Det er som om, vi lægger alle vores papirer på en stor fed sølvplade, og så kan hackere tage for sig af godterne - PDF\nDet er som om, vi lægger alle vores papirer på en stor fed sølvplade, og så kan hackere tage for sig af godterne\nDownload "Det er som om, vi lægger alle vores papirer på en stor fed sølvplade, og så kan hackere tage for sig af godterne"\n1 Det er som om, vi lægger alle vores papirer på en stor fed sølvplade, og så kan hackere tage for sig af godterne - Et speciale om hjemløses oplevelser af Den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi A\n2 Kolofon Det er som om, vi lægger alle vores papirer på en stor fed sølvplade, og så kan hackere tage for sig af godterne - Et speciale om hjemløses oplevelser af Den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi Speciale i Digital Design og Kommunikation IT-Universitetet København Forfattere: Lise Ørsnæs Christensen og Kathrine Toft Hansen Vejleder: Lone Malmborg Juni 2014 Specialet udgør anslag, hvilket svarer til 109,3 normalsider á 2400 anslag inklusiv mellemrum En stor tak til fagpersonale og beboere på de besøgte herberger Bilag findes i den vedlagte Bilagssamling\n3 Abstract This thesis examines how homeless people, with the primary focus on people living at shelters, in Denmark experience and expect the new egovernment strategy (DFD) to influence their daily lives and communication with the Danish public sector. During a period from 2011 to 2015 the Danish government, regions and municipalities are implementing the egovernment strategy with the aim that 80% of the communication between the public sector and citizens is handled by digital solutions. The thesis seeks to clarify the challenges faced by the public sector in order to integrate this social group in the DFD. The theory of science used in the study is based on an advocative/participatory approach and is conducted on the basis of ethnographic fieldwork at 6 locations including participatory observation, interviews and workshops inspired by the principles of Future Ethnographic Research. The study shows that it is rarely a lack of IT skills that decides whether the participants are able to use digital solutions, as most of the participants have excellent IT skills. The main challenges are lack of knowledge about the public system, language, own problem assessment, and the participants dependency on social workers in order to navigate in the public system. The analysis also shows that the staff at the shelters plays a vital role in creating a safe environment by creating routine structures that can support the use of the DFD. Structures are also experienced as restrictive where DFD can enhance the autonomy in access to mail for the participants. The analysis shows that the participants due to a critical life situation need to be reminded to check their mail. Several participants have had unpleasant experiences with the staff at the municipality, which affects their confidence in the DFD and the public sector.\n4 Indholdsfortegnelse 1. Læsevejledning 1 2. Indledende del og problemfelt Motivation for specialet Problemformulering Målgrupperedegørelse Hjemløse som målgruppe Hjemløshed i tal Hjemløses livssituation Videnskabsteoretisk metode Kreativitet og fleksibilitet i undersøgelsesdesignet Vores undersøgelsesfelt Den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi Vores fokus Slut med papirblanketter og brevpost Initiativ 1.1 Digital Post til alle borgere i Initiativ 1.2. Alle borgere betjener sig selv på nettet Initiativ 1.3. a Borgere skal kende og være trygge ved digital kommunikation Initiativ 1.3.b Hjælp til digital selvbetjening i borgerservicecentrene Initiativ 1.3. c Afprøvning af fælles telefonsupport på obligatorisk selvbetjening Initiativ 1.6 Borgerne kan betjene sig selv på mobilen Fritagelse og digital fuldmagt Hjælpeplanen Hjælpeplanens indsatsområder Det etnografiske arbejde Præsentation af empiri Visuel præsentation af de seks besøgte felter De udvalgte metoder Deltagende observation Workshops baseret på kreativt materiale Interview Udfordringer og erfaringer med det etnografiske arbejde Første møde med feltet De fremmede Tillidsskabelse Etiske overvejelser og problemstillinger I\n5 7. Fra feltarbejde til analyse 58 II 7.1 Præsentation af materiale Meningskodning Oversigt over tematikker, kategorier og underkategorier Analysestrategi Giddens strukturationsteori og senmoderne samfund En sårbar livssituation påvirker muligheden for at handle Livssituationen påvirker oplevelsen af sikkerhed En uforudsigelig hverdag påvirker graden af tillid En uforudsigelig hverdag gør dagligdagsting svære at overskue Økonomien fylder i deltagernes bevidsthed Regler og struktur kan bidrage til tryghed og sikkerhed Regler kan have en positiv indvirkning på deltagernes livssituation Deltagerne har behov for påmindelser Hverdagsrutiner bidrager til stabilitet Deltagerne oplever personalets regler som begrænsende Tillid er central for brugen af digitale teknologier Afhængig af digitale teknologier Teknologibrug påvirkes af livssituation Ambivalens overfor digitale teknologier Mistillid til offentlige digitale teknologier Lav grad af oplevet datasikkerhed Systemrepræsentanter påvirker oplevelsen af tillid til det offentlige Lav grad af tillid til medarbejderne ved kommunen Tillid til medarbejderne ved Stjernen Behov for at blive set som et menneske og ikke blot et nummer Et behov for hjælp til problemudredning Usikkerhed over at tage ansvar for egen situation Et behov for interpersonel kommunikation Afhængighed af fagpersoner Fordele ved digital kommunikation Gennemgang af anvendte teoretikere Konklusion En sårbar livssituation påvirker muligheden for at handle Tillid er central for brugen af digitale teknologier Et behov for hjælp til problemudredning Oversigt over problemområder og handleanvisninger Perspektivering Litteraturliste 125 III\n6 Læsevejledning Bilagsoversigt De enkelte bilag findes i det vedlagte dokument Bilagssamling. Bilag 1: Interview med DS Bilag 2: Interview med socialrådgiver Bilag 3: Workshop 1 Solsikken Bilag 4: Drejebog workshop 1 Bilag 5: Interview med SAND Bilag 6: Drejebog workshop 2 Bilag 7: Workshop 2,1 Stjernen Bilag 8: Workshop 2,2 Stjernen Bilag 9: Enkeltinterview Jesper Bilag 10: Enkeltinterview Anne Bilag 11: Enkeltinterview Troels Bilag 12: Interview med Projekt Udenfor (PU) Bilag 13: En dag med Anne på Stjernen Bilag 14: Transskriptionsinstruktioner Bilag 15: Meningskodning Bilag 16: Socialpsyk værested Bilag 17: Sundhedsrum 1. Læsevejledning I Indledende del og problemfelt præsenteres undersøgelsesfeltet, hvor vi synliggør den motivation, der ligger til grund for det valgte problemfelt og problemformulering. I Målgrupperedegørelsen præsenteres den valgte målgruppe, hvor vi fremstiller nogle overordnede kendetegn. Videnskabsteoretisk metode klarlægger vores undersøgelsesproces og dens forskellige niveauer. Vi tydeliggør hvilken type undersøgelse problemformuleringen lægger op til, og argumenterer med baggrund heri for de metodiske valg. I afsnittet Den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi beskriver vi strategien med udgangspunkt i materiale offentliggjort på Digitaliseringsstyrelsens hjemmeside samt interview med en medarbejder ved Digitaliseringsstyrelsen. Videre redegør vi for hvilke dele af strategien, vi beskæftige os med i vores undersøgelse. Under afsnittet Det etnografiske arbejde synliggør vi forløbet af vores feltarbejde ved at præsentere de forskellige felter, der udgør vores empiriske materiale. Herudover beskriver og argumenterer vi for vores valg af praktiske metoder, der anvendes i empiriindsamlingen. I Fra feltarbejde til analyse illustreres vores bearbejdning af det empiriske materiale. I afsnittet Analysestrategi præsenteres det valgte teoriapparat, der anvendes til at belyse vores analyseobjekt. Vores analyse er struktureret ud fra tre kernetematikker, der repræsenterer vores analytiske fund. Vi viser under hver kernetematik, hvordan denne er fremskrevet med baggrund i deltagernes fortællinger samt vores fortolkninger af deres oplevelser med implementeringen af Den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi og deres forventninger til, hvordan den vil ændre deres hverdag og kommunikation med det offentlige. I vores Gennemgang af anvendte teoretikere går vi i dialog med de anvendte teoretiker. I afsnittet Konklusion opsummerer vi de analytiske fund, hvor problemformuleringen besvares. Samtidig peger vi på mulige problemområder og handleanvisninger, som kan medtænkes for at imødekomme vores målgruppe i implementeringen af Den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi. I Perspektivering diskuterer vi centrale temaer, der er blevet behandlet i dette speciale med henblik på mulige fremtidige undersøgelsesesområder med fokus på digitalisering og hjemløse. IV 1\n7 Indledende del og problemfelt Indledende del og problemfelt 2. Indledende del og problemfelt Det danske velfærdssamfund præges i disse år af et stort fokus på indførelse af digitale arbejdsprocesser for at imødekomme det politisk ønske om et stadigt mere digitaliseret offentligt Danmark. Derfor har Digitaliseringsstyrelsen(herefter benævnt DS) i samarbejde med Regeringen, Kommunernes Landsforening (KL) og Regionerne udarbejdet Den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi (herefter benævnt DFD), der blev startet op i 2011, hvis målsætning er: Digitaliseringsstrategiens mange indsatser vil gøre hverdagen lettere for danskerne og frigøre milliarder til velfærd  online. Derfor er det essentielt, at systemerne ikke blot indrettes til de lige i samfundet men i høj grad også til de skæve, så alle typer borgere kan navigere i dem (Skaarup 2011b). Ifølge Søren Skaarup, der forsker i digitalisering og borgerens relation til myndighederne, bygger gode digitale løsninger ikke blot på formelle processer, men også på indsigt og evnen til at differentiere mellem forskellige forudsætninger og behov i den konkrete situation for den enkelte borger (Agergaard 2013). På baggrund af ovenstående mener vi, at DFD kan være en udfordring for især udsatte borgere, hvilket Robert Olsen, der er forstander ved Kofoeds Skole, via sit debatindslag i Politiken også gør opmærksom på. Han peger på, at digitaliseringen af det offentlige kan øge den sociale skævhed i samfundet: DFD s mål er, at 80% af al kommunikation mellem borgere og det offentlige skal foregå digitalt i 2015 . Det betyder blandt andet, at man som borger skal have en digital postkasse, at ydelser skal søges online, og at man skal erhverve sig et NemID. Som borger i et land, der er præget af digitalisering, kan det imidlertid virke naturligt at forholde sig positivt og entusiastisk til DFD, da det umiddelbart fremstår som en win-win-situation, hvor man som dansker både får en lettere hverdag, og der bliver frigivet flere penge til velfærd. Vi er dog forbeholdne overfor, om strategien vil gøre det lettere for alle danskere. Det står klart, at digitaliseringen er kommet for at blive, og mange danskere kan ikke klare sig uden deres computer, mobiltelefon og adgang til internettet, men samtidig