Odense Byråd - Dagsorden 11. april 2012\nOnsdag den 11-04-2012 kl. 17:00\n1. Afsluttede anlæg i forbindelse med regnskab 2011 (Åbent)\n2. Odense Kommunes samlede regnskabsmæssige forklaringer for 2011 samt overførsel af ikke forbrugte midler fra 2011 til 2012 (Åbent)\n3. Samlet kommenteret forbrugsrapport pr. 1/3 2012 for Odense Kommune (Åbent)\n4. Udmøntning af besparelse på Teknisk Service (Åbent)\n5. Frigivelse af midler til Trafik- og mobilitetsplan samt Kvarterplan - 2011, Trafik og Anlæg. (Åbent)\n7. Kulturpolitik (Åbent)\n9. VVM-redegørelse for letbanen. Opsamling på 1. offentlighedsfase og forslag til alternativer (Åbent)\n10. Forslag til kommuneplantillæg nr. 20 og lokalplanforslag nr. 1-714 Byens Ø - etape 1. Nordatlantisk Hus. Indsigelser. Endelig vedtagelse (Åbent)\n11. Lokalplanforslag nr. 2-729 Korsløkkeparken. Beboer- og aktivitetshus. Etageboliger. Offentliggørelse (Åbent)\n12. Lokalplanforslag nr. 8-725 - Del af Bolbro Bydelscenter, centerområde. Offentliggørelse (Åbent)\n13. Fra gade til by - omdannelse af Thomas B. Thriges Gade (Åbent)\n14. SSP - ny organisering (Åbent)\n15. Organisationsregnskab 2011 (Åbent)\n16. Meddelelse fra et byrådsmedlem om fravær i en periode. Indkaldelse af stedfortræder (Åbent)\n17. Ejendomserhvervelse til skovrejsning i Elmelundsområdet (Lukket)\n1. Afsluttede anlæg i forbindelse med regnskab 2011\nÅbent - 2012/039563\nI henhold til reglerne i principper for økonomistyring i Odense Kommune skal der efter afslutning af anlægsregnskaber aflægges regnskab.\nBorgmesterforvaltningen, By- og Kulturforvaltningen, Ældre- og Handicapforvaltningen og Børn- og Ungeforvaltningen fremsender 44 afsluttede anlægsregnskaber i forbindelse med regnskab 2011. De samlede anlæg har et merforbrug på 5,7 mio. kr. ud af en bevilling på 474,3 mio. kr. svarende til en afvigelse på 1,2%.\nBorgmesterforvaltningen forelægger 8 afsluttede anlægsregnskaber i forbindelse med regnskab 2011. Regnskaberne udviser et samlet mindreforbrug på 1,0 mio. kr. ud af en samlet bevilling på 112,3 mio. kr.\nBy- og Kulturforvaltningen forelægger 17 afsluttede anlægsregnskaber i forbindelse med regnskab 2011. Regnskaberne udviser et merforbrug på 5,6 mio. kr. ud af en samlet bevilling på 197,3 mio. kr.\nÆldre- og Handicapforvaltningen forelægger 8 afsluttede anlægsregnskaber i forbindelse med regnskab 2011. Regnskaberne udviser et merforbrug på 0,09 mio. kr. ud af en samlet bevilling på 7,5 mio. kr.\nBørn- og Ungeforvaltningen forelægger 11 afsluttede anlægsregnskaber i forbindelse med regnskab 2011. Regnskaberne udviser et merforbrug på 1,0 mio. kr. ud af en samlet bevilling på 157,2 mio. kr.\nBorgmesterforvaltningen, By- og Kulturforvaltningen, Ældre- og Handicapforvaltningen og Børn- og Ungeforvaltningen indstiller til Økonomiudvalget, By- og Kulturudvalget, Ældre- og Handicapudvalget og Børn- og Ungeudvalget, at byrådet godkender anlægsregnskaberne.\nBy- og Kulturudvalget anbefaler By- og Kulturforvaltningens indstilling.\nÆldre- og Handicapudvalget anbefaler Ældre- og Handicapforvaltningens indstilling.\nBørn- og Ungeudvalget anbefaler Børn- og Ungeforvaltningens indstilling.\nØkonomiudvalget anbefaler Borgmesterforvaltningens, By- og Kulturudvalgets, Ældre- og Handicapudvalgets og Børn- og Ungeudvalgets og indstillinger.\nUBST køb – ejerlejlighed\nAfsluttede anlægsregnskaber på budgetområder\nOmråde i SØ, Niels Bohrs Alles forlængelse, Stat-Ene-Vej, Ørbækvejen, motorvejen, Tietgenbyen etape 1\n2 – By og Kulturforvaltningen i alt Udgift\nAnlægsarbejdet vedrørende indretning af Kulturmaskinen, gårdrum og renovering af Magasinet på Brandts udviser et merforbrug på 5.712.200 kr., som kan forklares ved en kombination af mangelfuld projektmateriale, bløde jordbundsforhold, forurenet jord, uventede kloak- vand- og varmeledninger, uventede terrændæk og fundamenter, der dukkede op ved udgravningerne samt store udfordringer med uforudsete disponeringer i forbindelse med flytning af Peter Brandes’ relief. Der henvises endvidere til vedlagte bilag, der blev forelagt By- og Kulturudvalget i forbindelse med budgetopfølgningen pr.1/5 2009.\nÆldre- og Handicapforvaltningen forelægger 8 anlægsregnskaber til byrådets godkendelse.\nAfsluttende anlægsregnskaber på budgetområder\nBudgetområde 3.2 Pleje og omsorg\n203.532060 Ombygning Hvenekilden og Tagtækkervej, vedligehold Kalørgruppen, cykelskure i Højstrupgruppen, Tagtækkervej og Korsløkkehaven\n203.532061 Udskiftning af udtjent inventar på Ældrecenter Øst, Havebæk, Hjallese og Solbakken\n203.532062 Røgalarmer på Næsby Plejecenter\n140.532023 Seniorhus - flytteudgifter i forbindelse med den efterfølgende indflytning\nBudgetområde 3.3 Handicap og psykiatri\n381.559001 Renovering af bygniner på Odense Værkstederne\n394.533001 Inventar i forbindelse med flytning af Tigergården til Slotsgade\nBudgetområde 3.4 Sundhed - ÆHF\n151.559001 Vedligeholdelse på Tarup Gl. Præstegård\nÆldre- og Handicapforvaltningens bemærkning til merforbruget på kr. 111.467:\nBevillingen blev afsat skønsmæssigt, der har ved ombygningen på Tagtækkervej været flere uforudsete udgifter end budgetteret.\nAnlægsarbejder inden for budgetområderne 5.2 - Skoler, 5.3 - Dagpleje og Daginstitutioner og 5.4 – Fritid, der er bevilget i henhold til byrådets beslutning og som er afsluttet, forelægges til udvalgets godkendelse.\nSamlet aflægges der regnskab i forhold til bevillinger på i alt 157.214.699 kr. Det samlede resultat af regnskaberne udviser et merforbrug på 1.043.534 kr.\nYderligere specifikation er beskrevet nedenfor.\nBudgetområde 5.2 - Skoler\nFølgende projekter inden for budgetområde 5.2 - Skoler er afsluttet i 2011:\nVestre Skole - modernisering\nRisingskolen - modernisering\nProvstegårdskolen - modernisering\nSanderumskolen/Dalumskolen - heldagsafdeling og specialklasse\nHøjby Skole - modernisering\nSkt. Klemensskolen - modernisering\nLumby Skole - Udvidelse af specialtilbud\n”-” = Merforbrug\nBevillingerne til modernisering af skoler udgør i alt 74.925.411 kr. og vedrører primært projekter i forbindelse med moderniseringsplanen. Herudover er der afsluttet projekter vedrørende særlig indretning til bl.a. specialklasser/tilbud. Merforbrugene i relation til Vestre Skole og Lumby Skole er en kombination af særlige udgifter til vinterforanstaltninger og ekstraordinære udgifter til bl.a. flugtvejstrappe og retablering af udearealer. Mindreforbruget på projektet omkring modernisering af Risingskolen skyldes en bedre licitation end forventet.\nDer er i øvrigt ingen bemærkninger til regnskaberne.\nBudgetområde 5.3 - Dagpleje og institutioner\nFølgende projekt inden for budgetområde 5.3 - Dagpleje og institutioner er afsluttet i 2011:\nBørnehuset Dragen - ny institution\nI forbindelse med etablering Børnehuset Dragen var de indkomne tilbud væsentligt billigere end forventet, hvilket har givet nævnte mindreforbrug. Merforbruget vedrørende Tornbjerg Børnehus skyldes nødvendige vinterforanstaltninger og behov for ekstraordinær fundering.\nBudgetområde 5.4 – Fritid\nFølgende projekt inden for budgetområde 5.4 - Fritid er afsluttet i 2011:\nOdense Idrætspark - renovering\nDet samlede merforbrug håndteres i regnskabssagen.\n1. Kulturmaskinen - Foreløbig regnskabsforklaring (Kulturmaskinen - foreløbig regnskabsforklaring.pdf)\n2. Odense Kommunes samlede regnskabsmæssige forklaringer for 2011 samt overførsel af ikke forbrugte midler fra 2011 til 2012\nÅbent - 2012/039550\nRegnskabet for 2011 er tilfredsstillende. Både drifts- og anlægsudgifter er mindre end budgetteret samtidig med, at indtægterne stort set er som budgetteret. Således udviser regnskabet og kassebeholdningen et bedre resultat end forventet.\nDer er i regnskabet et samlet mindreforbrug på 161,2 mio. kr. Der søges om genbevilling af 105,9 mio. kr., som overføres til 2012. Herved forbedres kassebeholdningen samlet set med 55,4 mio. kr., og kassebeholdningen udgør med udgangen af 2011 381,2 mio. kr.\nVi har i 2011 arbejdet med en økonomi, som stadig er betydeligt mærket af den økonomiske krise - samtidig er kommunerne underlagt en stram styring fra statens side.\nOdense Kommune har i 2011 arbejdet indgående med økonomistyringen. Der er arbejdet efter nye økonomistyringsprincipper for hele kommunen. Lanceret en ny økonomiportal for alle ledere og økonomimedarbejdere i kommunen. Der er indført effektmål for økonomistyringen, hvor vi med konkrete mål og indikatorer sikrer, at økonomistyringen er på plads. Der er indført servicerammer til hvert udvalg, sådan at vi sikkert og aktivt kan overholde den samlede serviceramme.\nDette har givet resultater. Både servicerammen og medfinansieringskravet på kvalitetsfondsområdet er i 2011 fuldt opfyldt. Samtidig med, at en del af deponeringen af kvalitetsfondsindtægterne fra 2010 er blevet frigivet.\nSåledes viser regnskabet et fornuftigt resultat, men også at fremtiden byder på udfordringer. Dette er økonomiske udfordringer, som vi har og vil imødegå med de markante effektiviseringer og omstillinger, vi har besluttet til budget 2012. Disse effektiviseringer skal sammen med vores solide økonomistyring sikre, at vi også igen om et år kan fremvise et tilfredsstillende regnskab.\nI 2011 blev der for første gang på baggrund af sanktionslovgivningen udmeldt service-\nrammer til alle udvalg. Ved udmeldelsen blev der samtidig vedtaget nogle sanktionsmuligheder over for udvalgene i forhold til, om servicerammen blev overholdt både internt og for kommunen som helhed.\nSamtidig blev økonomistyringsprincipperne vedr. overførselsadgang tilpasset, så de stemte overens i forhold udmeldte servicerammer og sanktionslovgivningen. Det betød bl.a. at muligheden for overførsel af mindreforbrug på driftsområder med overførselsadgang afhang af om området lå indenfor eller udenfor servicerammen. Et mindreforbrug på driftsområder med overførselsadgang inden for servicerammen kunne ikke længe overføres fra et år til et andet, men kun konverteres til anlæg.\nEt af de områder, som bliver særlig ramt af de reviderede økonomistyringsprincipper, er projekter med ekstern finansiering, som ofte er kendetegnet ved at have indtægter og udgifter i forskellige år. På grund af, at de fleste projekter ligger inden for servicerammen, er de omfattet af de samme økonomistyringsprincipper som på ordinær drift.\nBy– og Kulturudvalgets regnskab viser et merforbrug på 5,6 mio. kr., som overføres til 2012. Dette betyder, at mindreforbruget på projekter med ekstern finansiering inden for servicerammen også kan overføres til 2012.\nNedenfor gives der en kort gennemgang af regnskabsresultatet på de enkelte områder, mens der i sagsfremstillingen gives et resumé af de enkelte udvalgsregnskaber.\nDriftsudgifterne udviser et mindreforbrug på 48,5 mio. kr. svarende til 0,5 procent af det korrigerede budget. Afvigelsen består af:\nMindreforbrug på 25,1 mio. kr., som søges overført til 2012 og konverteres til anlæg\nMindreforbrug på 7 mio. kr., som overføres til 2012 uden for servicerammen\nMindreforbrug på 4,3 mio. kr., som tilgår kassen\nMindreforbrug på 12,1 mio. kr. vedrørende beskæftigelsestilskuddet, som overføres til 2012 og reserveres til den endelige efterregulering for 2011, som sker medio 2012.