger med tiden, og du har også en række andre symptomer. Her er nogle af de mest almindelige årsager til hævelse i din underkrop.\n1. Bruise eller Contusion\nDu får blå mærker eller kontusioner, når noget rammer din krop hårdt og bryder små blodkar under din hud. Du udvikler et rødligt lilla område, hvor de beskadigede blodkar lækker. Det tager normalt op til 48 timer for en blå mærke at udvikle sig helt og tager normalt op til 2 uger for at forsvinde. Under helbredelsen går det gennem forskellige farveændringer afhængigt af sværhedsgraden og dybden af blæren. Du behøver normalt ingen behandling, men påføring af is, holde området forhøjet, og at tage smertestillende midler kan medvirke til at accelerere helingen.\nDu udvikler et hæmatom efter en skade, når blodet akkumuleres i væv uden for et beskadiget blodkar. De fleste hæmatomer kræver ikke nogen behandling, fordi din krop absorberer dem inden for et par uger. Det fortsætter med at skifte farve fra lilla og blå til gul og brun. Icing området, hvile skaden, holde det berørte område forhøjet, og tage OTC smertestillende midler hjælpe med at klare din tilstand bedre.\n3. Venøs insufficiens\nDu har denne betingelse, når venerne i din krop har svært ved at sende blod fra benene tilbage til dit hjerte. Nedre ben hævelse og misfarvning er et almindeligt symptom, men du kan også bemærke andre problemer som kløe og prikkende kramper i benene, smerter, der bliver værre, når du står og forbedrer, når benene hæves, åreknuder, sår på ankler eller ben,og sår på ankler eller ben, der helbreder langsomt. At udføre regelmæssig motion, iført kompressionstrømper, tabe sig og ikke sidde eller stå i lange perioder kan medvirke til at forbedre din tilstand.\nHævelse kan meget vel være resultatet af insektbid, især hvis du også bemærker andre symptomer som hudhud, velter og smerte og ubehag. Bider og sting fra myg, bier, lopper, hveps og andre insekter kan forårsage disse symptomer med kløende hudreaktioner. De er normalt ikke farlige, og din tilstand forbedres ved at rense området, anvende kolde kompresser og tage antihistaminer. Du må muligvis tage steroider, epinephrininjektion eller antihistaminer, hvis der opstår en alvorlig reaktion.\n5. Blodknude i benene\nHvis du har nedsat ben og misfarvning med udstødende åre, ømhed og varme i det berørte område med en klump eller bule, kan dette indikere blodpropper i benet. Du udvikler koaguler i dette område, når blodet tykker og klumper i en kælv eller lårveje. Under antikoagulantia eller blodfortyndere hjælper behandle og forhindre dannelse af nye blodpropper. Andre behandlingsmuligheder omfatter kompressionstrømper, benhøjde og kirurgi.\n6. Akut nyresvigt\nHvis hævelse ledsages af symptomer som forvirring, nedsat vandladning, døsighed, øget tørst, tør mund, nedsat appetit og lyshårhed, kan det være på grund af akut nyresvigt. Du udvikler denne tilstand, når dine nyrer pludselig mister deres evne til at filtrere vand og affald fra blodet. Umiddelbar intensiv behandling er af afgørende betydning. Behandling afhænger af den underliggende årsag til nyresvigt og kan indebære at stoppe medicin relateret til årsagen, begrænse kost, tage intravenøse væsker og gennemgå en operation til behandling af obstruktion. Dialyse kan også være påkrævet i denne tilstand.\nDu udvikler denne alvorlige sygdom, når dine nyrer stopper med at filtrere blod. Det kan være akut glomerulonefritis, som normalt kommer efter en infektion med en virus. Det kan også være kronisk glomerulonefritis, som udvikler sig over tid, men forårsager symptomer som boblende, mørk urin, hypertension og hævelse. Din læge vil først overveje typen af glomerulonefritis for at bestemme den bedste behandling, som kan omfatte antibiotika, kortikosteroider, blodtryksmedicin og dialyse. Kostændringer kan også hjælpe, men nyretransplantation er undertiden den eneste behandling, der er tilgængelig i svære tilfælde.\nDenne infektion i knogler forårsager hævelse sammen med mange andre symptomer, herunder rødmen, feber, hovedpine og smerte. Infektionen kan komme til benet gennem en skade, gennem nærliggende væv eller gennem blodet. Det påvirker normalt børn og kan forårsage alvorlige komplikationer, hvis de ikke behandles. Det gode er, at osteomyelitis reagerer godt på antibiotika. Du kan få brug for kirurgi i nogle sjældne tilfælde.\n7. Crohns sygdom\nI denne kroniske tilstand begynder dit immunsystem at angribe sundt væv i fordøjelseskanalen. Dette kan forårsage svulje og misfarvning i benet sammen med mange andre symptomer, herunder diarré, blod i toilettet, ledsmerter, hudsår, feber, mavesår og forandringer i afføring. Du kan også tabe hurtigt, have røde afkom, og opleve smerte eller ubehag også.Desværre er der ingen kur til rådighed for denne kroniske tilstand, men visse medicin og kirurgi gør ofte din tilstand mere håndterbar.\nDu udvikler denne tilstand, når blodtrykket i lungerne er konstant stigende. Når dette sker, skal højre side af dit hjerte blive mere aktiv, hvilket igen kan forårsage hjertesvigt. Du kan udvikle lunghypertension, hvis du allerede har medfødt hjertefejl, hjertesygdom, lungesygdom eller autoimmune lidelser. De mest almindelige symptomer på lungehypertension omfatter hævelse, træthed, blåfarvet hud, svimmelhed, åndenød, uregelmæssig hjerteslag og brystsmerter. Din læge kan ordinere medicin, såsom calciumkanalblokkere, blodkar dilatatorer, diuretika eller antikoagulantia til behandling af din tilstand. Kirurgi er nogle gange nødvendigt for at forhindre yderligere komplikationer.\nSlippery Elm er et mellemstor træ, men kan nå over 50 fod i højden. Det er hjemmehørende i Nord...\nHvad virker kræft som?\nCancer er fortsat en vanskelig sygdom at diagnosticere, fordi den er i stand til at forårsage s...\nMalign pleural effusion\nEn af kræftkomplikationerne er malignt pleural effusion, en tilstand, hvor unormale væskemængde...