stiller digitaliseringen krav til økonomiske og læringsmæssige ressourcer. Det kan af forskellige årsager være svært at gennemføre en digital kommunikation, enten på grund af at systemet ikke lever op til forventningerne, at sproget er uforståeligt, at man mangler digitale kundskaber, at det tager for lang tid eller at man ikke kan overskue sin situation. Digitaliseringen kan for nogle være med til at dehumanisere systemet yderligere, og for udsatte borgere, kan dette have negative konsekvenser, da kommunikationen i forvejen er kendetegnet ved stor kompleksitet. Disse borgere modtager ofte flere forskellige ydelser, og et sagsforløb kræver kontakt med flere forskellige fagpersoner og forvaltninger (Bejaminsen og Lauritzen 2013, 44). Det er dog ikke kun grupper som ældre og visse socialt udsatte, der kan fare vild i de digitale labyrinter. Selv vi, der er studerende ved IT-Universitetet, kan forvirres, når der skal anmeldes flytning, søges boligstøtte, logges ind med NemID eller søges om SU Det er dyrt at være fattig i et velfærdssamfund, og den kommende digitalisering rummer en risiko for at uddybe den allerede eksisterende sociale skævhed, som stiller dem, der ikke kan begå sig i den digitale verden, dårligere end andre (Olsen 2012) Robert Olsen skriver videre, at digitaliseringen af det offentlige kan ramme de hjemløse hårdt, da de kan risikere at modtage en ringere service eller miste de ydelser, de ellers er berettiget til. 2.1 Motivation for specialet Vi ønsker, at vores speciale skal sætte fokus på DFD set ud fra socialt udsatte borgeres perspektiv. I relation hertil vil vi tage stilling til, hvad det vil sige at være socialt udsat, for kan alle misbrugere eller kontanthjælpsmodtagere karakteriseres som socialt udsatte? Det er ikke vores opfattelse. Derimod kan kernen i socialt udsathed forstås som en kombination af flere problemer eller sårbarhedstræk, så hvis man både er sindslidende, misbruger og kontanthjælpsmodtager, er risikoen for at være socialt udsat stor (Brandt et al. 2009, 9). Ifølge Jørgen Elm Larsen er socialt udsathed ofte karakteriseret ved en proces, da det er sjældent, at en person fra den ene dag til den anden går fra at have gode kår til at have dårlige kår. Der er derimod tale om en akkumulering af dårlige levekår f.eks. lav indkomst, dårlige boligforhold eller ingen bolig, social isolation og dårligt helbred (Brandt et al. 2009, 21,28). Vi finder det interessant, at der med den øgede digitalisering af samfundet samtidig er en risiko for, at de socialt udsatte kommer til at leve endnu mere på kanten af samfundet. Dette ved, at en manglende inkludering i nye teknologiske diskurser og processer, der muliggør, at denne gruppe kan indgå i samfundet på lige fod med normale. 2 3\n8 Indledende del og problemfelt Målgrupperedegørelse Vi har valgt hjemløse som målgruppen for vores speciale, idet hjemløse falder under gruppen af socialt udsatte, og vi kan se risici ved, at denne gruppes interesser ikke tilgodeses i implementeringen af DFD. I arbejdet med at definere målgruppen og specialets fokus, har vi afholdt et interview med DS med hensyn til deres hjælpeplan i forbindelse med DFD (se Bilag 1: Interview med DS). Nedenstående udsagn fra interviewet anskueliggør, at der for hjemløse, og socialt udsatte generelt, ikke er udarbejdet konkrete handleplaner, og at der mangler indsigt i og viden om, hvilke udfordringer DFD kan få for denne målgruppe: Interviewer: (...)I har taget meget højde for handicappede og ældre, men hvad med hjemløse og socialt udsatte? Medarbejder ved DS: Ja, det er jo nogle af de målgrupper, som stadigvæk er lidt umodne i forhold til, hvordan vi skal takle dem( )Man må sige, at der i hjælpeplanen ikke er udarbejdet nogen decideret målrettet strategi for de borgere, også fordi det ligger lidt i en gråzone mellem os og Social- og integrationsministeriet (Bilag 1: Interview med DS) Det er interessant at se, at der i arbejdet med DFD ikke er lagt et ansvar og fokus for integration af hjemløsegruppen i implementeringen af DFD. Videre bygger DS viden om de hjemløse og generelt socialt udsatte udelukkende på statistikker, og vi ser derfor et behov for at møde de hjemløse, og opnå indsigt i deres personlige beretninger i relation til DFD. 2.2 Problemformulering Vores speciale vil være en kritisk og eksplorativ undersøgelse af DFD, da vi forholder os forbeholdne overfor, om DFD vil gøre hverdagen lettere for hjemløse. Samtidig ønsker vi, med udgangspunkt i en eksplorativ tilgang, at synliggøre hjemløses ståsted i forhold til DFD, da det er vores håb, at disse mennesker medtænkes i de fremtidige hjælpeplaner og indsatser. Det er også vores ønske at synliggøre nogle af de fordele digitaliseringen kan have for hjemløse ud fra deres synspunkt. Derfor lyder vores problemformulering som følgende: Hvordan oplever hjemløse implementeringen af Den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi, og hvilke forventninger har de til, hvordan det ændrer deres hverdag og kommunikation med det offentlige? 3. Målgrupperedegørelse 3.1 Hjemløse som målgruppe Hjemløshed er vanskeligt at definere, da der er stor diversitet inden for denne population. I det mere romantiserede billede af hjemløse ses de som frie fugle, der via deres vagabondtilværelse gør oprør mod det borgerlige liv. Romantikken ved livet som hjemløs står dog sjældent mål med de barske realiteter, idet hjemløses fysiske og psykiske helbred i Danmark er markant dårligere end resten af befolkningens (Benjaminsen og Lauritzen 2013, 79-90). I den modsatte grøft er opfattelsen af hjemløse som stofmisbrugere, alkoholikeren på bænken og manden med soveposen og hunden - marginaliserede, der befinder sig på kanten af samfundet. For at skabe en ramme for vores arbejde med hjemløse, arbejder vi med hjemløse, som mennesker, der befinder sig i en permanent socialt udsat situation, og dermed frasorterer vi midlertidigt boligløse. Endvidere tager vi udgangspunkt i den definition, der fremgår af SFI s kortlægning Hjemløshed i Danmark 2013, der bygger på ETHOS-klassifikationen , der dog er tilpasset danske forhold, således den spænder over otte forskellige situationer (Benjaminsen og Lauritzen 2013, 17-20): Figur 1: Hjemløshedssituationer anvendt i kortlægning af hjemløshed i Danmark, En person defineres som hjemløs, hvis personen befinder sig i én af ovenstående otte situationer. Dog er det vores opfattelse, at hjemløshed ikke altid blot er et spørgsmål om hjem som et ydre vilkår i fysisk forstand, hvorfor vi medtager begrebet funktionelt hjemløs, hvilket indebærer personer, der befinder sig i hjemløshedens grænseområde, 3 ETHOS står for European Typology on Homelessness and Housing Exclusion 4 5\n9 Målgrupperedegørelse Målgrupperedegørelse da disse mennesker har egen bolig, men en bolig de ikke kan benytte (Benjaminsen og Lauritzen 2013, 138). Vi arbejder primært med hjemløse, der bor på herberg, da antallet af hjemløse, der befinder sig på herberg og forsorgshjem er den største gruppe (Ibid. 32): Figur 2: Hjemløse borgere, fordelt efter hjemløshedssituation 3.2 Hjemløshed i tal Med udgangspunkt i SFI s nationale kortlægning af hjemløshed i Danmark ses det, at antallet af hjemløse borgere er støt stigende, hvorfor et fokus på denne gruppe borgere har relevans. Nedenstående tabel viser, at antallet af hjemløse borgere i uge er opgjort til personer, hvilket er en stigning på 530 personer, svarende til 10 pct., i forhold til kortlægningen i (Benjaminsen og Lauritzen 2013, 9,32): gelsen er risiko for, at nogle personer ikke har været i kontakt med det sociale system i undersøgelsesperioden. Hermed kan antallet af hjemløse borgere være markant højere end målt, og SFI skønner, at det reelle omfang af personer i en hjemløshedssituation på landsplan udgør mellem og personer (Benjaminsen og Lauritzen 2013, 29). 3.3 Hjemløses livssituation En typisk udfordring for hjemløse er dårlig økonomi, og med baggrund i nedenstående tabel ses det, at langt størstedelen af de hjemløse er på kontanthjælp eller på førtidspension. Derudover er det kun 3 pct. af de hjemløse, der har en lønindkomst og dermed en tilknytning til arbejdsmarkedet (Benjaminsen og Lauritzen 2013, 43-48). Denne flygtige berøring med arbejdsmarkedet kommer også til udtryk ved, at det blot er 4 pct., der modtager dagpenge. Tabellen viser, at 67 pct. af hjemløse borgere modtager kontanthjælp, og 17 pct. modtager førtidspension: Figur 4: Hjemløse borgere fordelt efter indkomstgrundlag Figur 3: Hjemløse fordelt efter hjemløshedssituation 2009,2011,2013 Ovenstående tal betragtes som et minimumantal, da der i forbindelse med undersø- Da økonomi ofte er baseret på ydelser fra det offentlige, indgår hjemløse i et system med store grader af krav og kontrol, som for den hjemløse kan opleves som begrænsende for friheden, men som for normalbefolkningen opfattes som en del af velfærdssamfundet (Tanderup 2013, 22). Endvidere er hjemløses økonomi ofte belastet yderligere af, at de f.eks. har oparbejdet gæld eller bruger penge på at finansiere et misbrug, hvilket kan være en stor belastning og stressfaktor, der kan medføre yderligere socialt udsathed (Stigaard 2011, 55). I Danmark er der inden for hjemløsemiljøet organisationer og frivillige initiativer, der tilbyder de hjemløse; madudleveringssteder, aktiveringstilbud, varmestuer, forsorgshjem, fikserum og natherberger. Mange af disse tilbud understøtter hjemløses kontakt med kommunale instanser via bostøtter, socialpædagoger, socialrådgivere, jurister og adgang til teknologier såsom telefon og computer. Derudover befinder mange hjemløse sig i et uhensigtsmæssigt miljø, da mange mangler private netværk med familier og venner 6 7\n10 Målgrupperedegørelse Videnskabsteoretisk metode uden for miljøet, de selv færdes i, og mange har baggrund i psykosocialt belastede familier, der ikke har ressourcer til at støtte og hjælpe den hjemløse (Brandt og Kirk 2003, 18). 4. Videnskabsteoretisk metode I dette afsnit synliggøres hvordan den forskningsmæssige proces er struktureret ved at præsentere de bagvedliggende refleksioner og argumenter, der danner rammen omkring de metodiske såvel som det teoretiske valg i vores undersøgelse. 