\nPå de uafsluttede anlægsprojekter er der et mindreforbrug på 60,0 mio. kr., som søges overført fra 2011 til 2012.\nPå de anlægsprojekter, der er afsluttet i 2011, er der et samlet merforbrug på 2,1 mio. kr. Merforbruget dækkes af kassen. De enkelte anlægsregnskaber fremgår af sagen om ”afsluttede anlæg i forbindelse med regnskab 2011”.\nDerudover frigives der 11,3 mio. kr. i 2012 på de bevillinger, der blev overført i forbindelse med budgetopfølgningen pr. 1/10 2011.\nRegnskab 2011 viser på indtægtssiden en samlet mindreindtægt på 8,2 mio. kr. i forhold til korrigeret budget. Dette skyldes:\nen mindreindtægt på øvrige skatter på 4,1 mio. kr.\nen merindtægt på 1,7 mio. kr. ved tilskud og udligning\nen mindreindtægt ved renter på 5,8 mio. kr.\nMindreindtægterne på disse områder kompenseres dog af en indtægt på forskerskat på 5,4 mio. kr.\nVed indkomstskatter er der ingen afvigelse i forhold til korrigeret budget. Dette skyldes, at der er valgt statsgaranti til budget 2011.\nAfvigelsen på øvrige skatter skyldes primært mindreindtægter på 8,7 mio. kr. på dækningsafgifter, både på offentlige og private ejendomme, og en mindreindtægt på grundskyld på 1,8 mio. kr.\nMindreindtægterne på grundskyld/dækningsafgift skyldes, at der er flere krav fra borgere og erhvervslivet om tilbagebetaling af for meget opkrævede skatter. Dette skyldes både ændrede vurderinger af fradrag for forbedringer og ændrede vurderinger af grund- og ejendomsværdier.\nVed klager vil der gå tid, inden Skat træffer en afgørelse, hvorfor der kan være tale om tilbagebetaling af for meget betalt grundskyld/dækningsafgifter flere år tilbage. Et eksempel herpå var en nedsættelse af dækningsafgift på OUH, som kostede kommunen ca. 30 mio. kr. i 2010. Derudover har der i de seneste år kørt en del ”Rafn” sager (et firma, som har specialiseret sig i at klage over grundlaget) med tilbagebetaling af for meget betalt grundskyld.\nUbalancen kan også ses i den kommenterede forbrugsrapport pr. 1/3 2012, hvor der pt. er en mindreindtægt på 13 mio. kr. og der forventes fortsat flere tilbagebetalinger. Området vil senere i 2012 blive belyst i en særskilt sag.\nUd over de løbende tilbagebetalinger vedrørende ændret fradragsgrundlag, er der i 2011 konstateret en fejl i beregningerne af grundlaget mellem Skat og KMD-systemer. Dette har medført, at der er opkrævet for meget grundskyld fra borgerne og virksomheder. Dette har medført en tilbagebetaling på 4,3 mio. kr. i grundskyld og knap 1,1 mio. kr. i renter. Staten kompenserer dog kommunen fuldt ud for denne merudgift på samlet 5,3 mio. kr.\nControlling har medført en merindtægt på 1,7 mio. kr. på de momsudgifter, som er omfattet af momsrefusionsordningen.\nPå de øvrige områder under tilskud og udligning er der ingen ændringer i forhold til korrigeret budget. Dette skyldes igen valg af statsgaranti i budget 2011.\nAfvigelsen på renter på 5,8 mio. kr. vedrører primært afkast af kommunens beholdning af værdipapirer og skal ses i sammenhæng med en urealiseret kursgevinst på i alt 24,0 mio. kr. vedrørende regulering af kommunens beholdning af værdipapirer til dagskursen pr. 31/12 2011.\nse mellem det korrigerede budget og det endelige regnskab på som delvis modsvares af en indtægt på forskerskat på 5 mio. ning\nMerforbrug på afdrag på skattefinansierede lån udgør 2,2 mio. kr. Heraf modsvares 0,5 mio. kr. af en tilsvarende mindreudgift under renter, mens de resterende ca. 1,7 mio. kr. vedrører lån i Schweiziske Franc (CHF). Merforbrug på afdrag almene ældreboliger udgør 0,7 mio. kr.\nNettobevægelser på balanceforskydninger vedrørende kortfristede tilgodehavender/gæld samt langfristede tilgodehavender udgør 121,4 mio. kr. På området var der forventet en samlet nettobevægelse på 187,3 mio. kr. Afvigelsen skyldes primært frigivelse af deponering vedrørende kvalitetsfondsmidler.\nRealiseret afkast af kommunens overskudslikviditet har i 2011 udgjort ca. 51,8 mio. kr. Herudover er der i forbindelse med regnskabsaflæggelsen foretaget en positiv urealiseret kursregulering, som har forøget kassebeholdningen med 24,0 mio. kr. Afkastet af kommunens samlede overskudslikviditet har i 2011 i alt bidraget med 75,8 mio. kr. mod korrigeret budget på 61,8 mio. kr.\nKassebeholdningen er ultimo 2011 på 381,2 mio. kr. mod forventet 195,8 mio. kr. i det korrigerede budget, hvilket giver en forskel på 161,2 mio. kr. Den positive afvigelse på kommunens kassebeholdning skyldes mindreforbruget på drift og anlæg, frigivelse af deponering vedrørende kvalitetsfondsmidler og den tidligere nævnte kursregulering af beholdningen af værdipapirer.\nEn foreløbig opgørelse af kommunens låneramme for 2011 udviser en lånemulighed på ca. 16,4 mio. kr., der giver mulighed for at frigive tidligere foretaget deponering. Senest ved budgetopfølgningen den 1/10 2012 vil der blive forelagt en redegørelse for den endelige låneramme for 2011 og mulighed for at vælge, hvordan en eventuel ledig låneramme ønskes anvendt.\nOdense Kommune har i 2011 overholdt kvalitetsfondens medfinansieringskrav på 136,9 mio. kr. Kommunen har på kvalitetsfondsområderne haft udgifter for 181,2 mio. kr. Det høje anlægsniveau betyder endvidere, at kommunen har fået frigivet 22,2 mio. kr. af de tilskudsmidler, som kommunen deponerede i regnskab 2010, hvor medfinansieringskravet ikke blev opfyldt.\nForbruget på serviceudgiftsområderne ligger i 2011 207,3 mio. kr. under kommunens serviceudgiftsramme. Dette kan primært forklares med, at der i forbindelse med vedtagelsen af budget 2012, blev overført 60,1 mio. kr. fra 2011 til 2012 og mindreforbrug på servicerammen i regnskab 2011 på 30,3 mio. kr. Det har samtidig betydet, at servicerammepuljen på 73,5 mio. kr., der blev oprettet for at imødegå eventuelle merudgifter, og hvor finansieringen skulle afklares senere, blev nulstillet ved budgetopfølgningen pr. 1/10 2011.\nMio. kr. 2011-priser\nAfvigelse (regnskab - korrigeret budget)\nBalanceforskydninger - forvaltningerne\nÆNDRING AF LIKVIDITET\nKursregulering 31/12 2011\nKassebeholdning primo *\nNote: * Kassebeholdningen primo er opgjort inkl. pensionsforplitigelser\na. Regnskab 2011 fremsendes til byrådets godkendelse.\nb1: Overførsel af mindreforbrug på 25.055.052 kr. til 2012, som samtidig konverteres til anlæg. Anlægsprojekterne frigives med denne sag.\nb2: Overførsel af merforbrug på 5.649.029 kr. til 2012 til By- og Kulturudvalget.\nb3: Overførsel af mindreforbrug på 2.307.327 kr. til 2012 på områder, som ligger uden for servicerammen.\nb4: Mindreforbrug i 2011 på 3.737.864 kr. tilgår kassen.\nb5: Mindreforbrug på 2.315.599 kr. overføres til en anlægspulje i 2012 under Økonomiudvalget.\nb6: Økonomiudvalget udarbejder en incitamentsstruktur, der understøtter investeringer i forbindelse med implementering af Ny virkelighed – Ny velfærd.\nc1: Mindreforbrug i 2011 på 12.091.533 kr. tilgår kassebeholdningen.\nc2: Der søges via kassebeholdningen om finansiering af merforbruget i 2011 på 13.814.725 kr.\nc3: Overførsel af mindreforbrug på 12.124.791 kr. til 2012 fra Arbejdsmarkedsudvalget til Økonomiudvalget på områder med overførselsadgang, men områder uden for servicerammen.\nd. For projekter med hel eller delvis ekstern finansiering søges der om:\nd1: Overførsel af mindreforbrug på 4.450.663 kr. til 2012 inden for servicerammen.\nd2: Overførsel af merforbrug på 2.059.816 kr. til 2012 indenfor servicerammen\nd3: Overførsel af mindreforbrug på 7.926.854 kr. til 2012 udenfor servicerammen.\ne1: Overførsel af et mindreforbrug på 60.010.352 kr. til 2012.\ne2: Mindreforbrug i 2011 på 3.886.972 kr. tilgår kassebeholdningen.\ne3: Der søges via kassebeholdningen om finansiering af merforbruget i 2011 på 6.031.993 kr. til By- og Kulturudvalget.\ne4: Frigivelse af 11.313.003 kr. i 2012 på de bevillinger, der blev overført til 2012 i forbindelse med budgetopfølgningen pr. 1/10 2011.\nf. På balanceforskydninger søges der om:\nf1: Overførsel af mindreforbrug på 250.515 kr. til 2012.\nf2: Mindreforbrug i 2011 på 703.796 kr. tilgår kassebeholdningen.\nPå det finansielle område søges der om:\ng1: Overførsel af mindreforbrug på 1.481.396 kr. til 2012 til By- og Kulturudvalget på almene plejeboliger. De 2.201.906 kr. vedrører mindreudgifter til renter, og de 720.510 kr. er merudgifter til afdrag.\nHer beskrives de enkelte udvalgs regnskaber for 2011 til byrådets godkendelse. Driftsregnskabet udviser et mindreforbrug på 48,5 mio. kr. svarende til 0,5 procent af det korrigerede budget. Anlægsregnskabet udviser et mindreforbrug på 57,9 mio. kr. svarende til 9,6 procent af det korrigerede budget.\nPå anlægsområdet er der et mindreforbrug på 22,7 mio. kr. svarende til 25,0 procent af det korrigerede budget. Størstedelen af mindreforbruget søges overført til 2012, mens en mindre del tilgår kassen.\nI merforbruget er der indeholdt et merforbrug på området for almene ældreboliger på 9,0 mio. kr., der er hvile-i-sig-selv. Under det finansielle område er der et mindreforbrug vedrørende almene ældreboliger på 1,5 mio. kr., så samlet set er der et netto merforbrug på almene ældreboliger på 7,5 mio. kr.\nDriftsområder uden overførselsadgang omfatter vintertjenesten. På området er der et mindreforbrug på 2,9 mio. kr., der skyldes et mindre antal udrykninger i årets sidste kvartal. Mindreforbruget tilgår kassen.\nDet finansielle område, der omfatter renter og afdrag på almene plejeboliger, udviser et mindreforbrug på 1,5 mio. kr., der søges overført til 2012 sammen med mindreindtægterne på drift af almene ældreboliger.\nÆldre- og Handicapforvaltningen fremsender regnskab for 2011 for de drifts- og anlægsområder, der hører under Ældre- og Handicapudvalget. Samtidig ansøges der om, at\nen del af mindreforbruget på driften omkonverteres til anlæg i 2012\ndet resterende mindreforbrug tilføres kassen\nuforbrugte midler på uafsluttede anlægsprojekter i 2011 overføres til 2012\nDriftsområder med overførselsadgang viser et samlet mindreforbrug på godt 7,9 mio. kr., hvoraf 0,7 mio. kr. kan henføres til eksternt finansierede projekter. Mindreforbruget omkonverteres delvist til anlæg.\nVed budgetopfølgningen 1/10 2011 var forventningen et mindreforbrug på 9,7 mio. kr. Grundet usikkerhed i forhold til, om OUH ville acceptere det fremsendte krav på respirationssager, fandt forvaltningen det realistisk at overføre 6 mio. kr. til 2012 og omkonvertere 1. mio. kr. til anlæg.\nForvaltningens samlede mindreforbrug for 2011 kan således sammenlagt opgøres til 14,9 mio. kr. svarende til 0,7 % af det samlede driftsbudget.\nRegnskabsresultatet for 2011 er blevet bedre end forventet ved budgetopfølgningen den 1/10 2011 trods fortsat manglende afklaring på, om OUH vil acceptere de fremsendte krav. Den manglende afklaring betyder, at regnskabsresultatet på Handicap- og Psykiatriområdet er vendt fra et forventet overskud på 6,1 mio. kr. til et merforbrug på 5,7 mio. kr., hvoraf 1 mio. kr. kan henføres til eksternt finansierede projekter. At regnskabet alligevel samlet kommer bedre ud end forventet, skyldes primært, at Sundheds regnskabsresultat er vendt fra et forventet merforbrug på 0,4 mio. kr. ved budgetopfølgningen 1/10 2011 til et mindreforbrug på 15,6 mio. kr., hvoraf 1,8 mio. kr. kan henføres til eksterne projektmidler. Det er primært på hjælpemiddelområdet, at mindreforbruget er markant højere end forventet.