4.1 Kreativitet og fleksibilitet i undersøgelsesdesignet For at sikre at undersøgelsen lever op til en god videnskabelig praksis, er det centralt at klarlægge det overordnede forskningsparadigme, som undersøgelsen placerer sig indenfor. Forskellige forskningsparadigmer, f.eks. postpositivism, constructivism, advocacy/participatory og pragmatism, vil via deres underliggende ontologi (virkelighed) og epistemologi (erkendelse) korrigere undersøgelsen i forskellige retninger (Creswell 2007, 19). Vi finder det vigtigt at synliggøre vores forståelse af ontologi, og hvordan epistemologi bliver genereret, da det former forskningsprocessen fra metodevalg til indsamling af empirisk materiale, bearbejdning samt meningsskabelse af det indsamlede materiale (Creswell 2007, 15). I vores undersøgelse har det været centralt, at vi har haft frihed til at udvikle og designe metoder hen ad vejen, for på denne måde at kunne imødekomme feltet på dets præmisser. Det er vigtigt for os, at de metodiske valg vokser ud af vores undersøgelsesfelt frem for at sikre metodisk konsistens med en overordnede metodologi, hvilket understøttes af Chamberlain: Well, my argument was, and still is, that too many qualitative researchers ( ) don t think carefully and critically enough about methodology. Instead, they go looking for a pre-existing methodology, seeking to find one off the shelf - one that someone else has developed for them and that they can adopt and use ready-made (Chamberlain 2012, 59) Dét, at vi har undgået at låse os fat i en bestemt metodologis anvisninger, men i stedet taget os friheden til at skræddersy vores metoder, så de passede præcis til vores genstandsfelt, har bevirket, at vi konstant har forholdt os kritisk reflekterende og argumenterende over for de metodiske valg. I denne proces har vi til en vis grad selv udviklet en metodologi, hvilket Chamberlain understøtter, idet han beskriver, at forskeren via sine kritiske og refleksive metodiske valg ikke kan undgå selv at udvikle en metodologi: (...)I also argued that you would inevitably, and always, have a methodology if you worked appropriately - by determining, critically and reflexively, the best way to 8 9\n11 Videnskabsteoretisk metode Videnskabsteoretisk metode proceed; by carefully choosing relevant and appropriate methods for the piece of research that you wanted to do (Chamberlain 2012, 59) 4.2 Vores undersøgelsesfelt Dette afsnit skal synliggøre, hvordan vi til dels selv har udviklet vores egen metodologi, idet vi har anvendt elementer fra forskellige metodiske paradigmer i vores tilgang til indsamling af empiri, bearbejdning af empiri og analyse. Vi vil argumentere for, at de forskellige metodologiske elementer kan kombineres, og at de hver især har tilføjet og bidraget til en mere nuanceret tilgang til studiet af vores undersøgelsesfelt. Vi arbejder ud fra problemformuleringen: Hvordan oplever hjemløse implementeringen af Den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi, og hvilke forventninger har de til, hvordan det ændrer deres hverdag og kommunikation med det offentlige?. Via denne formulering ønsker vi at undersøge et bestemt fænomen (DFD) ud fra en bestemt gruppe menneskers perspektiv i samfundet (hjemløse), som i relation til deres identitet er placeret i en social kontekst (hjemløsemiljøet). Derfor lægger vores forskningsprojekt op til en kvalitativ undersøgelse, da vi ønsker at forstå, hvordan hjemløse oplever DFD, og hvilke betydninger de tilskriver denne i deres hverdag. Samtidig vil vi synliggøre deres forventninger til, hvilke ændringer DFD kan have i deres hverdag og kommunikation med det offentlige. I kvalitative undersøgelser skabes viden og mening ud fra: En situeret aktivitet der lokaliserer observatøren i verden. De består af en række fortolkende materielle praksisser, som gør verden synlig. Disse praksisser transformerer verden til en række repræsentationer, herunder feltnoter, interview, konversationer, fotografier, optagelser og memoer (Collin og Køppe 2008, 279) Vi er inspireret af forskningsparadigmet advocacy/participatory (herefter benævnt A/P), der fungerer som en metaramme omkring vores undersøgelse. Inden for dette paradigme er der en særlig interesse for at studere marginaliserede individer og grupper i samfundet. Ved denne retning er ontologien, at forskning skal kunne bidrage til en handlingsplan, der kan have potentiale for at ændre vilkårene for de givne marginaliserede til det bedre (Creswell 2007, 22): Et af formålene med vores undersøgelse er, at vi kan give en stemme til de hjemløse, der som tidligere nævnt er blevet overset i implementeringen af DFD. Videre er det vores hensigt, at vi via vores undersøgelse med udgangspunkt i de hjemløses oplevelser og forventninger til DFD, kan opnå indsigter, der kan pege på problemområder og angive nogle mulige handleanvisninger for DS og andre, der arbejder med dette felt. Et andet centralt element inden for A/P paradigmet er, at grænsen mellem forskeren og den udforskede part mindskes, hvorfor den underliggende epistemologi bliver et samarbejde mellem forskeren og deltagerne i undersøgelsen: It is practical and collaborative because it is inquiry completed with others rather than on or to others. In this spirit, advocacy/participatory authors engage the participants as active collaborators in their inquiries (Ibid. 22) Det har også været af stor betydning for os, at vi i vores møde med hjemløse, ikke giver dem følelsen af at være genstand for undersøgelse (se Udfordringer og erfaringer med det etnografiske arbejde ). Vi har været bevidste om den mulige udfordring, der er i, at vi som studerende ved IT-Universitetet møder teknologibrugere på kanten. Derfor har en af vores strategier for at imødekomme denne udfordring været at empower de hjemløse, hvilket vi gør ved at lade dem være medskabere i udviklingen af metodeværktøjerne, der fx. består i udarbejdelse af kreativt metodisk materiale (se De udvalgte metoder ). En anden måde vi empower deltagerne i undersøgelsen, er via en induktiv metodeproces, hvor vores fortolkning af deltagernes beretninger kontinuerligt søges evalueret af deltagerne, hvorfor vi gentagne gange vender tilbage til undersøgelsesfeltet (Creswell 2007, 19). Samtidig ønsker vi, at identificere mønstre på tværs af deltagernes beretninger, hvilket skal munde ud i tematiseringer. I vores kategoriseringsarbejde er vi inspireret af forskningstilgangen grounded theory (herefter benævnt GT), som tilstræber, at teorien bringes tættere på empirien. GT baserer sig på en induktiv proces i studiet af undersøgelsesfeltet, hvor forståelse og mening skabes via en empirisk forankring, der kontinuerlig søges evalueret. Det betyder, at forskeren skal undgå at tilegne sig en teoretisk forhåndsviden omkring det felt, der ønskes undersøgt for at sikre at: The issues facing these marginalized groups are of paramount importance to study, issues such as oppression, domination, suppression, alienation, and hegemony. As these issues are studied and exposed, the researchers provide a voice for these participants, raising their consciousness and improving their lives (Ibid ) Forskeren skal indgå i forskningsprocessen med en veludviklet teoretisk sensibilitet, således at han kan konceptualisere og formulere en teori, så snart den opstår fra data. Teorien er altså noget, der uden videre opstår fra data, den skal så at sige dannes af sig selv, som en naturlig konsekvens af den empiriske beskæftigelse med emnet (Collin og Køppe 2008, 288) 10 11\n12 Videnskabsteoretisk metode Videnskabsteoretisk metode I overensstemmelse hermed finder vi det væsentligt at møde vores undersøgelsesfelt uden en a priori teori, for herved at være sensitive over for vores undersøgelsesfelt og ikke lade os korrigere af en på forhånd udvalgt teori. Vi har efter vores empiriindsamling anvendt Giddens strukturationsteori til at belyse og diskutere vores empiriske materiale. Vi har ikke lavet en fuldstændig GT-orienteret kodning af vores materiale, men vi har ladet os inspirere af denne til at støtte os i udviklingen af empiriske tematikker, som danner input til vores analyse (se Meningskodning ). Det er vigtigt at påpege, at vi er bevidste om, at der kan være en epistemologisk konflikt mellem GT og A/P paradigmet, idet GT anlægger en større grad af distance mellem forskeren og undersøgelsesfeltet end A/P tilgangen, der søger en samarbejdende relation. I GT tilsigtes det, at forskeren forholder sig registrerende over for undersøgelsesfeltet, og forskningsprocessen er systematisk tilrettelagt: Its systematic techniques and procedures of analysis enable the researcher to develop a substantive theory that meets the criteria for doing good science: significance, theory-observation compatibility, generalizability, reproducibility, precision, rigor, and verification (Strauss og Corbin 1990, 31) Den måde vi i vores undersøgelse ser konstruktionen af viden og mening er i overensstemmelse med A/P s epistemologi. Dette ved, at vi ikke ser vores deltagere som informanter i vores undersøgelse, men som vigtige medspillere i fortolkningsprocessen via en kontinuerlig dialog mellem os og deltagerne i undersøgelsen, hvor deltagerne forstås som eksperterne, da det er deres oplevelser, der gør det muligt, at vi kan beskrive og fremstille en hjemløs oplevelse af DFD. Det er dog vigtigt at påpege, at vi også adskiller os fra A/P retningen i forståelsen af magt, struktur og handling. Det beskrives, at A/P i praksis søger at: It is emancipatory in that it helps unshackle people from the constraints of irrational and unjust structures that limit self-development and self-determination (Creswell 2007, 22) har mulighed for at påvirke strategien. Da vi arbejder med en målgruppe, der ikke eksisterer megen viden omkring vedrørende teknologibrug og kontakt med offentlige instanser, har det været nærliggende og givende at gøre brug af etnografiske værktøjer i empiriindsamlingen. De etnografiske metodikker vi har brugt i vores empiriindsamling vil blive beskrevet mere uddybende i afsnittet De udvalgte metoder. Det er centralt at påpege, at vi er bevidste om den ontologiske konflikt der er mellem GT og etnografien, hvor GT søger at udvikle en ny teori, og derfor er et vigtigt kriterium i GT at undersøgelsens resultater til en vis grad er generaliserbare (se ovenstående citat med Strauss og Corbin), derimod lægger etnografien ikke op til generalisering af de analytiske fund. Det er, som beskrevet tidligere, ikke vores formål at generalisere på vores analyseresultater, idet vi ikke har til hensigt, at undersøgelsen skal fremskrive en ny teori. Etnografien har sine rødder i antropologien, hvor man tidligere forstod etnografien som selve dataindsamlingen i feltarbejdet, hvorimod antropologi var den proces, hvor man analyserede det materiale, der var indsamlet. Dog forstås disse to størrelser i dag ikke som adskilte, men i stedet betragtes de som to aspekter af den samme videnskabelige disciplin . Det er også vores erfaring, at litteratur på området veksler synonymt mellem de to begreber, hvorfor vi benytter termen etnografi som en overordnet metodisk ramme. Etnografien er ideel at anvende, idet vores problemfelt lægger op til at tage højde for, at hjemløse er en del af en social kulturel kontekst, og at deres dagligdag præges af sociale interaktioner. Det beskrives at etnografien er: (...) a qualitative design in which the researcher describes and interprets the shared and learned patterns of values, behaviors, beliefs, and language of a culture-sharing group (Harris, 1968) (Creswell 2007, 68) Overordnet skabes viden således gennem mennesker, det være sig gennem personer fra målgruppen, os som deltagere i feltet og fagpersoner, hvilket underbygges via nedenstående: Citatet illustrerer en forståelse af individet som værende passivt i den henseende, at det marginaliserede individ eller gruppe ikke selv har mulighed for at handle og ændre strukturerne. Vi anskuer forholdet mellem individ og struktur som en dualitet (se Giddens strukturationsteori og senmoderne samfund ), da det er vores forståelse, at hjemløse ikke skal ses som passive ofre for DFD, men nærmere som individer, der også Antropologien etablerer forbindelser gennem personlige relationer; for det første undersøger den, hvordan enkeltpersoner bevidst skaber forbindelser og drager slutninger om netop deres verden. For det andet undersøger den de mere uerkendte relationer, der opstår mellem mennesker i det sociale fællesskab, og endelig foretager antropologen sine undersøgelser ved selv at indgå i tilsvarende relationer (Hastrup 2003, 22)


Årsdag i DI Bioenergi på Amager Bakke den 4. december - DI Energi - En del af DI\nDU ER HER: ENERGI.DI.DK > NYHEDER > ÅRSDAG I DI BIOENERGI PÅ AMAGER BAKKE DEN 4. DECEMBER\nÅRSDAG I DI BIOENERGI PÅ AMAGER BAKKE DEN 4. DECEMBER\nTil DI Bioenergis årsdag den 4. december besøger vi Amager Bakke, hvor der vil være faglige oplæg og en rundvisning på det helt nye anlæg.\nDI Bioenergi holder Årsdag 2017 om eftermiddagen mandag den 4. december ARC på Amager Bakke.\nTemaet er nye bioenergiteknologier, herunder affaldsbehandling, forgasning og biogas samt værdien af teknologidemonstration. Endvidere præsenteres en analyse om innovation og eksportorientering i bioenergiklyngen, som DI Bioenergi har udarbejdet sammen med FORCE Technology og Innovationsnetværket for biomasse (INBIOM).\nLokationen giver samtidig mulighed for en rundvisning på det helt nye Amager Bakke, som er eksponent for det ypperste inden for affaldsforbrændingsteknologi. Oplægsholderne har givet tilsagn, og den endelige finpudsning af programmet er på vej, men sæt allerede nu dagen i kalenderen.\nTid: Mandag den 4. december kl. 12:00-16:30\nSted: ARC, Amager Bakke, Vindmøllevej 6, 2300 København S\nPris: Gratis, men bemærk, at der er et udeblivelsesgebyr på 500 DKK eksklusive moms\nPUBLICERET: 08-11-2017 OPDATERET: 15-12-2017


Hækleopskrifter – Niah Design\nHer finder du alle de betalte hækleopskrifter, som er udgivet af Niah Design.\nJeg lægger meget vægt på at alle opskrifter er udførlige, samt indeholder både billedguides og videoguides der hvor jeg vurderer at det er nødvendigt.\nHvis du mod forventning skulle opdage en fejl i en opskrift, så kontakt mig endelig så jeg kan rette det. Du kan kontakte mig via e-mail, eller kontaktformularen som du finder under ‘kontakt’ her på hjemmesiden.\nHvis du på et tidspunkt sidder fast i en opskrift, og ikke er sikker på om du har gjort det rigtigt, eller ikke forstår hvordan du komme videre, så kontakt mig endelig, jeg hjælper gerne.\nDe fleste hækleopskrifter fås også som hæklekits, hvor du har mulighed for at købe alle materialerne sammen med opskrifterne. Hæklekits kan du finde under kategorien ‘hækling’ under ‘webshop’ i menuen.\nNiahs Dino, Hækleopskrift


Hvorfor ændre et fungerende koncept | Gustavsberg\nHvorfor ændre et fungerende koncept\nHvorfor ændre et fungerende koncept?\nVores Produktchef Mattias Virsgård har været ansvarlig for udviklingen af det Nye Nautic. Han fortæller, hvorfor tiden var inde til at opgradere Gustavsbergs populære armatur:\nHvorfor vælge "det Nye Nautic"?\nVi vil ikke bare følge med udviklingen i bæredygtighed i vores branche, vi vil gå forrest. Der kommer hele tiden flere og strengere krav, og ved at ligge et skridt foran kan Gustavsberg være de professionelle aktørers foretrukne smarte partner. Bæredygtighed er indbygget i vores DNA, og i udviklingen af det Nye Nautic har vi arbejdet os hen imod flere af FN's 17 verdensmål.\nHvorfor så meget fokus på bæredygtighed?\nFordi vi i dag taler om bæredygtighed på alle planer. Det Nye Nautic er produceret i Vårgårda, det består af op til 90 % af materialer, der kan genbruges, og opfylder samtlige miljøkrav i branchen. Men bæredygtighed handler også om tidløst design, hurtig og enkel installation, høj kvalitet, lave levetidsomkostninger, en langsigtet reservedelsstrategi og meget mere. Nautic har en levetid på minimum 15 år, men i praksis kan det sagtens holde i 25 år.\nHvem henvender det Nye Nautic sig til?\nMan kan sige, at Nautic udgør rygraden i vores udbud til professionelle. Det opfylder alle krav og skaber merværdi i hele kæden fra arkitekter til håndværkere og montører – og så naturligvis brugeren. Hvis du spørger mig, er Nautic det oplagte valg til alle målgrupper.\nFortæl mere om ”Smart Inside”\nSmart Inside betyder, at alle vores interfaces er faste, så man kan udskifte udløbstuden på køkkenarmaturer, keramiske tætninger, greb med mere – ikke bare nu, men også i fremtiden. Vi har opgraderet den keramiske del og gjort det enkelt at udskifte indmaden uden at udskifte hele armaturet. Nya Nautic kan tilpasses med tiden, men også til forskellige krav, budgetter og markeder. Tænk "god, bedre, bedst", men med det samme produkt udvendigt.\nHvem kan tjene på det?\nAlle! Det giver både fleksibilitet og kontinuitet i store projekter og minimerer behovet for reservedele. Med Smart Inside er det enkelt at genbruge ved at opdatere ældre produkter til den gældende standard, både når det gælder funktionalitet og bæredygtighed.\nHvad er den største fordel ved Nautic?\nI sidste ende er det enkeltheden – og den er vigtig! Nautic er nemt at montere og vedligeholde og let at bruge og synes om. Nautic gør det enkelt at vælge det rigtige armatur.\nSE HELE Nautic badeværelsesserien\nHåndvaskarmatur Ny Nautic\nNy Nautic er både skøn og enkel at anvende. Designet er tidløst skandinavisk. Miljøcertificering og høj kvalitet gør Nautic til et let valg.\nHåndvaskarmatur Ny Nautic - 150 mm tud\nNy Nautic er både skøn og enkel at anvende. Designet er tidløst skandinavisk. Miljøcertificering og høj kvalitet\nVaskekummearmatur, Ny Nautic\nKøkkenarmatur Ny Nautic - høj tud\nKøkkenarmatur New Nautic - lav tud\nKøkkenarmatur Nautic - høj tud\nVores mest intelligente køkkenvandhane, udstyret med alle energisparefunktioner, som let kan justeres efter behov. Med Nautic hjælper du miljøet uden at mindske komforten.


Skal virksomheden have ny hjemmeside - Foranet\nSkal virksomheden have ny hjemmeside\n30. marts 2021\t0\tAf Redaktionen\nI dag er hjemmesiden næsten det vigtigste ansigt ud ad til i forhold til at få kunder og penge i kassen. Har I en gammel eller en langsom hjemmeside, så vil det ofte være nemmere at lave en ny hjemmeside end det er at lave den gamle om. I hvert fald hvis den er lavet sjusket eller er kodet specielt. Heldigvis kræver det faktisk ikke, at man kan kode for, at lave en fin og hurtig hjemmeside. Lidt teknisk snilde og tålmodighed så kommer i faktisk ret langt.\nOvervejer at i en ny hjemmeside?\nDer kan være flere gode grunde til, at man som virksomhed ønsker sig en ny hjemmeside. Hvis ikke den gamle er sat korrekt op med seo, hastighed og brugervenlighed, ja så er den ikke meget værd. Tit og ofte så er der en del mere arbejde i, at rette den gamle til end ved at lave en helt ny. Med en ny WordPress hjemmeside vil både seo arbejdet, hastigheden og brugervenligheden kunne blive lavet med det samme. Jeres nye hjemmeside vil dermed være fuldkommen up to date, med en ny wordpress hjemmeside, hvilket er super vigtigt med det internetforbrug man ser i dag.\nHvorfor er WordPress godt?\nWordPress eller WP som mange også kalder det, er et system, som man kan lave hjemmesider i. Det vil sige, at det allerede er for-programmeret, og man skal derfor ikke have lavet alt fra bunden af. Man kan sagtens selv sætte en ny WordPress hjemmeside op, men har man ikke forstand på seo, hastighed og brugervenlighed så vil det være bedre at betale sig fra den del. Til gengæld er WordPress enormt brugervenligt også fra ”bagsiden” af, og I kan dermed nemt som virksomhed lære at lave de mest basale ting selv, efterhånden som I lærer jeres nye WordPress hjemmeside at kende.\nEn ny WordPress hjemmeside\nI og med at WordPress allerede er et forprogrammeret system, så vælger du blot, hvilke temaer og derefter hvilke plugins som I skal bruge på jeres nye hjemmeside. Det vil sige, at hvis I blot skal have en visitkorthjemmeside, så skal I blot vælge tema og nogle ganske få plug ins, som er de sider, du finder på hjemmesiden. Man kan også sagtens tilføje en webshop-del til og dermed drive en webshop gennem WordPress systemet.\nDet hele er meget brugervenligt og nemt at gå til. Kan du ikke finde lige præcis den plug in, som du gerne vil have, så kan sådan en også sagtens kodes til dig. Det betyder, at selvom WordPress er et forprogrammeret system, så kan man godt gå ind og lave nogle specielle designs og koder til sin egen hjemmeside. Du kommer derfor rigtig langt med en ny WordPress hjemmeside, og der er masser af muligheder for at få hjælp til at lave din drømmehjemmeside i WordPress, hvis du ikke selv vil lave den. Mulighederne er mange, og der er masser af hjælp at hente hos professionelle firmaer, der laver mange smukke WordPress hjemmesider hver dag.\nSådan kan du tjene penge på miljøvenlige produkter


Skanderborg Taekwondo Klub var selv vært ved Budo Nord Cup den forgangne weekend i Fælledhallen. Der var med 24 deltagere store forventninger til en pokal til Moo Sas teknikhold, men karat var usikker. Og værtsrollen holdt ikke klubbens udøvere tilbage fra, i al ubeskedenhed, at vinde førstepladsen i holdkonkurrencen med stor margin foran Herlev og Islev taekwondo klubber. Holdkonkurrencen endte således: Skanderborg Moo Sa med 92 point, Herlev med 71 point og Islev med 39 point. Teknikholdet tog ikke færre end 11 guld, 4 sølv og 5 bronzemedaljer på vej til holdsejren.\nBudo Nord Cup guldmedaljerne gik til Andreas Sørensen i freestyle senior sortbælte, Johan Fredmar i freestyle junior, Morten Turn i indv. 40 sortbælter, Morten Turn og Helena Therkelsen i sortbælte par, Silja Kjølbo, Andreas Sørensen, Johan Fredmar, og to landsholdskammerater i freestyle team, Laura Nancke, Signe Damgaard og Amalie Petersen i junior sortbælter team, Sigrid Biltoft i piger grøn/blåbælter, Lotte Jensen i junior grøn/blåbælter, Lotte Jensen og Anna Hansen i par junior grøn/blåbælter,Mille Bille, Sigrid Biltoft og Naja Nancke i team piger grøn/blåbælter samt Naja Nancke og Mille Bille i par grøn/blåbælter.\nSølvmedaljerne gik til Silja Kjølbo i freestyle senior sortbælter, Silja Kjølbo, Annesofie Fredberg og Caroline Amby i senior sortbælte team, Monique Brændbyge i junior rødbæltegruppen samt Anna Hansen i junior grøn/blåbæltegruppen.\nBudo Nord Cup bronze blev vundet af Helena Therkelsen i indv. Sortbælter -50, Laura Nancke i junior sortbælter, Johan Fredmar i junior sortbælter, Josefine Corfits i senior grøn/blåbælter samt Naja Nancke i pige grøn/blåbælter.\nDer var forståeligt nok fantastisk stemning i Moo Sa lejren efter sejren i holdkonkurrencen og der var stor ros til udøverne fra Thomas Purup og Amalie Benfeldt til indsatsen og den udvikling der er sket siden seneste stævne i august måned.\nNu er fokus på at fastholde udøvernes momentum frem mod DM i november måned. Og samme fastholdelse af fokus og momentum gælder ikke mindst for de lokale landsholdsudøvere, som i nær fremtid med spænding kan afvente EM udtagelserne fra Dansk Taekwondo Forbund. EM afholdes i Portugal i samme weekend som årets DM den 20/11 2021, som Skanderborg Taekwondo Klub også er vært for – denne gang gang i Arena Midt i Kjellerup.