\nDer forventes et samlet mindreforbrug på 0,7 mio. kr., som overføres til 2012.\nAnlægsområdet i 2011 udviser et samlet mindreforbrug på 8,6 mio. kr. på projekter, der endnu ikke er afsluttede i 2011. Beløbet søges overført til 2012. Mindreforbruget kan primært henføres til Provstegårdshjemmet, etablering af skurvogne/pavilloner for sindslidende samt Center for velfærdsteknologi.\nSocialudvalget og Arbejdsmarkedsudvalget\nSocial- og Arbejdsmarkedsforvaltningen fremsender regnskab for 2011 for de drifts- og anlægsbevillinger, der hører under Socialudvalget og Arbejdsmarkedsudvalget.\nSamlet set udviser driftsregnskabet et mindreforbrug på 28,7 mio. kr. Mindreforbruget er fordelt på 9,3 mio. kr. på budgetområder med overførselsadgang, 12,9 mio. kr. på områder uden overførselsadgang og 6,5 mio. kr. på projekter med ekstern finansiering. Hertil kommer mindreforbrug på 3,2 mio. kr. på anlæg.\nDet samlede regnskabsresultat for Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen inkl. anlæg påvirker kommunens kassebeholdning positivt med 31,8 mio. kr. i 2011 og forbedrer servicerammen med 7,7 mio. kr. i 2011.\nVedrørende overholdelse af servicerammen vil Socialudvalget og Arbejdsmarkedsudvalget fremstå med farven grøn, da udvalgenes serviceramme overholdes.\nPå driftsområder uden overførselsadgang udviser regnskabet inden for Budgetgarantien og øvrige overførsler et mindreforbrug på 3,1 mio. kr., der skyldes flere modsatrettede bevægelser. På Budgetgarantien er der et merforbrug på 1,3 mio. kr., og på øvrige overførsler er der et mindreforbrug på 4,4 mio. kr. Herudover er der et merforbrug 2,3 mio. kr. på Kommunale fleksjob, den lukkede gruppe.\nInden for Budgetgarantien er regnskabet i Odense Kommune beskedent bedre end på landsplan, hvorimod øvrige overførsler er ringere end på landsplan. Da kommunerne under ét kompenseres i forhold til Budgetgarantien bør Odense opnå en positiv efterregulering i forbindelse med Midtvejs- og efterreguleringen i juni/juli 2012.\nFor forsikrede ledige inden for Beskæftigelsestilskuddet, fortsat uden overførselsadgang, udviser regnskabet et mindreforbrug på 12,1 mio. kr., der fordeler sig ligeligt på A-dagpenge og Beskæftigelsesindsats.\nMindreforbruget tilføres reservationspuljen under Økonomiudvalget, der således er oppe på 21,2 mio. kr. Puljen afventer eventuel negativ efterregulering i forbindelse med Midtvejs- og efterreguleringen i juni/juli 2012.\nKL’s seneste prognose for 2011 udviser en negativ efterregulering for 2011 på 11,0 mio. kr. Restpuljen vil herefter tilgå kassen.\nFor projektmidler udviser regnskabet et mindreforbrug på 7,9 mio. kr., der hovedsageligt omfatter projekter vedrørende Forsikrede ledige.\nBørn- og Ungeudvalget fremsender hermed regnskab for 2011 for de drifts- og anlægsområder, der hører under Børn- og Ungeudvalget samt ansøgning om overførsler fra 2011 til 2012.\nDriftsbevillingerne på områder med overførselsadgang viser i 2011 et samlet mindreforbrug på 13 mio. kr. Mindreforbruget svarer til 0,39 % af Børn- og Ungeudvalgets driftsbudget.\nSkoleområdet har et samlet merforbrug på ca. 9,5 mio. kr. Skolerne har et samlet mindreforbrug på 10,5 mio. kr. som følge af generel tilbageholdenhed. På de centrale konti er der et merforbrug på 20 mio. kr., hvilket primært skyldes éngangsudgifter i forbindelse med ændringer i skolestrukturen kompensation i forbindelse med ferielukning i heldags- og specialskoler, et stigende antal unge, der modtager særligt tilrettelagt undervisning (STU) uden for CSV samt betalingsforskydninger mellem årene.\nDaginstitutionsområdet har et samlet mindreforbrug på 11,4 mio. kr. Dette mindreforbrug skyldes primært en opbremsning i forbruget på det decentrale område for at imødekomme budgetreduktionerne i budget 2012.\nBørn- og familieområdet har et mindreforbrug på 11,7 mio. kr. På det decentrale område er der et mindreforbrug og i den centrale afdeling et merforbrug. Mindreforbruget skyldes blandt andet vakante stillinger og generel tilbageholdenhed. Merforbruget skyldes primært et påbud fra Arbejdstilsynet på Platanhavens afdeling Fregatten.\nOvenstående afvigelser i 2011 er fordelt ved et mindreforbrug uden for servicerammen svarende til 2,3 mio. kr. samt et merforbrug på projekter med ekstern finansiering på 0,6 mio. kr., i alt 1,7 mio. kr., som søges overført til 2012. Dertil søges 11,3 mio. kr. overført til anlæg i 2012.\nProjekter med hel eller delvis ekstern finansiering udviser et merforbrug på 0,6 mio. kr. Merforbruget skyldes periodeforskydninger og overføres til 2012.\nAnlægsbevillinger, som ikke er afsluttet, viser et samlet mindreforbrug på 11 mio. kr. Der søges om overførsel af mindreforbruget til 2012.\nKassebeholdningen forbedres i 2011 med det samlede regnskabsresultat på 161,2 mio. kr. Da 105,9 mio. kr. af mindreforbruget genbevilges og overføres til 2012, bliver nettokasseforbedringen 55,4 mio. kr.\nSamlet set overholdes kommunens serviceramme i 2011 med et mindreforbrug på 207,3 mio. kr. i forhold til servicerammen for 2011, som er fastlagt efter vedtaget budget.\nUdvalgenes servicerammer for 2012 nedjusteres samlet med 3,2 mio. kr. som følge af overførsel af mer- og mindreforbrug.\nServiceramme pr. udvalg\n- = nedjustering af servicerammen\n1. Driftsudgifter (Bilag til regnskab 2011 på drift.pdf)\n2. Anlægsudgifter (Bilag til regnskab 2011 på anlæg.pdf)\n3. Finansielle områder (Bilag til regnskab 2011 på finansielle områder.pdf)\n4. Oversigt over mindreforbrug, som søges konverteret til anlægsprojekter og overført til 2012 (Bilag mindreforbrug konverteres til anlægsprojekter.pdf)\n6. Odense Kommunes regnskab 2011 (Regnskab 2011 rev.pdf)\n5. Udvalgenes indstillingspunkter og beslutninger (Bilag til regnskab 2011.pdf)\n3. Samlet kommenteret forbrugsrapport pr. 1/3 2012 for Odense Kommune\nÅbent - 2012/017024\nBorgmesterforvaltningen fremsender Odense Kommunes samlede kommenterede forbrugsrapport pr. 1/3 2012 til byrådets godkendelse. Den kommenterede forbrugsrapport er sammenskrevet af Borgmesterforvaltningen på baggrund af udvalgsdagsordenerne. Da det kun er forventninger, som signaleres i sagerne, laves der ikke budgettilretninger eller andre bevillingsmæssige tiltag i den overordnede sag.\nGenerelt viser den første opfølgning på kommunens økonomi i 2012, at forbrug og budget forventes at være i balance ved årets udgang på nær på boligstøtteområdet, hvor der forventes en merudgift på 8,5 mio. kr., og på øvrige skatter, hvor der pt. er en mindreindtægt på 13 mio. kr.\nPå nuværende tidspunkt forventes kommunens samlede serviceramme for 2012 at blive overholdt. Alle udvalg har signaleret overholdelse af deres serviceramme. Den endelige opgørelse for 2011 viser, at regnskabet ligger godt 200 mio. kr. under servicerammen. Med de reviderede økonomistyringsprincipper samt den fokus, der er på god økonomistyring både centralt og decentralt, forventes servicerammen heller ikke i 2012 at komme under pres.\nI budgetloven, som forventes at blive vedtaget i april måned, lægges der op til, at der fremadrettet vedtages fler-årige servicerammer. Det foreløbige landsregnskabsresultat for 2011 viser et mindreforbrug på ca. 5 mia. kr. i forhold til den samlede service-\nramme. Dette betyder, at servicerammernes størrelse vil blive et centralt element i forhandlingerne om kommunernes økonomi for 2013.\nOdense Kommune har i 4. kvartal 2011 haft en befolkningstilvækst på 305 personer. Ved 4. kvartal året før var tilvæksten på 158 personer. I løbet af hele året har der været en samlet tilvækst på 1.420 personer, hvilket er på niveau med året før, men langt overstiger tilvæksten fra tidligere år. Tilvæksten kan primært ses i aldersgruppen 17-24 år, hvilket indikerer, at det er uddannelsessøgende, som tilflytter kommunen. Dette hænger også fint sammen med, at SDU i de seneste år har haft rekordstort optag af studerende.\nBefolkningstilvæksten var i Odense Kommune på 0,7 pct. i 2011. Til sammenligning var befolkningstilvæksten på landsplan på 0,36 pct., og i Københavns Kommune var tilvæksten på 1,7 pct.\nVed den seneste opgørelse fra Danmarks Statistik for januar måned 2012 var der 4.131 fuldtidsledige i Odense Kommune. Dette svarer til en ledighedsprocent på 8,8 pct. I juli 2008 var ledighedsprocenten på 3,1 pct. Ledighedsprocenten har siden medio 2008, med små udsving, været støt stigende og ligger nu 5,7 procentpoint over niveauet fra 2008.\nEn sådan udvikling på ledigheden i kommunen har stor betydning for de forventede skatteindtægter og dermed hele indtægtssiden, som ligger til grund for udgiftssiden. Færre indtægter medfører, at udgiftssiden må tilpasses med effektiviseringer og besparelser. Og med den seneste udmelding på udligningsreformen, hvor Odense står til at tabe 123 mio. kr. i forhold til den nuværende model, kommer indtægtssiden under pres i den kommende budgetperiode.\nDen seneste opgørelse af ledigheden viser også, at Odense er den af 6-byerne, som er hårdest ramt af ledighed. Til sammenligning er ledighedsprocenten på landsplan på 6,4 pct. Byrådet vil i forbindelse med kommende kvartalsmøde få en mere fyldestgørende redegørelse for udviklingen på arbejdsmarkedsområdet.\nPå driftsområder med overførselsadgang forventes budgettet overholdt ved alle udvalg.\nBudgettet på driftsområder uden overførselsadgang forventer et samlet merforbrug på 8,5 mio. kr. Merforbruget skyldes stigende mængder på boligstøtte under Socialudvalget.\nPå Indtægtssiden er der på nuværende tidspunkt opgjort en mindreindtægt på godt 13 mio. kr. ved øvrige skatter. Mindreindtægten vedrører dels grundskyld og dels dækningsafgift under øvrige skatter og fordeler sig således:\n· Mindreindtægt på grundskyld på 2,7 mio. kr.\n· Mindreindtægt på dækningsbidrag på offentlige ejendomme på 1 mio. kr.\n· Mindreindtægt på dækningsafgift på erhvervsejendomme på 9,3 mio. kr.\nMindreindtægten på de tre områder skyldes, at der er flere krav fra borgere og erhvervslivet om tilbagebetaling af for meget opkrævede skatter. Dette kan både henføres til ændrede vurderinger af fradrag for forbedringer og til ændrede vurderinger af grund- og ejendomsværdier.\nVed klager fra borgere og virksomheder vil der gå tid, inden Skat træffer en afgørelse, hvorfor der kan være tale om tilbagebetaling af for meget betalt grundskyld/dækningsudgifter flere år tilbage.\nSamme ubalance kunne der også konstateres i forbindelse med regnskab 2011, hvor der samlet var en mindreindtægt på 10,5 mio. kr. Området vil derfor blive belyst i en særskilt sag for byrådet.\nFølgende er udfordringerne signaleret i udvalgssagerne:\nDer er en betydelig usikkerhed omkring sundhedsområdet, hvor hele medfinansieringssystemet er omlagt til 2012.\nI lighed med 2011 vil der i løbet af 2012 være særlig fokus på gadelysområdet, hvor udgifterne har været stigende de senere år. I forbindelse med byrådets behandling af den tekniske opsamlingssag den 25/4 2012 vil gadelysområdet blive kompenseret i forhold til den manglende DUT-regulering. Endvidere er der særlig fokus på udlejningsområdet, herunder især ældreboligområdet.