ECCO Tour-kvalifikation flytter til resort på Rømø | Golf.dk\nOktoberblæsten kommer formentlig til at spille en rolle på Rømø.\n21/09 - 2018 | Pressemeddelelse\nECCO Tours Q-School afvikles den 8. – 9. oktober på Rømø Golf, Enjoy Resorts, og på samme bane spilles fra 11. – 12. oktober Nordic Golf League Final Stage.\nAlle der deltager ved ECCO Tour Q-School modtager en kategori 14 på ECCO Touren. De spillere, der går videre til Final Stage spiller her om kategorierne 7, 9 og 12. Disse kategorier vil i 2019 give adgang til stort set alle turneringer på ECCO Touren samt langt de fleste udenlandske Nordic League turneringer.\nHar du ingen kategori på ECCO Touren i 2019, kan du modtage maksimalt to sponsor-invitationer eller wildcards.\nECCO Tour Q-School afvikles for første gang på Rømø Golf, Enjoy Resorts, og det er bestemt noget spillerne kan glæde sig til. Enjoy Resorts tilbyder unikke overnatningsmuligheder i de mange luksushuse samt adgang til Spa & Wellness - og endda til specialpriser så de unge ECCO Tour talenter også har muligheden.\nEfter en lang sæson er Q-School således en perfekt afslutning, hvor du kan medbringe kæreste, caddie, familier eller lign.\n- Vi er glade for, at vi i år spiller Q-School på Rømø Golf. Selvom det er en intens uge, hvor spillerne har kniven for struben, så kommer Enjoy Resorts til at gøre ugen til en rigtig hyggelig oplevelse. Man må forvente noget blæst, så jeg regner med, at spillerne søger mod Spa-området, så snart de er færdige, forklarer PR-ansvarlig for ECCO Touren, Brian Vester.\nDu kan læse mere om tourskolen her


Signe og Kim Vedel - Storm & Marie - Delight Magazine\n16. april 2015 | Af Michael Møller Sørensen | Foto Trine Kjergaard\nVi har mødt Vejle-parret Signe Elisabeth Vedel og Kim Vedel Hansen til en snak om deres succesfulde tøjvirksomhed STORM & MARIE og dét at stå på egne ben i en hård og konkurrencepræget branche.\nVi er på Nørrebro i København, her summer af kreativitet og folk myldrer rundt mellem kontorer og lagerbygninger. De gamle industribygninger giver et råt look, som passer rigtig godt til miljøet og stemningen som hersker her, hvor virksomheden Storm & Marie har hovedkontor.\n”Her holder mange andre tøjvirksomheder også til, og det er med til at give et godt sammenhold og god balance”, udtrykker Kim.\nKim er den ene part af virksomheden STORM & MARIE og har alt kontakt med kunder, agenter og produktionen i udlandet.\nVi møder ham i baggården til den bygning, hvor virksomheden hører til. Kim kommer direkte fra lagerbygningen, som han sammen med en lagerbestyrer kører med hård hånd. Der er kasser med tøj fra gulv til loft. Den største sending nogen sinde i STORM & MARIES 4 årige levetid, er netop landet.\nKim fører an og viser os op i deres kontorfaciliteter. Vi træder ind i en verden af mode. Så snart man træder indenfor, er man ikke i tvivl. Vi bliver mødt af et stort STORM & MARIE logo på væggen, og ved siden af en kæmpe plakat med en model, som bærer en buks og top fra deres seneste kollektion.\nStorm & Marie er vores børn\nVi møder Signe på kontoret, hvor vi med det sammen får en rundvisning og får lov til at hilse på alle de ansatte. Her hersker en familiær stemning og Signe fortæller: ”Vi har en meget flad organisation. Det er vi nødt til, for at være fleksible og omstillingsparate i en hård branche”.\nDet stråler ud af alle de ansatte, at de er stolte over at arbejde for virksomheden. Vores interview med Kim og Signe foregår som en meget uformel dialog, hvor præsentationen af virksomheden og dem som personer hurtigt kommer til omfatte vores fælles baggrund fra Vejle.\nSigne er født og opvokset i Bredballe, mens Kim er fra Vejle. De har dannet par i 13 år, og har begge en baggrund indenfor tøjbranchen. Signe som designer og Kim som salgsmanden. Begge har de arbejdet for tøjkoncernen BTX Group, hvor de har oparbejdet et stort netværk indenfor salgskanaler og leverandører.\nKim udtrykker: ”Uden vores kendskab til branchen ville vi ikke have kunnet gøre det, vi har gjort, på så få år”. Til spørgsmålet om det hele tiden har været planen at sidde med eget tøjmærke, er de begge eftertænksomme men med ens svar. Nej – det hele kom til parret meget pludseligt. Signe fortæller: ”Vi havde ikke en specifik masterplan, som skulle føre til vores eget tøjmærke – vi brændte begge for tøjkollektioner og havde samme værdisæt indenfor tøjproduktion. Derfor blev vi en dag gjort opmærksomme på, at det måske var en god idé at skabe vores eget brand”.\nTippet om at skabe deres eget brand kom fra SamsøeSamsøes ejer Per Ulrik Andersen, som efter at have efterspurgt Kim og Signes talent indenfor tøj til et andet projekt, kunne se perspektiverne i parret med et selvstændigt tøjmærke.\nFør Signe og Kim sprang ud som iværksættere i den hårde tøjbranche, havde de fået deres to første børn, tvillingerne Storm og Marie. Dette var 6 år før de vidste, at de senere skulle døbe deres eget tøjbrand samme navn.\nKim, som oprindeligt er uddannet skolelærer, kom fra en stilling som salgschef i BTX group, og Signe havde længe arbejdet med design af kollektioner til større produktioner. Det var Signe, som fik tanken om at ville noget andet med sin karriere. Hun vidste ikke helt, hvad det skulle være, men noget i hende sagde, at hun skulle videre. Signe sagde derfor sin stilling op. Samtidig ønskede det firma Kim arbejdede for at flytte deres kontor fra København til Vejle, hvilket ikke passede ind i familiens planer, da de netop var flyttet den anden vej. Kim takkede nej til et videre samarbejde med firmaet – og alle døre stod nu åbne for dem begge.\nHer begyndte rejsen for alvor med Kim og Signe som et samlet businesspar i tøjbranchen. På det tidspunkt var der ingen vej tilbage. Forskellige projekter blev udført, og Signe og Kim fandt ud af, at de fungerede rigtig godt som arbejdsteam. Signe siger: ”Kim og jeg er gode til at komplementere hinanden – vi vil nå det samme mål og bidrager med hver vores kompetencer og det fungerer godt”.\nDet var i denne tid, omkring foråret 2010, at de kom i forbindelse med det projekt, som skulle vise sig at være startskuddet til tøjbrandet STORM & MARIE. De var blevet hyret ind som konsulenter på et projekt, som skulle være tøj med hurtig levetid – tøj som følger tidens strømning, men hurtigt skiftes ud. Det kan der være store penge i, og det var det, projektet handlede om.\nKim og Signe husker, at de arbejdede hårdt med hele businessplanen for projektet, og som projektet blev til fandt de ud af hinandens reelle interesser for tøjproduktion. De endte med at præsentere projektet, som ejerne var begejstret for. Dog kunne Signe og Kim ikke helt se sig selv i projektet, hvilket ejerne godt kunne fornemme. En dialog begyndte omkring deres egne ambitioner, og her opstod ideen. Per Ulrik Andersen sagde direkte, at han syntes de skulle starte deres eget tøjbrand.\n”Herfra så vi os ikke tilbage – vi viste med os selv, at det var det vi skulle. Vi skulle bare have det sidste skub” fortæller Kim.\nFundamentet til businessplanen fra det tidligere præsenterede projekt blev faktisk til deres egen businesscase. De ændrede blot værdisættet for kollektionerne, så de kunne se sig selv i produktet. Det blev starten på en ordre på 100 stk. tøj, som Signe designede helt fra bunden. Igennem Kims netværk af leverandører lykkedes det fra start at få en god kvalitet, som de kunne stå indenfor og betale. Herfra skulle Kim på landevejen for at sælge første kollektion ind i butikkerne. Det gik heldigvis, og herfra har virksomheden oplevet en organisk vækst med større og større kollektioner.\nSkal man skabe tøjkollektioner i dag, skal man have en kant i markedet, udtrykker Kim og fortsætter: ”Det er umuligt at kæmpe med de store spillere, som eksempelvis BESTSELLER. Det marked er lukket ned”. Kim og Signes brancheerfaring har været altafgørende for den foreløbige succes. De få år det har taget at gøre STORM & MARIE til et Brand i dansk og udenlandsk tøjindustri, har krævet rigtig hårdt arbejde.\n”Skal du gøre noget til en succes, så skal du vide hvad du vil og være klar til ”at stå fandens tidlig op om morgenen” – og sådan har vi drevet virksomheden fra første dag”\nSigne og Kims store aktiv er deres nysgerrighed og engagement i nye muligheder og mennesker. Det handler for dem om at have det rigtige team omkring sig for at kunne nå nye mål. Parret har skabt et fundament, hvor der både er plads til familien og forretningen. Signe og Kim har i år fået endnu en lille pige, ved navn Bea, som siden hun kom til verdenen har været med på kontoret.\nDet hele fungerer i harmoni, og Signe fortæller, at livet omkring tøjbrandet STORM & MARIE er i en god kombination med deres børn og familieliv. Parret udtrykker: ”Hvis man kan få livet som kærester og forretningspar til at fungere, så er det et fantastisk privilegium – vi har intet afbræk i arbejdsdagen, eksempelvis når børnene er lagt i seng, kan vi diskutere dagens sidste detaljer, og være 100 procent klar på en ny dag, når vi møder. Livet går dog ikke kun op i arbejde”, udtrykker parret bestemt og smiler.\nSTORM & MARIE’s profil\nTil spørgsmålet om brandets profil er Signe ophavskvinden. Hun står med det overordnede ansvar for designet. Hun har en design-assistent og en konstruktør til at hjælpe sig, og det team står for hele kollektionen.\nSigne fortæller omkring designet: ”Jeg arbejder med rene skandinaviske linjer komplimenteret af råhed i valg af materialer og detaljer.\nFarvepaletten er enkel, men sammensat med iøjnefaldende teksturer og prints.\nElegante designs i skødesløs styling”.\nVores målgruppe er utrolig bred – jeg bestræber mig på at skabe kollektioner, som taler til pigen i starten af 20’erne til den modne kvinde”.\nDet er vigtigt at STORM & MARIE’s brand kan genkendes – også ud fra de forskellige kollektioner. Det skandinaviske look er utrolig populært i ude i verden, og det nyder STORM & MARIE også godt af.\n”Vi har taget nogle gode skridt ud i den store verden – det kan være usikkert, men vi har fået nogle gode samarbejdspartnere og salgskanaler i flere store Europæiske byer. Eksempelvis oplever vi gode salgstal i Tyskland”, forklarer Kim.\nButikken på Gl. Kongevej 96\nTil spørgsmålet omkring den fremtidige udvikling for STORM & MARIE er perspektiverne klare for parret. Der er ingen tvivl – det skal udvikle sig, forfines og vokse sig større, er de begge enige om. Dog er det vigtigt, at ånden og brandets værdisæt bevares. Derfor er det også utænkeligt for nuværende, at STORM & MARIE fortsætter uden Signe og Kim. De er begge enige om, at de har verdens fedeste job, og ønsker heller ikke noget andet. Kim fortæller, at de har nået en omsætning og størrelse nu, hvor de er gearet til at blive meget større, ikke kun i Danmark, men også udenfor landets grænser. Der er flere nye markeder, som Kim har i kikkerten, blandt andet USA og Canada. Det vil dog kræve meget, både af kapital og menneskelige ressourcer, derfor skal der lægges den rigtige strategi.\nEt skridt på vejen mod at blive bredere kendt som tøjbrand i Danmark, er deres nyåbnede butik på Gl. Kongevej 96 på Frederiksberg. Kim og Signe overtog lokalet i juli i år, og brugte sommerferien på at skabe et STORM & MARIE’s univers i deres helt egen butik. (Såkaldt Flagship-store).\nParret udtrykker: ”Det har i lang tid været en stor drøm, men det rette lokale og lokation skulle være i orden og passe til vores værdier – vi havde håbet på dette specielle lokale, og pludselig fik vi muligheden – derfor slog vi til”.\nButikken rummer alt hvad STORM & MARIE står for, og ideen med butikken er et signal til omverden om, at brandet vil noget mere og tør stå helt alene med egen butik. Det er ”brand awareness”, og er med til at styrke kendskabet til kollektionerne, når alle stykker tøj, fra sæsonen, er samlet et sted. Kim og Signe vil gerne åbne flere butikker, men dette ligger lidt ude i fremtiden. Dog kan de fortælle, at selvom de er meget begejstrede for Vejle, så blive det ikke næste sted for en butiksåbning. Parret er utrolig glade for det eksisterende samarbejde, de har med den eksklusive kvindetøjsbutik, ”Tendens”, på strøget – og det vil de holde fast i.\nKunsten at indrette Janus Mortensen startede egen virksomhed som 24-årig og er i dag administrerende direktør…


Klik her ➡ og få den ultimative guide til at skrive et godt CV!\n5 tips til at skrive det perfekte CV\nKvaliteten af dit CV er afgørende for, om du kommer i betragtning til en ledig stilling. Desværre har mange arbejdsgivere ikke meget tid til at kigge dit CV igennem, og derfor er det vigtigt, at du har helt styr på, hvordan man skriver et, som hurtigt kan fange læserens interesse og bringe dig videre i forløbet. Når du skriver et CV, skal det både have et højt niveau i forhold til indhold og layout, og derfor har vi lavet 7 gode råd, til hvordan du sikrer dig, at du bliver en af de kandidater, som virksomheden får øje på.\nSkrevet af: Rikke Mathiasen (04-07-2019)\nFørste skridt til at skrive det perfekte CV ligger i at skabe dig et godt overblik over, hvad det skal indeholde. Du skal have alle relevante informationer vedrørende dine kompetencer, resultater og lignende med. Vær opmærksom på at et CV ikke er en jobansøgning, og at denne bør skrives separat og blot vedlægges. Selve ansøgningen bliver i det fleste tilfælde kun læst, hvis dit CV i forvejen har vakt interesse, og derfor skal dit primære fokus ikke lægges på den.\nDu kan dog med fordel tilknytte et par linjer til de forskellige erhvervserfaringer du nævner i CV’et, hvor du uddyber ansvarsområder eller benævner de resultater som du har været med til at skabe. Resultater kan ofte være den bedste argumentation, da det er et konkret eksempel på dine bedrifter.\nCV kan selvsagt variere meget de forskellige imellem, og opbygningen samt indhold behøver ikke at være ens for alle. Du bør dog som minimum have følgende punkter med:\nKontaktoplysninger. Herunder dit navn, bopæl, telefonnummer og mail. Disse oplysninger bør stå tydeligt og være nemt tilgængelige, så det ikke er besværligt at kontakte dig vedrørende stillingen.\nAlder. I Danmark har vi en lov, der siger at man ikke må aldersdiskriminere. Derfor er du ikke forpligtet til at oplyse dit fødselsår. Det kan dog være en god idé at gøre det alligevel.\nUddannelse. Uanset om den uddannelse du har taget er direkte relevant for stillingen eller ej, er det en god idé at benævne det undervejs. Du kan eventuelt vedlægge et eksamensbevis.\nTidligere stillinger. Din erhvervserfaring bør uden tvivl fremgå, da det er grundstenene i dit CV.\nKurser. Hvis du har tilegnet dig ekstra viden og kompetencer gennem kurser, foredrag eller lignende, kan det være med til at adskille dig fra andre ansøgere.\nSprog. Vores verden bliver mere og mere international, derfor kan det i mange sammenhænge være en fordel, hvis du har udvidet sprogkundskaber. Sådan ser de fleste virksomheder det også, og derfor kan du rolig tage det med.\nBillede. Vedhæfter du et billede med dit CV, er det vigtigt, at det er både vellignende, af god kvalitet og generelt heldigt af dig.\nMere end bare erhvervserfaring\nOvenstående oplysninger er, hvad du som minimum bør have med i dit CV, men det betyder ikke, at du behøver at begrænse dig heraf. Nogle gange kan det være andre informationer, som for alvor adskiller dig fra mængden og sikrer dig jobbet.\nAndre relevante oplysninger kan eksempelvis være, hvis du har arbejdet frivilligt for en organisation, forening eller den lokale klub. Sådanne erfaringer viser nemlig, at du har engagement og vil noget med din tid. Og måske du undervejs i dit frivillige arbejde har siddet i en bestyrelse og derfra har tilegnet dig lederegenskaber. Det kan også være, at du som træner har fået forståelse for budgetter eller er blevet god til at samle folk om et fælles mål. Vær kreativ og se dine egne kvaliteter.\nIndtil flere firmaer og CEO’s har desuden givet klart udtryk for, at de foretrækker at se dine rejsebilleder frem for dit karakterblad. Dette er netop fordi, de ikke kun leder efter personer med faglig viden, men også ser efter medarbejdere, som har personlige kvalifikationer, der passer til virksomheden. Derfor kan det sætte dig i et godt lys, hvis du nævner i dit CV, at du har været på en længere rejse, hvor du måske er blevet udfordret undervejs, og derved har udviklet dig.\n2. Prioriter dine informationer\nDit CV må gerne være langt, såfremt at det er de rette oplysninger, som står først, og som er tydeligst markeret. Det giver nemlig ikke meget mening, at de kompetencer og ekspertiser du har, som passer bedst til stillingen, først ses på de bagerste sider.\nSom regel kan man gå ud fra, at de seneste erfaringer skal rykkes frem i CV’et, da det tit vil være dem, der er mest relevant. Hav dog i mente at situationen kan være en anden, hvis du er i færd med at lave et karriereskift. Her kan det være en fordel at fremhæve andre erfaringer, som måske passer bedre til den nye retning, som du vil gå i.\nDu kan med fordel hive de mest relevante informationer ud af sammenhængen for at placerer dem på side 1, og herefter lave en form for tidslinje over dine erhvervserfaringer, med start fra din nuværende- eller seneste stilling.\nNår du har hjulpet læseren med hurtigt at se, hvorfor du passer til jobbet, har du også hjulpet dig selv.\n3. Målrettet stillingen\nDet kan være en fordel at arbejde ud fra et standard CV, men du bør altid tilpasse det, til den specifikke stilling som du ønsker at søge til. Hvis du sender præcis det samme CV ud til flere, kan du hurtigt komme til at virke irrelevant, da det måske ikke passer som ønsket, til alle de jobs du søger.\nSom tidligere nævnt kan du med fordel rokere i rækkefølgen af informationer i dit CV, og hertil også variere i hvilke erhvervserfaringer og kompetencer du vælger at uddybe, alt efter hvor og hvad du søger til. Oftest ser man, at du i jobannoncen kan læse direkte hvilke kvalifikationer virksomheden søger til stillingen, og derfor er det forholdsvist nemt at målrette sit CV efter disse informationer.\n4. Hvad skal du undgå?\nNår du laver dit CV, skal du undgå 2 ting: At have huller hvor du har udeladt information om din beskæftigelse i en periode, samt at skrive de samme gamle klichéer som alle fylder deres CV med.\nHuller i dit CV\nNår du skriver dit CV, kan nogen information virke uvæsentlig og derfor vil du måske undlade at tilføje det. Det kan være du ikke skriver de år hvor du forsøgte dig som selvstændig på, eller udelader det år du var på jordomrejse. Men du kan lige så godt tilføje informationen med det samme, for det skinner nemlig igennem hvis der er en periode som pludselig mangler redegørelse for. Derfor vil du oftest blive spurgt ind til, hvad du lavede på det tidspunkt alligevel.\nDesuden er det ikke nogen skam, hvis man har forsøgt at starte sin egen virksomhed, men efterhånden blev tvunget til at lukke ned. Statistisk set går 50% af alle nystartede firmaer konkurs i løbet af 5 år, hvilket vil sige, at det er meget normalt, hvis ikke det lykkedes. Det kan tværtimod være en fordel, hvis du har gjort forsøget, fordi det viser, at du har viljestyrke og et drive, som tager dig nye steder hen.\nMan ser ofte CV, som er stoppet med de vante klichéer, om at man er en holdspiller, der kan jonglere med mange bolde i luften, men den type af fraser giver ikke ekstra point. Alle skriver det, og du skiller dig ikke ud.\nSkift i stedet klichéerne ud med en kort og præcis beskrivelse af hvad der gør, at lige præcis du passer til jobbet. Overvej hvad der gør dig unik og nævn eventuelt konkrete resultater. På den måde kan du virke langt mere kvalificeret til en stilling, end de som har et CV, der ligner alle andres.\n5. Gør det overskueligt og læsevenligt\nI mange tilfælde vil der være mange henvendelser til en jobannonce, hvilket betyder at de som skal gennemgå ansøgningerne måske skal pløje sig igennem mere end 200 styks. Hvis det var dig ville du ikke bruge ret lang tid på det uoverskuelige uden sammenhæng CV, hvor ordene nærmest er smidt ind.\nDerfor er det vigtigt, at dit layout er overskueligt og nemt leder læseren til de vigtigste oplysninger. Helt konkret skal du:\nUndgå at bruge for små bogstaver\nInddele dit CV i afsnit og huske linjeskift\nBrug eventuelt punktopdeling\nUndgå farvet papir, hvis du lejlighedsvist skal aflevere en udskrevet udgave\nMed undtagelse af ansøgninger til kreative stillinger bør du undgå tegninger og illustrationer\nMed disse 5 tips er du nu klar til at skrive det perfekte CV!


malermester Svenstrup Sønderborg ⇒ Indhent nemt og hurtigt tilbud! | 3-tilbudonline.dk\nMalermester Svenstrup Sønderborg\nStår du og mangler en malermester i Svenstrup Sønderborg? Så er du kommet til det helt rette sted at finde en. Vi har nemlig, det største netværk af malermestere i hele Danmark, og derfor kan vi også finde en til dig i Svenstrup Sønderborg. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Så skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de malermestere i Svenstrup Sønderborg, som du ønsker at benytte. Vi garanterer du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på billige malermestere i Svenstrup Sønderborg, skal du nemt trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at give os en beskrivelse din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du blot læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på malermester Svenstrup Sønderborg allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på malermester Svenstrup Sønderborg\nDer er mange grunde til, at du skal indhente tilbud på malermestere i Svenstrup Sønderborg. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi anvender nemlig kun de absolut bedste malermestere i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige malermestere Svenstrup Sønderborg. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle malermesterne gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\nMalermester Lergravshuse Ringsted\nMalermester Øjehuse Assens\nMalermester Egholm Odder\n← Gulvafslibning Stauning\nNyt køkken Nyvang Slagelse →