\nSom en del af det 4-årige budgetforlig omhandlende Odense Ny Virkelighed, besluttede udvalget den 8/11 2011, hvorledes besparelserne/effektiviseringerne skulle fordeles. Forvaltningen arbejder løbende på at udmønte de vedtagne effektiviseringer/besparelser. Den fulde effekt af indsatserne er dog først en realitet ved årets afslutning.\nForvaltningens primære udfordringer kan henføres til køb og salg af pladser, hvor der kan konstateres et vigende salg på psykiatriområdet, færre udenbys borgere på plejecentre i Odense i forhold til Odenseborgere på plejecentre udenfor Odense samt fortsatte udfordringer med at prognosticere udgifter til domsanbragte. Der vil som konsekvens af de konstaterede udfordringer blive iværksat en kapacitetsanalyse.\nTil brug for opfølgningen den 1/3 2012 (pr. 31/1) har Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen udarbejdet en prognose for 2012 på udvalgte driftsområder inden for Budgetgarantien og øvrige overførsler. Prognosen tager afsæt i regnskabserfaringer fra 2011 og forventninger til 2012.\nInden for budgetgarantien er der udarbejdet prognose for Kontanthjælp, Førtidspension og Ledighedsydelse. På øvrige overførsler er der lavet prognose på områderne Sygedagpenge og Løntilskud til fleksjob, Seniorjob, Enkeltydelser samt Boligstøtte.\nDet oprindelige budget tager udgangspunkt i Økonomisk Status fra foråret/sommeren 2011, herunder konsekvenserne af ny finansiering på beskæftigelsesområdet og ny Aktiveringsstrategi.\nRegnskabserfaringerne viser imidlertid et behov for at justere i forhold til den ændrede finansiering og aktiveringsstrategien. Hertil er der taget højde for ændrede mængder, med stigende mængder på Kontanthjælp, Ledighedsydelse, Fleksjob og Seniorjob, men modsat faldende mængder på Førtidspension og Sygedagpenge. Endvidere er der stigende mængder på boligstøtte.\nDe nye prognoser afviger på nogle områder væsentligt fra det nuværende korrigerede budget. Der er et merbehov på Boligstøtte på 8,5 mio. kr. Alle de nævnte områder ekskl. Boligstøtte vil i forbindelse med byrådets behandling af den tekniske opsamlingssag den 25/4 2012 blive korrigeret i forhold til prognosen, således at budgetterne afspejler forventet regnskab. Tilretningen sker ved budgetneutrale tillægsbevillinger mellem Socialudvalget og Arbejdsmarkedsudvalget.\nUnder sociale indsatser arbejdes der målrettet på budgetoverholdelse i 2012 for projektøkonomien, men periodiseringen mellem indtægter og udgifter giver fortsat væsentlige udfordringer. Til trods for en målrettet dialog med bevillingsgivere opleves det ofte, at ministerier mv. foretrækker at give hele projektbevillingen i ét år, selvom projektet strækker sig over flere år. Såfremt der i 2012 - i lighed med 2011 - opstår mulighed for at overføre forventet mindreforbrug til det efterfølgende år, vil det kunne afhjælpe problemstillingen i 2012.\nSom en del af det 4-årige budgetforlig omhandlende Odense – en ny virkelighed, skal Børn- og Ungeudvalget gennemføre reduktioner på 363 mio. kr. over de kommende fire år. På udvalgsmødet den 14/12 2010 fastlagde udvalget deres besparelsesprofil for de kommende 3 år, og på udvalgsmødet den 7/9 2011 besluttede udvalget, hvorledes besparelsen på 61 mio. kr. i 2012 skulle udmøntes.\nForvaltningen arbejder løbende på at udmønte de vedtagne effektiviseringer samt besparelser, den fulde effekt af indsatserne er dog først en realitet ved årets afslutning.\nFor at sikre løbende fokus på økonomistyringen indføres der månedlige administrative budgetopfølgninger. Opfølgningerne skal desuden sikre en tidlig indsats i forhold til økonomiske udfordringer.\nBorgmesterforvaltningen indstiller til Økonomiudvalget, at byrådet godkender den kommenterede forbrugsrapport pr. 1/3 2012.\nBorgmester Anker Boye og rådmand Peter Rahbæk Juel deltog ikke i behandlingen af dette punkt.\nSom noget nyt er anlægsområdet taget ud af opfølgningerne. Dette skyldes, at det i forbindelse med budget 2012 blev besluttet at lave særskilte opfølgninger på området.\nI de kommenterede forbrugsrapporter er der fokuseret på at give et helhedsbillede af udvalgenes og kommunens samlede økonomi og udfordringer.\nBorgmesterforvaltningen fremsender en samlet kommenterede forbrugsrapport pr. 1/3 2012 for hele kommunen.\nForventet regnskab 2012 fordelt på udvalg og bevillingsområder\nOpfølgning på overholdelse af kommunens samlede serviceramme\nServicerammen for Odense Kommune er fastlagt af Økonomi– og Indenrigsministeriet og opgjort som nettodriftsudgifter på et afgrænset område fratrukket brugerfinansierede udgifter, udgifter til forsikrede ledige og overførsler samt indtægter fra den centrale refusionsordning for særligt dyre enkeltsager.\nOpfølgning på udvalgenes samlede serviceramme 2012 (opgjort pr. 7/11 2012)\nForventet service-udgifter 2012\nNote: Opgørelsen stemme ikke helt overens med, hvad der er opgjort i udvalgssagerne\nOpfølgning på udvalgenes serviceudgifter uden for udvalgenes servicerammer, som indgår i kommunens samlede serviceramme for 2012\n- = merindtægt + = mindreindtægt\nUdvikling i nøgletal på befolkning og ledige i Odense Kommune\nBefolkningstilvækst i 2011 i Odense sammenlignet med de øvrige 6-byerne og hele landet\nBefolkningsudviklingen fordelt på ny tilgang og kvartaler, 2007-2011\nFuldtidsledige i pct. af arbejdsstyrken i Odense sammenlignet med de øvrige 6-byerne og hele landet, januar 2012\nUdviklingen i ledighedsprocenten samt antal fuldtidsledige, januar 2008-2012\n*Fuldtidsledige opgøres som ledige og aktiverede dagpengemodtagere samt kontanthjælpsmodtagere, der er vurderet jobklar (matchkategori 1)\n4. Udmøntning af besparelse på Teknisk Service\nDen Tekniske Serviceenhed etableres organisatorisk den 1/6 2012 ved en byrådssag, men da besparelsen allerede ligger fra 2012, foreslås det i denne sag, at besparelsen allerede nu udmøntes pr. udvalg.\nVed at udmønte besparelsen nu sikres der længere tid til at gennemføre besparelserne frem for, at det sker i forbindelse med etableringen af Teknisk Serviceenhed. Dog er der på nuværende tidspunkt ikke overblik over den samlede opgaveportefølje og dermed, hvor besparelsen mest hensigtsmæssigt kan udmøntes. Men der er med denne model tid til at finde besparelsen på de enkelte organisatoriske enheder, hvor der sikres en bedre og mere ordentlig proces i forhold til de berørte medarbejdere.\nUdvalgsmedlemmerne Lars Chr. Lilleholt og Per Berga Rasmussen deltog ikke i mødet.\nUdvalgsmedlem Olav Rabølle Nielsen deltog ikke i mødet.\nØkonomiudvalget anbefaler By- og Kulturudvalgets, Børn- og Ungeudvalgets, Ældre- og Handicapudvalgets, Socialudvalgets, Arbejdsmarkedsudvalgets og Borgmesterforvaltningens indstillinger.\nModellen bygger på den antagelse, at der er en nogenlunde lineær sammenhæng imellem antallet af m2 bygninger samt omfanget af teknisk servicerelaterede opgaver (rengøring, udvendig vedligehold, indvendig vedligehold, terrænvedligehold osv.), og modellen har ydermere den fordel, at den genanvender det tidligere udarbejdede og ganske omfattende datagrundlag.\n5. Frigivelse af midler til Trafik- og mobilitetsplan samt Kvarterplan - 2011, Trafik og Anlæg.\nBy- og Kulturforvaltningen foreslår en praksisændring i forbindelse med iværksættelse af visse krydsombygningsprojekter, sådan at der i første omgang søges om frigivelse af midler til skitseprojekter. Når skitseprojekterne foreligger, søges der på et senere tidspunkt om frigivelse til gennemførelse af hovedprojekterne.\nHerudover foreslås frigivelse af midler til et pilotprojekt med hastighedsdæmpende foranstaltninger omkring Skt. Jørgens Gade samt forslag om frigivelse af midler til indkøb af anlæg til Styring, Regulering og Overvågning (SRO-anlæg) i tilknytning til driftskontrakten for vores signalanlæg.\nDesuden ønskes der frigivet midler til iværksættelse af 2 udsatte projekter:\nEn ombygning af Frederiksgade, så den sikkerhedsmæssigt kan håndtere den fremtidige bustrafik\nb. Der frigives en anlægsbevilling ”Trafik- og mobilitetsplan/Kvarterplan”, der stilles til rådighed for By- og Kulturforvaltningen, budgetområde 2.4, Natur, Miljø og Trafik, på 25.500.000 kr. i 2012.\nBevillingen finansieres af afsatte rådighedsbeløb på budgetområde 2.4, Natur, Miljø og Trafik, ”Ramme til finansiering af Trafik- og mobilitetsplan” med 25.500.000 kr. i 2012.\nI forhold til omprioritering af tidligere udsatte projekter bemærker udvalget, at projektet i Frederiksgade i første omgang alene gennemføres med henblik på at trafiksikre forholdene for bløde trafikanter, samt at der for projektet i Jarlsberggade i første omgang alene gennemføres forberedende planlægning, herunder en simulering.\nVed byrådets vedtagelse af budget 2009 blev det besluttet at stille midler til rådighed for byudvikling og infrastruktur, herunder bl.a. Kanalforbindelsen og projekter fra Kvarterplanen by-havn samt fra Trafik- og mobilitetsplanen.\nByrådet besluttede på mødet den 13/2 2008 at omdanne Thomas B. Thriges Gade, når Kanalforbindelsen er etableret.\nProjektering af de første krydsombygninger blev igangsat i 2009, bl.a. for at sikre fremkommeligheden og trafiksikkerhedsmæssige problemer.\nFor at sikre et større fokus på økonomien samt på de eventuelt politiske dilemmaer i nogle af projekterne foreslår forvaltningen, at der til visse krydsombygningsprojekter i første omgang frigives midler til skitseprojekter.\nDer søges om frigivelse til skitseprojektering af de 4 nye indsatser for at klarlægge, hvilke tiltag der er nødvendige.\nPå Ring 2 ved Hunderupvej og Læssøegade er der busstoppesteder umiddelbart efter krydsene. Busstoppestederne flyttes 20-25 m væk fra krydset, således at cyklister kan komme ud af krydset inden busstoppestedet. Ud for de nye busstoppesteder etableres der ca. 2 m brede fællesstier, der synliggør overgangen og dermed, at der er et busstoppested. På Hunderupvej nord nedlægges en sidehelle og nogle P-lommer. Således kan det eksisterende ”korte” venstresvingsspor forlænges.\nFor at sikre den bedst mulige fremkommelighed i trafikken forudsættes det, at forvaltningen har rådighed over relevante trafikdata for den væsentligste del af vejnettet samt muligheden for at regulere og styre disse. Dette kan sikres ved at investere i et SRO-anlæg (SRO: Styring, Regulering, Overvågning). Et sådant anlæg bidrager derudover også til at opretholde en optimal og fejlfri tilstand.\nAnlægget forudsættes finansieret delvist af Trafik- og mobilitetsplanmidler og delvist af Vejreguleringsrammen (se sag nr. 17 herom).\nI boligvejene omgrænset af Palnatokesvej, Østerbro, Nyborgvej og Ejbygade ønskes der etableret 30-km hastighedszone. I projektet vil borgerne blive inddraget så tidligt som muligt i udformningen, valg af foranstaltninger og information.\nI 2011 blev enkelte projekter under Trafik- og mobilitetsplanen udskudt for at opprioritere andre projekter under planen. Derfor søges der nu om frigivelse af midler til udførelse af disse udskudte projekter.\nAfsat rådighedsbeløb på budgetområde 2.4, Natur, Miljø og Trafik, ”Ramme til finansiering af Trafik- og mobilitetsplan”\nEn opgradering af byrum og bygninger på Filosofgangen vil understøtte Kulturstrategiens og den efterfølgende Kulturpolitiks visioner om et aktivt byliv og nem adgang til kunst- og kulturoplevelser.