Fyr | Home & Garden Information Center | Historia Online\nPinjetræer (Pinus-arter) er en af de vigtigste plantegrupper. Disse træer kaldes nåletræer, fordi de har nåle, kogler og typisk er stedsegrønne. Der findes mange forskellige arter, der hver især har deres egne fysiske egenskaber og kulturelle krav. Identificerende kendetegn for de forskellige arter er bl.a. koglernes størrelse og form, barkens karakteristika og antallet af lange, slanke nåle i hvert bundt (som kaldes fascicler). Generelt er fyrretræer mere tilpasningsdygtige til sydlige klima- og jordbundsforhold end graner og fyrretræer.\nGenerelle oplysninger om fyrretræer\nModen højde/udbredelse: Højden og udbredelsen varierer afhængigt af arten. Størrelsen på voksne træer varierer fra 4 fod (dværgformer af mugo fyrretræer) til over 150 fod (hvid fyrretræ).\nVæksthastighed: Væksthastigheden varierer afhængigt af arten. I South Carolina kan flere indfødte fyrretræarter vokse over 2 fod om året.\nOrnamentale træk: Hver art har sin egen værdi for landskabet. Fyrretræer tilbyder en række forskellige former, nålestrukturer, farver (fra blå til mørkegrøn) og tekstur (fra fin til grov).\nLandskabsanvendelse: Fyrretræer kan bruges som vindafskærmning, som accenttræer eller endog som fundamentbeplantning. De er vigtige ikke kun for deres pynteværdi i landskabet, men også for dyrelivet (mange dyr spiser frøene og bruger træerne til redebygning) og kommerciel værdi (tømmer, juletræer, terpentin).\nMange problemer i forbindelse med dyrkning af fyrretræer kan undgås ved omhyggeligt at forberede et korrekt plantningssted. Der henvises til faktablad HGIC 1001, Plantning af træer på korrekt vis. Generelt vokser fyrretræer bedst i veldrænet, frugtbar jord, men nogle få arter kan tilpasse sig til mindre gunstige forhold. Fyrretræer bør omplantes med rigeligt med jord omkring rødderne. Store arter er ofte vanskelige at omplante på grund af den dybe pælerod. Det er normalt unødvendigt at beskære fyrretræer, bortset fra at fjerne døde eller knækkede grene.\nMulchning omkring gamle og nye fyrretræer er gavnlig, da det reducerer vandstress og ukrudt. For yderligere oplysninger om mulchning og mulchmaterialer henvises til HGIC 1604, Mulch.\nVed gødning af nyplantede træer skal der anvendes gødning med langsom frigivelse. Man skal være forsigtig, hvis der anvendes hurtigt frigivende gødning, da de unge træers rødder er følsomme over for overgødning. I det andet og de efterfølgende år bør der anvendes 2 til 4 pund 10-10-10 gødning pr. 100 kvadratfod bedareal. For større træer i åbne områder kan der anvendes ca. 2 pund 10-10-10-10 gødning for hver tomme af træets stammediameter.\nProblemer: Fyrretræer plantet omkring huse kan udvikle flere problemer. Et af de mest alvorlige problemer er fusiform rust. Denne svampesygdom forårsager svage steder i stammen, hvilket gør træet mere tilbøjeligt til at knække i vindstorm. Fusiforme hævelser ligner fordybninger på stammen. Nogle gange sætter et kedeligt insekt sig ind i disse fordybninger. Når det borer sig ind, siver fyrretræsbeg, som er et klæbrigt materiale, ud. Normalt er det bedst at fjerne træer med fusiform rust.\nTræer med fusiform rust har også flere insektproblemer. Det mest alvorlige er fyrrebarkbillen, som normalt invaderer svækkede træer eller træer, der er stresset af tørke. For yderligere oplysninger om dette insekt henvises til HGIC 2020, Common Pine Bark Beetles In Urban Settings: Identification and Treatment of These Species.\nMange mennesker bliver forstyrret, når nålene bliver gule og begynder at falde af. Om efteråret er det naturligt, at de indvendige nåle falder ned. Men hvis der sker gulning, skal du få træet kontrolleret af en ekspert. For yderligere oplysninger om sygdomme i fyrretræer henvises til HGIC 2008, Pine Diseases.\nI løbet af efteråret smider eller taber mange fyrretræer naturligt gamle nåle (nåle er modificerede blade), hvilket resulterer i grene, der har en gul eller brun farve tættere på stammen. Nålene i enden af grenen forbliver grønne og levende.\nMatur højde: Longleaf Pine (Pinus palustris) vokser til 55 til 100 fod.\nVæksthastighed: Langbladet fyr vokser langsomt de første fem til 10 år; herefter er væksten ret hurtig (2 fod om året).\nOrnamentale træk: Langbladet fyr vokser langsomt de første fem til 10 år; herefter er væksten ret hurtig (2 fod om året).\nOrnamentale træk: De mørkegrønne nåle (3 pr. fascikel) er mere end en fod lange i unge fyrretræer (kaldet græsstadiet) og erstattes af 9-tommers nåle, når de er modne. Koglerne er 6 til 10 tommer lange og er matte brune. Unge planter ligner springvand af græs.\nLandskabsbrug: Langbladet fyr vokser bedst på veldrænet, sandet, sur jord, der har et lavt indhold af organisk materiale.\nLangbladet fyr i græs- og flaskebørste-stadiet, hvor træet skyder op med hurtig lodret vækst.\nLangbladet fyr i græs- og flaskebuskstadiet, hvor træet skyder op med hurtig vertikal vækst.\nProblemer: Longleaf pine er mindre modtagelig end andre sydlige fyrretræer over for barkbiller og andre skadedyrsinsekter. Fusiform rust er ikke et alvorligt problem, selv om longleaf pine er modtageligt over for pitch canker. Denne art er mere tolerant over for kraftig vind og tørke end andre sydlige fyrretræer.\nHøjde ved modenhed: Loblolly pine (Pinus taeda) kan vokse til 90 fod, normalt mindre under landskabsforhold (40 til 50 fod).\nVæksthastighed: Dette er en af de hurtigst voksende sydlige fyrretræer. Den kan vokse mere end 2 fod om året.\nOrnamentale træk: Nålene vokser i grupper af tre, er 6 til 10 tommer lange og mørkegrønne. Koglerne er grupperet to til fem sammen og er 3 til 6 tommer lange. Træet mister sine nederste grene med alderen og danner en ret åben, oval-rund krone ved modenhed.\nAnvendelse i landskabet: Loblolly pine er ikke et meget yndefuldt fyrretræ, men det er meget tilpasningsdygtigt over for ekstreme jordbundsforhold og er derfor værdifuldt i Syden, hvor de mere yndefulde arter ikke trives. Loblolly pines er fremragende til en hurtig skærm i de første år. Denne art dyrkes ofte i containere, og den er let at omplante. Den foretrækker sur jordbund.\nProblemer: Loblolly pine er modtageligt over for fyrrebarkbiller, spidsmøl, fusiform rust og stødrød, og kan lejlighedsvis pådrage sig skader fra fyrresavfluer.\nKultivarer: ‘Nana’ er en dværgform af loblolly pine og bliver 8 til 15 fod høj med en tæt, afrundet krone.\nHøjde ved modenhed: Slash Pine (Pinus elliottii) når op på 100 fod ved modenhed.\nVæksthastighed: Denne art vokser hurtigt (mere end 2 fod om året).\nOrnamentale træk: Denne art vokser hurtigt (mere end 2 fod om året): Nålene kommer parvis eller trevis, og er mørkegrønne og stive. De skinnende brune kogler er 3 til 6 tommer lange. Træet har en tæt, afrundet krone.\nLandskabsanvendelse: Slash pine plantes normalt for hurtig skygge og erosionskontrol. Dette træ er moderat tolerant over for ugunstige jordbunds- og miljøforhold. Det vokser på sandjord, der indeholder en dårligt drænet hårdbund eller i våde områder.\nProblemer: Slash pine er meget modtagelig over for fusiform rust. Træer, der udvikler gallerne i hovedstammen, er udsat for brud og tidlig dødelighed. Den er moderat modtagelig over for fyrrebarkbiller, savfluer og spidsmøl.\nModen højde: Spruce pine (Pinus glabra) vokser til 50 til 90 fod.\nVæksthastighed: Denne art vokser relativt hurtigt.\nOrnamentale træk: De mørkegrønne, snoede, 3 tommer lange nåle vokser i bundter af to. Koglerne er 2 til 2½ tommer lange. Denne art har meget lave grene, der kaster en kraftig skygge, hvilket gør det meget vanskeligt at dyrke græs under dette træ.\nLandskabsanvendelse: Gran-Pine foretrækker frugtbar, fugtig, sur jord, men den tåler tung lerjord.\nHøjde/udbredelse ved modenhed: Hvid fyr (Pinus strobus) bliver 50 til 80 fod høj og 20 til 40 fod i spredning. Nogle gange kan den vokse til 150 fod eller mere.\nVæksthastighed: Dette er en af de hurtigst voksende landskabsfyrretræer, der vokser mere end 2 fod om året under de rette betingelser.\nOrnamentale egenskaber: White pine-nåle er delikate, bløde og let blågrønne. Hvid fyr er let genkendelig, fordi det er det eneste almindeligt dyrkede fyrretræ med fem nåle pr. fascikel.\nLandskabsanvendelse: Foreslåede anvendelser for denne art omfatter border, skærm, vindafskærmning og prøvebeplantninger. Den transplanteres let på grund af sit vidtspredte, moderat dybe rodsystem. Den vokser bedst på frugtbar, fugtig, veldrænet jord og i fuld sol. På gunstige steder vokser hvid fyr nogle gange for hurtigt til at bevare sit tætte løv, men dette kan afhjælpes ved at beskære halvdelen af de nye vækstspidser om foråret.\nProblemer: White pine er ekstremt intolerant over for luftforurenende stoffer (ozon, svovldioxid) og salte. Det er ikke en god plante til byforhold eller langs veje. Jernklorose (gulfarvning af nålene) kan udvikle sig i jord med høj pH-værdi. To meget alvorlige skadedyr er blisterrust, en barksygdom, som i sidste ende dræber træet, og hvid fyrretræskræft, som dræber den unge top af træet og deformerer det alvorligt.\nKultivarer: Der findes mange kultivarer. Nogle få er nævnt her.\n‘Compacta’ er en tæt, rundet, langsomt voksende type.\n‘Fastigiata’ (pyramidal white pine) er en smal opretstående form med smalle grenvinkler.\n‘Pendula’ (grædende hvid fyr) har nedhængende grene.\n‘Nana’ (dværg hvid fyr) er en dværgkugleformet form.\nModen højde/udbredelse: Virginia Pine (Pinus virginiana) bliver 15 til 40 fod høj med en spredning på 10 til 30 fod.\nVæksthastighed: Væksthastigheden er langsom, mindre end 12 tommer om året.\nVirginia pine har snoede nåle (to pr. fascikel) og små kogler.\nFoto af Virginia Caldwell, NC State University.\nOrnamentale kendetegn: De stedsegrønne nåle er grupperet i par og forbliver i tre til fire år. De er gulgrønne til mørkegrønne og bliver ofte gullige om vinteren. Koglerne vokser to til fire sammen eller enkeltvis og er 2 til 3 tommer lange og 1 tomme brede.\nLandskabsanvendelse: Virginia pine er ikke særlig dekorativ, men den er værdifuld som dække på tørre og golde jorde. Den dyrkes til juletræsindustrien i South Carolina. Den klarer sig godt på fattige, tørre, tunge lerjorde, hvor andre fyrretræer ikke vil vokse. Den foretrækker fuld sol.\nModen højde/udbredelse: Mugo pinje (Pinus mugo) bliver 15 til 20 fod høj og 20 til 25 fod bred. Den modne højde og udbredelse af nogle dværgkulturer er kun 4 til 5 fod.\nVæksthastighed: Væksthastighed: Væksthastigheden for mugo pine er langsom (mindre end 12 tommer om året).\nPinus mugo ‘Mops’ ligner en lille grøn kugle af fyrrenåle.\nFoto af USDA Forest Service – Northeastern Area, USDA Forest Service, Bugwood.org.\nOrnamentale træk: Det nåleformede, stedsegrønne løv er grupperet parvis. Dens grene har en flaskebørsteeffekt. Nålene holder sig fem eller flere år, men bliver ofte gulgrønne om vinteren, især på spidserne. Koglerne er enkeltstående eller to til tre sammen. De er 1 til 2 tommer lange og 1 tomme brede.\nLandskabsbrug: Denne art værdsættes hovedsagelig for sine dværgkultivarer, som er nyttige i grundplantninger. Mugo fyrretræ producerer ikke en pælerod og er let at omplante. Den foretrækker delvis skygge til fuld sol og fugtig jord med en pH-værdi på 4 til 6. Mugo pine kan beskæres årligt for at gøre planten tykkere og bevare den dværgformede vækst.\nProblemer: Mugo pine er modtagelig over for rust, træråd, borer, savfluer og især skjoldlus (ofte meget alvorlig).\n‘Compacta’, en meget tæt og rund busk, der bliver 1,5 x 1,5 meter.\n‘Mops’ bliver 1,5 meter høj og det samme i bredden og anses for at være en af de bedre former.\nvar. pumilio, en tæt, mørkegrøn høj, til 2 fod høj og 3 fod bred.\nModen højde/udbredelse: Japansk sort fyr (Pinus thunbergii) bliver 20 til 80 fod høj med en meget varierende udbredelse, normalt 20 til 40 fod under dyrkning.\nVæksthastighed: Japansk sort fyr har en middelstor vækstrate på 1 til 2 fod om året.\nOrnamentale træk: Japansk sort fyr har en middelstor vækstrate på 1 til 2 fod om året: De stive, mørkegrønne nåle forekommer parvis og er 3 til 5 tommer lange. De terminale knopper er grå til sølvhvide. Dette kendetegn er med til at adskille denne art fra de fleste andre fyrretræer. Koglerne er solitære eller klyngeformede, 1½ til 2½ tommer lange og 1 til 2 tommer brede.\nAnvendelse i landskabet: På grund af sin tolerance over for saltstænk er japansk sort fyr uvurderlig til beplantninger ved kysten og meget nyttig til stabilisering af sandklitter. Den er også en god accent- eller bonsai-plante. Den transplanteres let og foretrækker fuld sol og sur jord, men den vil vokse i en bred vifte af jordbundsforhold.\nProblemer: Japansk sort fyrretræ lider ikke af alvorlige skadedyr.\n‘Compacta’ er en tæt, uregelmæssig, stor busk.\n‘Globosa’ har en stor, tæt kugleformet vækst og mørkegrønne nåle.\n‘Iseli’ er guldfarvet og har en bred pyramideform (7 x 3 fod).\n‘Mini Mounds’ bliver 4 fod høj og 9 fod bred og danner højder.\n‘Oculus-draconis’ har blade stribet med to gule bånd.\nNote: Kemisk bekæmpelse af sygdomme og insekter på store træer er normalt vanskelig, da en tilstrækkelig dækning af løvet med et pesticid ikke kan opnås med et kontakt-pesticid; i stedet bør der anvendes en systemisk formulering.