\nFinansiering afsat under Økonomiudv.\nDet skal bemærkes, at der foreslås omprioriteret 760.000 kr. fra projektet "Byen svinger" (projekt, hvor der udvalgte steder skulle opsættes gynger) under Miljøhandlingsplanen, da det vurderes, at den foreslåede legerute i højere grad vil understøtte visionen om "At lege er at leve", samt at den vil understøtte sundhed og innovation.\nDer afsættes et yderligere rådighedsbeløb på 3.500.000 kr. fordelt med 1.750.000 kr. i henholdsvis 2012 og 2013 til renovering af byrum og bygninger omkring ”Filosoffen”, som finansieres med 1.750.000 kr. i hvert af årene 2012 og 2013 fra anlægsrammen til renovering af udlejningsejendomme.\nDer afsættes et rådighedsbeløb til ny legerute på 3.200.000 kr. i 2012-13, som finansieres som beskrevet i sagsresuméet, og som samtidig frigives til By- og Kulturforvaltningen i 2012-13.\nI 2004 udarbejdede Odense Kommune en Kulturstrategi, der efterfølgende er udmøntet i flere bygninger og byrum delvist finansieret af RealDania.\nI tråd hermed ønskes det at øge Udstillingsbygningens potentiale som bylivsgenerator, der rækker ud i og får betydning for det offentlige rum. Der ønskes samtidig en ny, kreativ og funktionel udformning af udearealerne omkring bygningen langs den vestlige åbred og de funktioner, der knytter sig hertil, herunder særligt Åfarten.\nLangs en strækning af Odense Å og gennem bymidten foreslås der udbudt mulighed for at etablere en legerute med et antal legepladser, der samlet set henvender sig til alle børn, uanset alder, køn og fysisk formåen.\nSamtidig sikres der en god balance med de mangeartede øvrige hensyn, der gør sig gældende for områderne.\nDer er forventning om, at legeruten i fremtiden vil blive en attraktion for Odense, hvor man vil kunne afprøve de nyeste muligheder inden for området.\nRenovering af byrum og bygninger omkring Filosoffen (kommunal medfinansiering)\nVedtagelse af sagen vil medføre en midlertidig forbedring af kassebeholdningen i 2012 på 3.000.000 kr., da der foreslås en forskydning til 2013 af midler afsat til renovering af byrum og bygninger omkring ”Filosoffen”.\nDer foreligger hermed revideret Kulturpolitik. Kulturpolitikken er udarbejdet som en udvalgspolitik for By- og Kulturudvalget, jf. Odense Kommunes politikkoncept godkendt i byrådet på mødet den 17/12 2008.\nDen foreliggende kulturpolitik er en revidering af den kulturpolitik, som byrådet godkendte på mødet den 17/6 2009.\nBy- og Kulturforvaltningen indstiller til udvalget, at byrådet godkender Kulturpolitikken.\nRådmand Jane Jegind tager forbehold for den del, der omhandler Musik- og Teaterhuset.\nPolitikken bygger endvidere på personlige interviews med By- og Kulturudvalgets medlemmer samt By- og Kulturudvalgets drøftelser.\nKulturpolitikken er det værktøj, By- og Kulturudvalget anvender som baggrund for den løbende politiske dialog om prioriteringer på kulturområdet, og kulturpolitikken bliver derfor synlig i drifts- og aktivitetsaftaler, virksomhedsplaner samt øvrige bevillinger på området.\nKulturpolitikkens overskrift er ”Meningsfulde fællesskaber”. Det understreger en rød tråd gennem hele kulturpolitikken - en af visionerne for, hvad kultur skal bidrage med i Odense Kommune. Ligesom det understreger, at arbejdsmetoden på kulturområdet skal være kendetegnet ved samarbejde og fællesskaber mellem kulturinstitutioner, kulturaktører, kommune og borgere.\nØnsket med analysen var at få afklaret, om der kunne findes alternativer til den måde, som vintertjenesten udføres på i dag, herunder om analysen kunne klarlægge mulige besparelser, og om budgettet kunne styres, så der ikke i fremtiden kommer store overskridelser (rammestyring).\nAnalysen har ikke vist væsentlige muligheder for besparelser, da alle opgaver er beskrevet og udliciteret, og priserne har været udsat for konkurrence. Der peges dog på, at der på mellemlang sigt kan ændres på niveauet for cykelstier, og at klassificeringen af visse skole- og industriveje kan ændres. En eventuel ændring af serviceniveauet vil skulle ske i forbindelse med nyudbud af vintertjenesten og skal være vedtaget medio 2012 og vil kunne få virkning fra vinteren 2013.\nDet er i analysen nævnt, at man med fordel kan prøve at styre risikoen for entreprenørerne, således at der kan opnås mere ens priser for entreprenørens faste årlige udgifter. Mulige besparelser på denne post vurderes dog ikke at have væsentlig indflydelse på det samlede forbrug i vintertjenesten og vil først kunne hentes efter nyt udbud, det vil sige med virkning fra vinteren 2013.\nI analysen er der desuden lavet en benchmarking af udgifts- og serviceniveau med udvalgte kommuner i 6-by samarbejdet.\nI forbindelse med genudbud af vintertjenesten undersøges det, om der er mulighed for effektiviseringer og dermed mulighed for at reducere udgiftsniveauet. Byrådet vil få forelagt en særskilt sag om betingelserne for det kommende genudbud.\nKPMG har i sommeren 2011 udarbejdet en analyse af vintertjenesten i Odense Kommune for at afdække, om der kunne være muligheder for at opnå besparelser på vintertjenesten, og samtidig har de undersøgt mulighederne for bedre at kunne styre udgifterne til vintertjenesten.\nI det efterfølgende vil ordene ”serviceniveau” og ”nedklassificering” blive brugt en del, og der er derfor en kort forklaring af dem.\nI Odense Kommune er opgaverne inddelt i tre serviceniveauer: A-, B- og C-pgaver, hvor A-opgaverne er dem, der har det højeste serviceniveau.\nUnder de enkelte serviceniveauer er det beskrevet, under hvilke forhold der udføres vintertjeneste, og på hvilke tidspunkter kommunen har forpligtet sig til at udføre vintertjeneste. Der kan ses en mere udførlig beskrivelse af de enkelte serviceniveauer på Odense Kommunes hjemmeside.\nVed op- og nedklassificering af veje og stier er der tale om at flytte en vej fra et serviceniveau til et andet. Det kunne fx være, hvis en bybusrute omlægges, så en vej skal flyttes fra at være en B-vej til en A-vej. Hvis opgaven flyttes til et højere serviceniveau, er det en opklassificering, og det er en nedklassificering, hvis opgaven flyttes til et lavere serviceniveau.\nTrafikanter, borgere og virksomheder har en forventning om, at veje og stier altid er fremkommelige, så det er muligt at komme på arbejde, i skole eller få leveret/afhentet varer fra virksomheder uden væsentlige gener. Ved en ændring af serviceniveauerne er der således behov for en præcis kommunikation omkring ændringerne.\nVed at nedklassificere nogle opgaver må det forventes, at det medfører flere klager fra den type trafikanter, der vil blive berørt af et lavere serviceniveau.\nDe fleste af de nuværende kontrakter udløber i april 2013. For at være klar med nye entreprenører til vinteren 2013/2014 skal det fremtidige niveau for vintertjenesten være afklaret senest i sommeren 2012. En eventuel justering af serviceniveauet skal således være besluttet før sommerferien 2012.\nAnalysen konkluderer, at der er meget begrænsede muligheder for at ændre på serviceniveauet undervejs i vinteren. Der er således også begrænsede muligheder for at påvirke udgiftsudviklingen på området i løbet af vinteren.\nI analysen fra KPMG er udgifterne til vintertjenesten sammenlignet med Esbjerg, Aalborg og Aarhus Kommuner.\n9. VVM-redegørelse for letbanen. Opsamling på 1. offentlighedsfase og forslag til alternativer\nFørste skridt i processen har været at afvikle den 1. offentlighedsfase – idéfasen, som er foregået i perioden 23/10 til 12/12 2011.\nDer har været afholdt borgermøde, workshop og ”åbent hus”-arrangementer. Derudover har der været oprettet en høringsportal på Odense Kommunes hjemmeside.\nAlternative linjeføringer omkring Rosengårdcentret-IKEA-Bilka området for at sikre en optimal opkobling på området.\n2 alternative linjeføringer for letbanen og dens betjening af Nyt OUH. Den ene linjeføring placeret i korridoren for infrastruktur udpeget i Grøn Blå Rekreativ Plan. Den anden linjeføring i en østlig bue uden om Nyt OUH som beskrevet i vinderforslaget til Nyt OUH.\nFor at understøtte Odense Kommunes Miljøpolitik belyses forskellige bæredygtige realistiske alternativer i form af muligheder for teknisk/energimæssigt at optimere letbanedriften, at optimere letbanen som transporttilbud for at skabe større kundetilgang og yderligere lave grønne tiltag langs letbanens tracé ved stoppestederne og ved Park, Ride & Bike-anlæggene.\nLetbanens placering i gaderummet i forhold til ledningsnettet samt konsekvenser heraf undersøges. Flytning af forskellige ledninger kan gøre anlægsfasen ekstra lang og samtidig påvirke trafikken væsentligt.\nBy- og Kulturforvaltningen indstiller til udvalget, at byrådet godkender, at følgende alternativer til hovedforslaget skal belyses i VVM-redegørelsen for letbane i Odense 1. etape:\nØkonomiudvalget bemærker til indstillingens pkt. a, at man ønsker en linjeføring der går igennem Nyt OUH.\nLetbanen er VVM-pligtig, idet projektet er omfattet af VVM-bekendtgørelsens bilag 1, punkt 24, "Sporveje, bybaner, høj- og undergrundsbaner eller lignende baner af særlig bygningstype, der udelukkende eller overvejende tjener til personbefordring".\nVed udarbejdelse af VVM skal der ske en vurdering af projektet samt alternativer. Der skal udarbejdes en VVM-redegørelse, der udgør beslutningsgrundlaget for et kommuneplantillæg. I VVM-redegørelsen skal projektets virkninger på fx befolkningen, dyr og planter, omfang af trafik og transport, arkitektur og landskab, vurderes.\nFørste skridt i VVM-processen har været at afvikle den 1. offentlighedsfase – idéfasen, som er foregået i perioden 23/10 til 12/12 2011.\nDer er indkommet forslag om, at letbanen placeres i et grønt tracé, gerne med græs og vilde lavtvoksende blomstrende planter. Hvor der skal fældes træer, bør der som minimum plantes nyt, så letbanen fremstår som et grønt bælte igennem byen. Der bør ske nedsivning af overfladevand i jorden frem for afledning til kloaksystemet. Der er desuden kommet et forslag om etablering af solceller på letbanens tag.\nForanalysen for letbanen viser, at en ringløsning ikke vil understøtte letbanens formulerede mål, da løsningen kun vil betjene oplande med få arbejdspladser, beboere og uddannelsespladser, ligesom der ikke er oplagte muligheder for at skabe grundlag for fortætning, byomdannelse og nye bypotentialer. Fravalget af ovenstående ringløsning som en del af 1. etape for letbanen vil der blive gjort rede for i VVM-redegørelsen. Løsningen kan dog stadig indgå i en senere etapeudbygning.\nLetbanen kan ikke placeres ovenpå eksisterende underjordiske ledningsanlæg. Ud over, at letbanens etablering kan pålægge forsyningsselskaberne en ikke uanselig udgift, kan en flytning af forskellige ledninger gøre anlægsfasen ekstra lang og samtidig påvirke trafikken væsentligt. Letbanens placering i gaderummet i forhold til ledningsnettet, samt konsekvenser heraf, vil blive belyst i VVM-redegørelsen.\n10. Forslag til kommuneplantillæg nr. 20 og lokalplanforslag nr. 1-714 Byens Ø - etape 1. Nordatlantisk Hus. Indsigelser. Endelig vedtagelse\nProcessen har været tilrettelagt således, at eventuelle nye gode idéer i vinderprojektet til udformning af byggeriet ville kunne indarbejdes i forbindelse med endelig vedtagelse af lokalplanen. Vinderprojektet kan realiseres inden for rammerne af lokalplanforslaget, dog således, at der disponeres med boliger i 7 etager i stedet for 6, som lokalplanforslaget foreslog. Denne ændring i lokalplanen kan rummes inden for de højdegrænser, der var foreslået i lokalplanforslaget.\nForslag til kommuneplantillæg nr. 20 vedtages endeligt.\nLokalplanforslag nr. 1-714 Byens Ø – etape 1, Nordatlantisk Hus, vedtages endeligt.\nByrådet afholdt i den forbindelse i 2009-10 en idékonkurrence, som danner grundlag for lokalplanlægningen i årene fremover.\nLokalplanen udlægger området til centerformål og bolig- serviceformål med rummelige anvendelsesbestemmelser. På øens sydøstlige hjørne udlægges et byggefelt, hvor der kan opføres en ny bebyggelse som en markant arkitektonisk enhed i varierende bygningshøjde svarende til 2-7 etager.\nEjerforeningen Promenadebyen v/formand Lars Baagø Hansen\nAalborg Portland v/miljø- og energichef Preben Andreasen\nOdense Havn v/havnedirektør Carsten Aa\n1–5. Beboere i Promenadebyen\nBeboerne i Promenadebyen er genboer til den nye bebyggelse, der skal opføres på Byens Ø.\nI 3 af indsigelserne anføres det, at den kommende bebyggelse i lokalplanens område A vil blive for høj, og at udsigten fra boligerne vil blive forringet.\nDet bemærkes desuden, at parkering er et problem på havnen nu, da der åbnes op for, at boligforeninger ikke behøver at etablere underjordiske P-pladser. Herudover foreslås det, at letbanen får en linjeføring forbi havnen. Endelig opfordres kommunen til at gennemføre en mere ambitiøs lokalplan. Der savnes den gamle ambitiøse plan om et vandkulturhus.\nLokalplanens bestemmelser om bygningshøjder på øens sydøstlige hjørne er afstemt således, at bebyggelsen skal opføres i varierende bygningshøjder svarende til en bebyggelse på 2–7 etager. Lavest mod syd mod promenaden og kanalen. Den maksimale bygningshøjde må ikke overstige henholdsvis 18 m og 24,5 m. Den højeste del af bebyggelsen kan opføres mod nordvest i et mindre, kvadratisk byggefelt.\nPå den baggrund vurderes det, at den bebyggelse, der kan opføres indenfor lokalplanens område A, ikke vil kunne påvirke udsynet fra promenadebyen negativt.\nDet er ikke korrekt, at boligforeninger ikke behøver at etablere underjordiske P-pladser. Parkering på Byens Ø skal etableres som underjordisk parkering. Der er således også krav om kælderparkering til det nært forestående nybyggeri af Nordatlantisk Hus og ungdomsboliger. Derudover kan det bemærkes, at parkeringen i hele det indre havneområde som hovedregel skal etableres som kælderparkering under bebyggelsen. Dog er der langs Englandsgade/Tværkajen givet mulighed for, at en del af parkeringskravet til nybyggeri kan opfyldes i den kommunalt anlagte P-kælder under havnepladsen.\nAndy Lyng gør indsigelse mod lokalplanforslagets bestemmelse pkt. 3.3, Anvendelse i lokalplanens område B, der ikke giver mulighed for etablering af udvalgsvarebutikker, café og restaurationer. Det ønskes tilladt i lokalplanen, at pakhus og silo på Finlandkaj 6 og den nyere grønne stålhal fra 1980 kan anvendes til udvalgsvarebutikker, café og restauranter. Det samlede areal til den enkelte butik og det samlede bruttoareal til butikker i nævnte bygninger må ikke overstige 200 m2.\nLokalplanen er udarbejdet i overensstemmelse med kommuneplanens bestemmelser om, at butikker skal etableres indenfor et lokalcenter, hvor et sådant findes.\nLokalcentret for den indre havn består af flere delområder. Den planmæssige begrundelse herfor er et ønske om at give mulighed for at etablere butikker og øvrige centerfunktioner langs primære promenader og strøg for at koncentrere butiksmiljøet samt at sikre synergi mellem funktionerne. Der tilstræbes med planlægningen at få skabt maksimal aktivitet og byliv på de primære fodgængerområder, hvorfor der i lokalplanlægningen stilles krav om, at bygningernes stueetager skal anvendes til udadvendte funktioner som butikker, caféer, restauranter og lignende.\nEt af disse delområder er den sydlige del af Byens Ø langs den nye kanal. Her kan der planlægges for butikker og øvrige centerfunktioner.\nDe omhandlede bygninger, Finlandkaj 6 og den grønne stålhal, ligger udenfor lokalcenterafgrænsningen, hvorfor centerfunktioner her, som foreslået i indsigelsen, ikke er muligt.\nIndsigelsen drejer sig om bevarelse af pakhus og silo på Finlandkaj 6 samt pakhusene Finlandkaj 12 og 14-16. Odense Havn anfører, at lokalplanforslagets krav om bevaring af pakhusene og silo ikke stemmer overens med tidligere drøftelser og rammeplan, som alene siger, at Finlandkaj 6 skal forsøges bevaret, og såfremt siloen nedrives, skal der opføres en bygning med minimum samme højde/størrelse.\nOdense Havn foreslår, at formuleringerne i lokalplanen gøres mere lempelige, således at der åbnes mulighed for en nedrivning, såfremt økonomien, planlægningen, arkitekturen osv. i de kommende projekter på Byens Ø tilsiger dette.\nLokalplanen indeholder bestemmelser om, at pakhuset Finlandkaj 6 skal bevares. De to øvrige pakhuse (nr. 12 samt 14-16) kan ombygges eller nedrives. Ved nedrivning stilles der krav om, at den nye bebyggelse i princippet skal opføres samme sted med tilsvarende volumen.\nDen oprindelige lokalplan nr. 1-668 for vandkulturhuset, som afløses af nærværende lokalplan, indeholdt også krav om, at pakhuskomplekset på Finlandkaj 6 skal bevares. Der er således ikke sket nogen væsentlig ændring vedrørende bevaring af de 3 pakhuse i forhold til tidligere planer. Dog skal pakhuset 14-16 så vidt muligt bevares, hvor det i ”Vandkulturhuslokalplanen” var forudsat nedrevet for at gøre plads til vandkulturhuset.\nPå den baggrund indstilles det, at lokalplanens bestemmelser om bevaring af pakhus og silo, Finlandkaj 6, fastholdes. Lokalplanens pkt. 6.7 om genopførelse efter brand mv. foreslås lempet med en tilføjelse om, at bebyggelsen i princippet skal genopføres på eksisterende fundament og med samme materialekarakter, bygningsvolumen og bygningsprofil som den oprindelige bebyggelse.\nBemærkningen tages til efterretning, og lokalplanen justeres på dette punkt.\n11. Lokalplanforslag nr. 2-729 Korsløkkeparken. Beboer- og aktivitetshus. Etageboliger. Offentliggørelse\nBy-og Kulturforvaltningen indstiller til udvalget, at byrådet godkender, at lokalplanforslag nr. 2-729, Korsløkkeparken, vedtages til offentliggørelse i 8 uger i henhold til planlovens bestemmelser.\nKorsløkkeparken, som omfatter 4 boligafdelinger, har i dag godt 1200 boliger og knap 2500 beboere. Bebyggelsen består primært af 5-etagers boligblokke og en tæt/lav bebyggelse med ældrevenlige boliger og et ældrecenter i 2 plan.\nBaggrunden for opførelse af et beboer- og aktivitetshus er Fyns almennyttige Boligselskabs planer om at fremtidssikre boligområdet. FAB har i et samarbejde med beboerne og Odense Kommune udarbejdet en boligsocial og en fysisk helhedsplan for området. Et vigtigt led i planlægningen er etableringen af et nyt beboer- og aktivitetshus, som henvender sig til Korsløkkeparkens beboere, men også til kvarterets beboere i øvrigt.\nI kommuneplanen er lokalplanområdet beliggende indenfor rammeområde 2. D19. Etageboliger. Lokalplanen er udarbejdet i overensstemmelse med kommuneplanens rammebestemmelser for området.\n12. Lokalplanforslag nr. 8-725 - Del af Bolbro Bydelscenter, centerområde. Offentliggørelse\nBy- og Kulturforvaltningen indstiller til udvalget, at byrådet godkender, at lokalplanforslag nr. 8-725 - Del af Bolbro Bydelscenter, centerområde, vedtages til offentliggørelse i 8 uger i henhold til planlovens bestemmelser.\nLokalplanområdet ligger i den centrale del af Bolbro og er beliggende 2,5 km vest for bymidten. Lokalplanområdet indgår som en del af Bolbro Bydelscenter, der rummer blandede butiks- og servicefunktioner, primært til betjening af bydelens beboere. På arealet findes der en nedlagt tankstation, som skal nedrives for at gennemføre det planlagte projekt. Det omkringliggende område består primært af et offentligt parkeringsareal til betjening af bydelscentrets butikker. Nord for arealet ligger Odense Idrætspark.\n13. Fra gade til by - omdannelse af Thomas B. Thriges Gade\n14. SSP - ny organisering\nÅbent - 2011/032473\nUdvalget for Boligområder og Tryg By besluttede på et møde den 12/4 2011 at igangsætte en analyse af den eksisterende SSP-organisation (kriminalitetsforebyggelse mellem Skole, Social, Politi rettet mod børn og unge i alderen 0-24 år) med henblik på, at organisationen fremadrettet sikrer et effektivt og målrettet SSP-arbejde, som kan understøtte en udvikling i overensstemmelse med værdierne i Ny virkelighed - Ny velfærd.\nAnalysen peger på en række områder, som en ny SSP-organisering skal kunne imødekomme, herunder bl.a.:\nSikre øget fokus på den generelle forebyggelse frem for den individorienterede tilgang\nSkabe øget sammenhæng i det forebyggende arbejde på tværs af det 18. år\nSikre fælles metode og tilgang for de mange, som er involveret i SSP-arbejdet\nStyrke kommunikation og koordinering horisontalt og vertikalt i organisationen\nØge dokumentation og synlighed i SSP-arbejdet\nEn tværgående projektgruppe med repræsentation fra kommune og politi nedsat af Strategigruppen Boligområder og Tryg By har på baggrund af analysen udarbejdet forslag til en model for SSP i Odense. Modellen lægger op til etablering af en fælles ”bestyrelse” med repræsentation fra kommune og politi. Bestyrelsens grundlag er dels de opgaver, der ligger inden for SSP, og dels de opgaver, som Fyns Politi er pålagt, jf. Cirkulæreskrivelse om etablering af lokale samarbejdsfora (2006). Yderligere etableres der et SSP-sekretariat ligeledes med repræsentation fra kommune og politi, hvor hotspotfunktionen også forankres.\nUdvalget for Boligområder og Tryg By har på deres møde den 5/3 2013 anbefalet, at Økonomiudvalget godkender indstillingspunkterne.\nUdvalget anbefaler endvidere, at der i indstillingen anføres, at Tryg By-indsatsen forlænges til udgangen af 2013.\nBorgmesterforvaltningen, Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen og Børn- og Ungeforvaltningen indstiller til Økonomiudvalget, Arbejdsmarkedsudvalget, Socialudvalget og Børn- og Ungeudvalget, at byrådet godkender:\nDet forebyggende SSP-arbejde lægger hovedvægten på den generelle og specifikke forebyggelse frem for den individuelle forebyggelse.\nOpdelingen i SSP-arbejdet mellem SSP (0-17 år) og SSP+ (18-24 år) ophæves, så den nye SSP-organisering er en enhedsorganisering fra 0-24 år.\nSSP-organisationen samles under en fælles selvstændig SSP-bestyrelse med repræsentation på øverste chefniveau fra kommunen (Børn- og Ungeforvaltningen, Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen) og Fyns politi. Boligorganisationerne i Odense deltager med 1 medlem i bestyrelsen.\nDet nuværende Lokalråds kompetencer, jf. Cirkulæreskrivelse om etablering af lokale samarbejdsfora (2006), lægges ind i den kommende bestyrelse som en del af det ligeværdige samarbejde mellem Fyns Politi og Odense Kommune.\nDer etableres et fælles sekretariat med medarbejdere fra kommunen (Børn- og Ungeforvaltningen, Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen) og Fyns Politi. Sekretariatet refererer til SSP-bestyrelsen. Styringsmæssigt og administrativt forankres lederen af sekretariatet i Børn- og Ungeforvaltningen med reference til direktøren.