1 Fusionsplan og fusionsredegørelse Investeringsforeningen Nordea Invest, CVR-nr , FT-nr Fusion af afdeling Nordea Invest Europæiske aktier fokus, SE-nr , FT-nr. 59, og afdeling Nordea Invest Europa, SE-nr , FT-nr. 12 (den fortsættende afdeling).\n2 Side 2 Med henblik på at fusionere Investeringsforeningen Nordea Invest afdeling Nordea Invest europæiske aktier fokus som den ophørende afdeling ( NI Europæiske aktier fokus ) og Investeringsforeningen Nordea Invest afdeling Europa ( NI Europa ) som den fortsættende afdeling, har bestyrelsen for Investeringsforeningen Nordea Invest udarbejdet følgende fusionsplan og -redegørelse i henhold til lov om investeringsforeninger mv. 119, stk. 1, og bekendtgørelse nr. 681 af 17. juni 2014 om fusion og spaltning af danske UCITS m.v. 1 De fusionerende afdelingers navne 1.1 Afdelingernes navne før fusionen er: 1.2 Ophørende afdeling: - Nordea Invest Europæiske aktier fokus Fortsættende afdeling: - Nordea Invest Europa I forbindelse med fusionen vil den fortsættende afdeling fastholde navnet Nordea Invest Europa. Ved fusionen vil NI Europa ikke optage NI Europæiske aktier fokus som binavn. 2 De fusionerende afdelingers hjemsted og stiftelsestidspunkt 2.1 Ophørende afdeling: - NI Europæiske aktier fokus blev stiftet den 2. december 2005 som afdeling af Investeringsforeningen Nordea Invest Special. Ved generalforsamling den 29. marts 2012 blev det vedtaget at flytte afdelingen til Investeringsforeningen Nordea Invest. NI Europæiske aktier fokus har hjemsted i Københavns kommune. 2.2 Fortsættende afdeling: - NI Europa blev stiftet den 5. juli 1988 og har hjemsted i Københavns kommune. 3 Vederlag og ombytningstidspunkt 3.1 Vederlaget Fusionen gennemføres ved, at NI Europæiske aktier fokus aktiver og passiver som helhed overdrages til NI Europa. Som vederlag for overdragelsen modtager medlemmerne i NI Europæiske aktier fokus andele i NI Europa. Ved ombytning af andele bliver medlemmerne i NI Europæiske aktier fokus medlemmer af NI Europa. 3.2 Ombytning på baggrund af indre værdi\n3 Side 3 Antallet af andele, som medlemmerne i NI Europæiske aktier fokus modtager i NI Europa, afhænger af forholdet mellem den indre værdi pr. foreningsandel i NI Europæiske aktier fokus og NI Europa på opgørelsestidspunktet ( ombytningsforholdet ). Ombytningsforholdet fastsættes på grundlag af den indre værdi af de fusionerende afdelinger opgjort i overensstemmelse med lov om investeringsforeninger m.v. samt bekendtgørelse om finansielle rapporter for investeringsforeninger og specialforeninger mv. 3.3 Eventuelt overskydende beløb Ved ombytningen kan der eventuelt være overskydende beløb som følge af, at andelene i afdelingerne er af forskellig værdi. Overskydende beløb, der opstår ved ombytning af andele, udbetales til medlemmerne af den enkelte ophørende afdeling, jf. lov om investeringsforeninger mv. 119, stk. 6. Ombytning af andele i de NI Europæiske aktier fokus samt udbetaling af eventuelle overskydende beløb sker på foranstaltning af administrationsselskabet Nordea Funds Oy som repræsenteret ved Nordea Fund Management, filial af Nordea Funds Oy, Finland ved registrering i VP Securities A/S på ombytningsdagen. Eventuelle kontante udligningsbeløb beskattes efter reglerne i aktieavancebeskatningsloven som udbytte. 3.4 Opgørelses- og ombytningstidspunkt samt regnskabsmæssig overgang af rettigheder og forpligtelser Forudsat at Finanstilsynet har godkendt fusionen, finder opgørelses- og ombytningstidspunktet begge sted den 17. juni Fusionen vil have regnskabsmæssig virkning fra den 1. januar Rettigheder i forhold til de nye andele De nyudstedte andele i NI Europa giver ret til fuldt udbytte for regnskabsåret 2016 og øvrige rettigheder fra tidspunktet for den endelige vedtagelse af fusionen. Andele i NI Europa er og vil fortsat være børsnoterede efter ombytningsdagen, mens noteringen af andelene i NI Europæiske aktier fokus fra ombytningsdagen vil blive slettet fra NASDAQ OMX Copenhagen A/S. 3.6 Revisorerklæringer og årsrapport Deloitte Statsautoriseret Revisionspartnerselskab har som uafhængige vurderingsmænd i henhold til bekendtgørelse om fusion og spaltning af danske UCITS m.v. 5, afgivet en erklæring om, hvorvidt kreditorerne i NI Europæiske aktier fokus og NI Europa må antages at være tilstrækkeligt sikrede efter fusionen. Erklæringen vedlægges som Bilag 1. Når ombytningsforholdet er beregnet, vil Deloitte Statsautoriseret Revisionspartnerselskab endvidere som uafhængig statsautoriseret revisor udarbejde en skriftlig erklæring om\n4 Side 4 ombytningsforhold m.v., jf. bekendtgørelse om fusion og spaltning af danske UCITS m.v. 9. Investeringsforeningen Nordea Invests årsrapport for 2015 vedlægges som Bilag 2. 4 Beskatning 4.1 Fusionen vil blive gennemført som en skattefri fusion og vil hverken have skattemæssige konsekvenser for medlemmerne i NI Europæiske aktier fokus eller i NI Europa, bortset fra beskatning af et eventuelt overskydende beløb ved ombytningen af andele (jf. afsnit 3.1 ovenfor). 4.2 For medlemmer af NI Europæiske aktier fokus vil de nyerhvervede andele i den fortsættende NI Europa betragtes som værende anskaffet på det tidspunkt, hvor andelene i den ophørende afdeling blev anskaffet (succession), og til den oprindelige købesum. 5 Begrundelse for fusionen 5.1 Investeringspolitikken for NI Europæiske aktier fokus er identisk med investeringspolitikken for NI Europa. Bestyrelsen vurderer dog, at NI Europa er et mere attraktivt investeringsmål for medlemmer og potentielle medlemmer af Investeringsforeningen Nordea Invest, og forventningen er, at NI Europæiske aktier fokus på sigt kan få vanskeligt ved at opretholde den fornødne formuestørrelse til, at afdelingen kan forvaltes tilstrækkeligt omkostningseffektivt. 5.2 På den baggrund foreslår bestyrelsen således, at afdeling NI Europæiske aktier fokus fusioneres ind i NI Europa. 6 Oplysninger om investeringspolitik og omkostningsniveauer 6.1 Investeringspolitik De to afdelingers investeringspolitikker er enslydende, og den tilstræbte aktivfordeling og faktiske risikoklassifikation for de to afdelinger er ens. Risikoprofilen er ansat til høj risiko for begge de to afdelinger. Denne risikoprofil vurderes at blive fastholdt for NI Europa også efter fusionen. Dermed vurderes risikoen ikke at blive ændret for de nuværende medlemmer i NI Europæiske aktier fokus og/eller NI Europa efter ombytningsdagen For så vidt angår de mere detaljerede rammer for investeringspolitikken for NI Europæiske aktier fokus og NI Europa henvises til Prospektet (som defineret nedefor), som kan findes på Omkostninger 6.3 Både NI Europæiske aktier fokus og NI Europa har en vedtægtsbestemt maksimal omkostningsprocent på 2 % af den gennemsnitlige formueværdi i afdelingen i det pågældende regnskabsår. 6.4 De samlede administrationsomkostninger for afdelingerne angivet i procent af gennemsnitsformuen de seneste fem år:\n5 Side NI Europæiske Aktier Fokus NI Europa ÅOP samler administrationsomkostninger og foreningernes handelsomkostninger samt investors handelsomkostninger i form af maksimale emissionstillæg og indløsningsfradrag. Ved beregning af ÅOP sættes den gennemsnitlige tidshorisont for en investor til 7 år, jf. fællesprospekt for Investeringsforeningen Nordea Invest ( Prospektet ). ÅOP for de to afdelinger fordeler sig således: NI Europæiske aktier fokus 1,77% NI Europa 1,62% Indtrædelses- og udtrædelsesomkostninger (maksimalt) for de to afdelinger er følgende: Indtrædelsesomkostninger Udtrædelsesomkostninger NI Europæiske aktier fokus 0,250% 0,100% NI Europa 0,250% 0,100% 7 Vedtægter 7.1 Vedtægterne for Investeringsforeningen Nordea Invest ændres i forbindelse med afdelingsfusionen, idet NI Europæiske aktier fokus udgår af vedtægterne. De vedtægtsændringer, der er en direkte følge af afdelingsfusionen, fremgår af den som Bilag 3 vedlagte sammenligningsversion mellem (i) de gældende vedtægter for Investeringsforeningen Nordea Invest og (ii) en version af vedtægterne, hvori de vedtægtsændringer, der alene er foranlediget af afdelingsfusionen, er indarbejdede. 7.2 Derudover foreslås en række øvrige ændringer af vedtægterne for Investeringsforeningen Nordea Invest vedtaget på foreningens ordinære generalforsamling den 12. april Disse øvrige vedtægtsændringer samt ændringerne, som følger af denne afdelingsfusion, jf. bilag 3, fremgår af det som Bilag 4 vedlagte forslag til opdaterede vedtægter for Investeringsforeningen Nordea Invest. 8 Afholdelse af generalforsamling 8.1 Forslaget om fusionen vil blive fremsat på den ordinære generalforsamling for Investeringsforeningen Nordea Invest den 12. april I henhold til foreningens vedtægter kan en afdelingsfusion vedtages, hvis den tiltrædes af mindst 2/3 såvel af de afgivne stemmer som af den del af afdelingens formue, som er repræsenteret på generalforsamlingen.\n6 Side 6 9 Øvrige oplysninger 9.1 Bestyrelsen forbeholder sig ret til at foretage sådanne ændringer i denne fusionsplan og - redegørelse, som måtte være nødvendige i henhold til lovgivningen for at opnå Finanstilsynets godkendelse. [Underskrifter på næste side]\n7 Side 7 København, den 26. februar 2016 I bestyrelsen for Investeringsforeningen Nordea Invest afdeling: - Nordea Invest Europæiske aktier fokus, og - Nordea Invest Europa Lars G. Eskesen formand for bestyrelsen Hans Munk Nielsen Næstformand Mads Ulrik Lebech Marianne Philip Anne Elisabeth Jensen Per Skovsted Bilag 1: Erklæring om kreditorernes stilling. Bilag 2: Årsrapport for 2015 for Investeringsforeningen Nordea Invest. Bilag 3: Sammenligningsversion mellem de gældende vedtægter for Investeringsforeningen Nordea Invest og en version af vedtægterne, hvori de vedtægtsændringer, der alene er foranlediget af afdelingsfusionen, er indarbejdede. Bilag 4: Udkast til opdaterede vedtægter for Investeringsforeningen Nordea Invest efter den ordinære generalforsamling den 12. april 2016.


Susanne og familie: Nu er jeg landet\nSådan mentalt. Landet lige midt i efteråret, fyldt med farver og inde-i-huset tid.\nEfteråret ramte mig hårdt i år, men jeg synes, at jeg har fundet formen igen. De gamle støvler i visne blade har gjort sit. At klæde sig varmt på og invitere hunden på en travetur er godt. Og Dodo er altid med på idéen.\nHerinde er der rykket lidt rundt i vindueskarmene, så der er blevet plads til lidt lys (faktisk mener Jonas, at jeg allerede har gjort plads til nisserne). Julen sniger sig ind på mig. Den forstyrrer mine tanker, for der er jo den med adventsnisserne. Anton, Julius og Juliane ligger deroppe. De vågner 1. søndag i advent, og der er de jo som regel allerede forberedt. De har det med at komme frem med gaver til husets børn. Sara har valgt, at Juliane stadig bor her. For som hun siger, så er det vidst kun her i huset, hun virker.\nI dag skal jeg hverken jule eller tænke. Jeg har trukket stikket i håbet om, at trykket letter inden weekenden. Jeg skal have min brors 2 små piger på overnatning på fredag, og Madames blog-træf trækker på lørdag.\nIndsendt af Susanne kl. 08.38\nEtiketter: blogtræf, børnene, DoDo, jul, lidt om mig