\nOrganiseringen af SSP på lokalt niveau omkring den enkelte skole ophæves og erstattes af en lokal organisering i større enheder. Den fremadrettede organisering af det lokale niveau besluttes i bestyrelsen som beskrevet i sagsfremstillingen.\nBemanding og dimensionering af SSP-sekretariatet besluttes i bestyrelsen, jf. sagsfremstillingen, hvor det tillige er anført, at Tryg By-indsatsen med den ændrede bemanding videreføres ind til udgangen af 2013, således at der er et parallelt forløb mellem 17,4-udvalget (Udvalget for Boligområder og Tryg By) Tryg By-indsatsen.\nHotspotfunktionen forankres i SSP-sekretariatet.\nDen nye SSP-organisering træder i kraft den 1/7 2012 og revurderes efter 2 år.\nØkonomiudvalget anbefaler Borgmesterforvaltningens, Socialudvalgets, Arbejdsmarkedsudvalgets og Børn- og Ungeudvalgets indstillinger.\nUdvalget for Boligområder og Tryg By har på et møde den 12/4 2011 godkendt et kommissorium for reorganisering af SSP (kriminalitetsforebyggelse mellem Skole, Social, Politi rettet mod børn og unge i alderen 0-24 år). SSP er et netværkssamarbejde mellem de 3 parter med det ene formål på baggrund af viden fra de 3 parter at identificere behov for forebyggende indsatser. SSP kan derfor ikke forpligte parterne ud over det mandat, de hver især kommer med, og opgavefordelingen mellem de politiske udvalg er uændret. I Odense har SSP en lang tradition og er på nationalt niveau anerkendt for at være frontløber på flere områder.\nEn reorganisering af SSP har til formål at komme med forslag til en ny organisering af arbejdet, som tager højde for udviklingen i kriminalitetsbilledet, sikrer et effektivt og målrettet SSP-arbejde, og som kan understøtte en udvikling af SSP-arbejdet, som er i overensstemmelse med de værdier, Ny virkelighed - Ny velfærd har rammesat.\nEn projektgruppe under strategigruppen for Boligområder og Tryg By har fået udarbejdet en analyse af den eksisterende SSP-organisation og en research af, hvordan SSP er organiseret i andre kommuner. Den gennemførte analyse pegede på 6 overordnede udfordringer i den eksisterende SSP organisation:\nMed en mangfoldighed af involverede ansatte på tværs af kommunale forvaltninger og politi er det en omfangsrig organisering, hvor der især på lokalt niveau er et stort engagement. Organisationen har brug for et fælles rammesæt i tilgang og metoder.\nMed en omfangsrig organisering, der involverer mange ansatte på flere niveauer, er der udfordringer med kommunikation og koordinering vertikalt og horisontalt. Der er brug for øget koordinering mellem de enkelte led, horisontalt såvel som vertikalt.\nEnkeltsagsfokus har overtaget dagsordenen i lokaludvalgene og har trængt den generelle forebyggelse og den specifikke forebyggelse i baggrunden på bekostning af den individorienterede forebyggelse. Der er brug for et styrket fokus på det generelle og det specifikke forebyggelsesarbejde.\nSSP er et netværk, men SSP i dag har mange eksempler på, at arbejdet i netværkene rækker ind i andre opgaver og andre opgaver rækker ind i SSP. Der er brug for større tydelighed i, hvad SSP-arbejdet indeholder.\nManglende synlighed over for samarbejdspartnere og politikere, men også over for målgruppen og deres forældre. Der er brug for, at SSP bliver mere synlig.\nDokumentation er vigtig i forhold til at styrke SSP organisationen, men i lige så høj grad for at styrke forebyggelseselementet og sikre forankring af ”best practice”. Der er brug for, at arbejdet med dokumentation og skriftlighed styrkes.\nMed baggrund i ovenstående analyseresultater og drøftelserne i Strategigruppen for Boligområder og Tryg By lægges der op til, at en ny organisering af SSP:\nskal kunne afspejle, at det er et ligeværdigt samarbejde mellem politi og kommune\nskal kunne sikre et SSP-arbejde, der i højere grad har vægten på generel og specifik forebyggelse frem for den individrettede forebyggelse\nskal kunne sætte en ramme for arbejdet, som sikrer sammenhængende borgerforløb fra 0-24 år\nskal understøtte en udvikling i SSP, som i større udstrækning arbejder med dokumentation, skriftlighed og synliggørelse af arbejdet og organisationen\nMed baggrund i analysen og ovenstående anbefalinger lægges der op til, at SSP-arbejdet fremadrettet organiseres som beskrevet nedenfor:\nEn selvstændig bestyrelse\nSSP organiseres i en selvstændig bestyrelse med repræsentation fra den øverste ledelse i Odense Kommune (Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen og Børn- og Ungeforvaltningen) og Fyns Politi. Opgaveporteføljen for SSP (0-17 år), SSP+ (18-24 år) og de opgaver, som Fyns Politi har, jf. Cirkulæreskrivelse om etablering af lokale samarbejdsfora (2006), forankres i bestyrelsen. Bestyrelsen er udtryk for et ligeværdigt samarbejde parterne imellem og konstituerer sig på det første møde. Boligorganisationerne i Odense deltager med 1 medlem i bestyrelsen.\nEndvidere foreslås det, at der etableres et SSP-sekretariat med udstationerede medarbejdere fra Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen og Børn- og Ungeforvaltningen og Fyns Politi. Derudover ansættes der en leder af sekretariatet. Sekretariatet sikrer sammenhæng og koordinering horisontalt og vertikalt i SSP og understøtter organisationens arbejde, herunder at generelle og specifikke forebyggende indsatser bliver en større del af arbejdet, og at der udvikles en fælles ramme og tilgang til arbejdet. Sekretariatet refererer i sine opgaver til bestyrelsen, mens sekretariatslederen er styrelsesmæssigt og administrativt/ledelsesmæssigt forankret i Børn- og Ungeforvaltningen med reference til direktøren.\nDet er mellem Borgmesterforvaltningen, Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen og Børn- og Ungeforvaltningen aftalt, at ressourcerne til SSP-sekretariatet bl.a. skal komme fra de personalemæssige ressourcer, som Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen og Børn- og Ungeforvaltningen har disponeret til Tryg By-indsatsen. Hovedopgaverne i Tryg By-indsatsen er overgået til drift, og det er derfor vurderingen, at de personalemæssige ressourcer i Tryg By-indsatsen disponeret af henholdsvis Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen og Børn- og Ungeforvaltningen kan overgå til SSP-sekretariatet pr. 1/7 2012. Det forventes, at Tryg By-indsatsen herefter vil blive videreført byrådsperioden ud, således at der er et parallelt forløb med 17,4-udvalget (Udvalget for Boligområder og Tryg By), som sekretariatsbetjenes af bl.a. Tryg By. Tryg By-indsatsen vil primært være en ”bestillerfunktion”.\nYderligere vil hotspotfunktionen, som på nuværende tidspunkt er målrettet Vollsmose, indgå i SSP-sekretariatet.\nSSP på lokalt niveau\nPå lokalt niveau har SSP hidtil været organiseret omkring det enkelte skoledistrikt, mens SSP+ har været organiseret som et bydækkende udvalg. Fremadrettet organiseres det lokale niveau målrettet de 0-16 årige omkring nogle større enheder, således at der på lokalt niveau arbejdes med omtrent en halvering af SSP-fora. Bestyrelsen vil få til opgave at definere områderne og godkende en grundmodel for deltagerkredsen. Lokalt vil der være mulighed for at supplere deltagerkredsen, hvis det vurderes at være hensigtsmæssigt.\nHvad angår arbejdet målrettet de 16-24 årige, fastholdes der et bydækkende fokus med en deltagerkreds, der involverer de relevante interessenter. Bestyrelsen godkender deltagerkredsen i SSP-udvalget for den ældste målgruppe.\nSSP på ledelsesniveau\nFor at sikre handlekraft på det lokale niveau har der i den hidtidige organisering været 4 regionale SSP-udvalg. Fremadrettet etableres der 1 ledergruppe med repræsentation fra Odense Kommune (Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen og Børn- og Ungeforvaltningen), Politi og ungdomsuddannelser. Deltagerkredsen godkendes af bestyrelsen.\nForberedelsen og implementeringen af den ny SSP-organisation varetages af Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen og Børn- og Ungeforvaltningen i et samarbejde med Tryg By og Fyns Politi.\nDen nye SSP-organisering træder i kraft pr. 1/7 2012.\nUdgifterne til kommunale medarbejdere i sekretariatet afholdes inden for Børn- og Ungeforvaltningens og Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningens nuværende økonomiske rammer.\nBestyrelsesmedlemmerne vil ikke modtage honorar.\n15. Organisationsregnskab 2011\nÅbent - 2011/219196\nBorgmesterforvaltningen fremsender Organisationsregnskab 2011 til byrådets godkendelse.\nBorgmesterforvaltningen indstiller til Økonomiudvalget, at byrådet godkender Organisationsregnskab 2011.\nHvad er Organisationsregnskabet?\nFormålet med Organisationsregnskabet er at understøtte personalepolitikken ved at give en årlig status på udviklingen af organisationen og arbejdspladsen Odense Kommune. Regnskabet bidrager til at dokumentere resultaterne af de mange indsatser, som hvert år igangsættes centralt og decentralt for at understøtte Odense Kommune som en attraktiv arbejdsplads.\nTo regnskaber er slået sammen til et organisationsregnskab\nPersonaleregnskabet og Arbejdsmiljøregnskabet er blevet slået sammen, fordi de to regnskaber hænger sammen og lapper ind over hinanden.\nPersonaleregnskabet fortalte historien om året, der er gået. Indeholdt i personaleregnskabet var arbejdsmiljøforhold. Arbejdsmiljøet blev beskrevet mere indgående i Arbejdsmiljøregnskabet, som uddybede de arbejdsmiljøemner, der var fokus på i det forgangne år og gav en status på indsatser og effekter.\nByrådet har siden 2000 modtaget ”Personaleregnskabet”. Fremover er det ”Organisationsregnskabet”. Ambitionen er også at lave en tættere kobling til det økonomiske regnskab, således at såvel tal som personaleopgørelse knyttes sammen og præsenteres ens.\nOrganisationsregnskabet er blevet digitaliseret\nUd over sammentænkningen af de to regnskaber er Organisationsregnskabet tillige blevet digitaliseret. Fordelene er mange:\n§ Brug af færre medarbejderressourcer, da der ikke skal produceres dobbelt indhold.\n§ Det fælles datagrundlag sikrer validitet i data og mindsker forvirring over forskellige udmeldinger på samme tal.\n§ Bedre og mere tidssvarende kommunikation.\n§ Mulighederne for opdeling på odense.dk gør indhold, der kan være tungt, let, brugervenligt og tilgængeligt. Det er nemt for læseren at selektere i det, vedkommende ønsker at læse.\n§ Processerne omkring udarbejdelse af regnskabet effektiviseres, og den forbrugte arbejdstid minimeres. Der vil ligge færre opgaver centralt såvel som decentralt i og med, at flere oplysninger trækkes automatisk.\n§ Der er mulighed for at måle antal klik, altså hvor mange der bruger publikationen, og mere specifikt, hvad det primært er for emner, brugerne koncentrerer sig om. Det kan bruges efterfølgende til at sige noget om, hvad det er, brugerne finder interessant.\nOrganisationsregnskabet er tilgængeligt på odense.dk. Det kan desuden tilgås fra OK!, hvor medarbejdere finder relevante oplysninger, og LIS-portalen, hvor nøgletal mv. af ledelsesmæssig interesse ligger.\nFokus på de gode historier\nSom sidste år understøttes indholdet i regnskabet af historier, der uddyber emnerne og effekten af indsatserne. I Organisationsregnskab 2011 har vi taget endnu et nyt skridt og digitaliseret nogle af historierne. Der veksles mellem video og skrevne fortællinger, som inspirerer læserne og letter læsningen.\nFokusområder i Organisationsregnskab 2011\nOgså i 2011 optog tunge økonomiske dagsordener os i Odense Kommune. Faldende skatteindtægter, færre erhvervsaktive, flere ældre og flere på overførselsindkomster har betydet, at vi i Odense Kommune skulle finde næsten 600 millioner kr. til budget 2012 og overslagsårene 2013-2015. Herudover oplever vi, at borgerne har meget forskellige ønsker til velfærdsydelserne. Forventningskløften mellem, hvad borgerne forventer af velfærdsydelser, og hvad vi som kommunal myndighed kan levere, bliver større.\nUdfordringerne har været bestemmende for de mange indsatser og tiltag, der er sat i værk. Vi har udfordret os selv på vores vante praksis, og vi har effektiviseret på mange områder. Desværre har vi også måttet afskedige medarbejdere.\nVi vil skabe ny velfærd i den ny virkelighed\nFor at imødekomme de udfordringer vi står overfor, er vi i Odense Kommune gået nye veje og introduceret Ny virkelighed - Ny velfærd, som skal være udgangspunktet for alle indsatser i kommunen. Vi ønsker at udnytte vores ressourcer optimalt, så vores kerneydelser ikke lider mangel. Ny virkelighed – Ny velfærd skal bidrage til, at vi får størst mulig effekt af det, vi gør.\nNy virkelighed – Ny velfærd blev skudt i gang i 2011 og er blandt andet blevet fulgt op af et nyt ledelsesgrundlag. ”Ledelse i udvikling” er med til at give et bud på, hvordan lederne skal håndtere udfordringerne i fremtiden gennem fem ledestjerner.\nAt skabe høj social kapital er en nødvendighed\nVi har gennem mange år arbejdet med social kapital i Odense Kommune. Med ”Ledelse i udvikling” er der sat yderligere fokus på trivsel og det gode arbejdsmiljø i Odense Kommune. Høj social kapital på arbejdspladsen er en forudsætning for, at vi kan lykkes. Vores opgaveløsning er afhængig af vores evne til at samarbejde, og at samarbejdet er baseret på et højt niveau af tillid og retfærdighed. Et godt samarbejde betinger gode sociale relationer, og kan vi styrke disse, fremmer vi trivsel og samarbejde – også på tværs af afdelinger og forvaltninger. Den sociale kapital skal derfor dyrkes og løbende vedligeholdes på arbejdspladserne i Odense Kommune.\nSygefraværet skal reduceres\nIndsatser på sygefraværsområdet er en del af svaret på effektiviseringer i Odense Kommune. Der er sat ambitiøse mål om fremadrettet at reducere sygefraværet med 1½ dag i 2012 og yderligere 1 dag i årene frem. Sygefraværsproblematikken er på dagordenen overalt i Odense Kommune både i MED-organisation og ledelse, blandt andet gennem synliggørelse på LIS-portalen. Også i den nye arbejdsmiljøstrategi for 2012-2014 er sygefravær et fokusområde.\nNedbringelse af sygefraværet er indeholdt i Budget 2012. Arbejdet er skudt i gang i 2011. Det betyder blandt andet, at der lokalt er sat mål for, hvor langt arbejdspladsernes sygefravær skal bringes ned. Der er bundet handleplaner op på målene, så det konkretiseres, hvordan de nås.\nVi digitaliserer på livet løs\nAt digitalisere kommunikationen med borgerne og vores arbejdsopgaver er en anden måde at effektivisere på. Der har længe været arbejdet intensivt med digitalisering i Odense Kommune, og med tilblivelsen af digitaliseringsstrategien i 2011 er der rettet et yderligere fokus mod de muligheder, der ligger. Der er arbejdet på mange fronter gennem 2011, eksempelvis ny medarbejderportal, forberedelse af nyt selvbetjeningsunivers, Digital Post og ikke mindst organisationsregnskabet.\nDu finder Organisationsregnskab 2011 på odense.dk under\nKommunen à Odense i tal à Økonomi à Regnskab\nGod fornøjelse med det nye, digitale Organisationsregnskab 2011.\n16. Meddelelse fra et byrådsmedlem om fravær i en periode. Indkaldelse af stedfortræder\nÅbent - 2012/049785\nByrådsmedlem Per Berga Rasmussen, byrådsgruppe Ø, anmoder om fritagelse for sine kommunale hverv på grund af sygdom. Fraværsperioden varer til og med udgangen af april måned 2012. Byrådsgruppe Ø anmoder i den forbindelse byrådet om indkaldelse af lærer Lene Junker som stedfortræder.\nDet fremgår af den kommunale styrelseslovs § 15, stk. 2, at stedfortræderen indtræder, såfremt et medlem er forhindret i at varetage sine kommunale hverv på grund af sygdom.\nI henhold til styrelseslovens § 15, stk. 4, træffer byrådet beslutning om, hvorvidt betingelserne for stedfortræderens indkaldelse er til stede.\nDet fremgår endvidere af styrelseslovens § 28, stk. 2, at når et udvalgsmedlem har forfald i mindst 1 måned, kan den valggruppe, der har indvalgt ham, bestemme,at et andet medlem indtræder i udvalget, så længe hindringen varer.\nValggruppe AFØ har under henvisning hertil meddelt, at Lene Junker i den pågældende periode indtræder i By- og Kulturudvalget.\nI Per Berga Rasmussens fraværsperiode vil der være ekstraudgifter i form af vederlag til Lene Junker.


Manglende arbejdskraft? Styrk trivslen – Next Rekruttering\nManglende arbejdskraft? Styrk trivslen\nManglende arbejdskraft er et af tidens helt store emner. Virksomheder skriger på arbejdskraft og har svært ved at finde medarbejdere til ubesatte stillinger. Samtidig falder trivslen blandt medarbejdere generelt år for år således, at det nu er 20% af medarbejderstyrken der direkte mistrives på deres arbejdsplads.\nSom rekrutteringskonsulenter møder vi et bredt udsnit af både store og små virksomheder i en lang række sektorer og brancher. Vi får ofte lov til at kigge ind bag forhænget og ser hvordan situationen og trivslen i virkeligheden forholder sig. Igen og igen bliver vi forbløffede over, hvor lidt fokus der er på kompetence- og lederudvikling specielt i SMV-segmentet.\nI vores samtaler med ejerledere og administrerende direktører luftes frustrationerne ofte over hvor svært det er at holde på medarbejdere – specielt de dygtige. Ligeledes klages der over de dyre omkostninger der er forbundet med at skulle rekruttere og oplære nye medarbejdere specielt i et marked, hvor det er arbejdstager, der har fat i den lange ende og kan vælge mellem mange stillinger.\nManglende investering i ledelsesudvikling\nNår vi omvendt spørger ind til, hvilket tiltag, investeringer indsatser virksomheden har foretaget på ledelsesfronten, bliver vi ofte mødt af et flakkende blik og en række undskyldninger. Lad os sige et klart og tydeligt. Virksomheder der ikke investerer kontinuerligt i deres ledere, vil uundgåeligt tabe til virksomheder der prioriterer at videreudvikle deres ledelseslag uanset om det er på strategisk, taktisk eller operationelt niveau.\nVirksomheder der forstår, at ledelse er livslang uddannelse, vil i det lange løb formå at skabe bedre trivsel blandt medarbejdere. Mange undersøgelser viser, at der er en klar sammenhæng mellem høj trivsel og en forbedret bundlinje. Virksomheder der investerer i deres ledere og medarbejdere tjener altså rent faktisk flere penge og undgår i højere grad det medarbejder dræn, som andre virksomheder kæmper med.\nKompetenceudvikling af alle medarbejdere\nHelt generelt kan vi kun opfordre til, at virksomheder investerer i kompetenceudvikling af både ledere og medarbejdere. Mange virksomheder frygter, at medarbejdere kun ønsker at dygtiggøre sig, så de kan kvalificere sig til et bedre job i en anden virksomhed.\nMen jo højere trivslen er i en virksomhed, desto mindre behøver virksomheden at frygte at medarbejdere forlader virksomheden efter et kursus, certificering eller en uddannelsesmæssig opgradering.\nEr trivslen i virksomheden derimod underprioriteret eller direkte dårlig, kan man være ret sikker på, at mange medarbejdere vil se en opkvalificering af deres kompetencer som en enkeltbillet væk fra arbejdspladsen.\nHusk at en opkvalificering af ledere og medarbejdere skal foregå i et tæt samspil mellem den enkelte medarbejder og dennes leder. Man opnår sjældent det ønskede resultat ved at direktøren afsætter en dag til teambuilding og hyrer en konsulent der tillidsøvelser og orienteringsløb.\nKommuniker i stedet, at virksomheden tror på uddannelse som en strategisk prioritering og afsæt eksempelvis en pengepulje som medarbejdere i samråd med deres leder kan få del i til uddannelsesformål. Prioriteringen bliver dermed meget konkret og forståelig for medarbejderne. Desuden vil det være et glimrende indspil til jeres Employer Branding når ifm. tiltrækning af nye talenter.


Ungdomskonsulent/kontaktperson - Multi\nUngdomskonsulentens kerneopgave er at fungere som kontaktperson for sårbare unge - dette med relations arbejdet som omdrejningspunkt.\nChalotte Ingemann Kristensen\nSom ungdomskonsulent har vi det relationelle i fokus - det at skabe en kontakt og derefter en relation til de indskrevne unge, er første trin i processen. Dette skal ikke forveksles med det endelige mål – målet ligger altid ud over relationen – altså er relationel tilgang en metode til at opnå målet.\nI det relationelle arbejde anser Multi den anerkendende tilgang som et bærende fundament. Vi forsøger at tage udgangspunkt i de unge og deres ressourcer. Gennem ressourcefokusering arbejder vi med at bygge relationen op bl.a. gennem succesoplevelser for de unge samt afdække de unges udviklings potentiale.\nSamtalen er et vigtigt redskab i ungdomskonsulentens virke. Samtalen kan have flere ansigter – dette vises blandt andet ved den pædagogiske strukturerede samtale til den mere uformelle samtale. De forskellige samtaleformer rettes mod det bagvedliggende mål således stræbes der mod en kontinuerlig bevidstgørelse af samtalens formål.\nGennem gode oplevelser i form af forskellige aktiviteter såsom bowling, biograftur, gokart, cykling, brætspil, madlavning – forsøger vi at vise de unge sunde muligheder og alternativer.\nOplevelserne er også et godt fælles tredje og således gode fælles oplevelser.\nI opbygningen af relationen tilstræber vi som ungdomskonsulenter at være fleksible og tilgængelige. Dette kommer til udtryk ved, at vi er til rådighed, når opgaven kræver det. Således planlægges arbejdstiden på ugens syv dage fra klokken 7.00 til 22.00\nUngdomskonsulentens arbejde starter oftest med "en til en" samvær med den unge dog kan velovervejet gruppesammensætning også være vejen til at nå målsætningen for den unge. I grupper opnås ofte en positiv dynamik, hvor de unge i samspil med ungdomskonsulenten kan mærke et fællesskab og et fælles ønske om positiv udvikling. Endvidere bruges gruppemiljøet til at tage forskellige emner op.\nEn foretrukken metode til at skabe fremdrift hos de unge er fysiske aktiviteter. Det være sig med henblik på at opnå trivsel og motivation eller som indgangsvinkel til at naturliggøre en samtale. Weekendture og eksempelvis skiture, hvor man automatisk kommer til et nyt miljø, viser oftest nye sider af de unge - det synliggør også kompetencer hos de unge, som de selv ikke vidste, de besad.\nNetværket omkring den unge er vigtigt for ungdomskonsulenten, hvilket betyder, at ungdomskonsulent automatisk vil begynde at kortlægge det aktuelle netværk og være en aktiv medspiller i netværket omkring den unge. I særlige tilfælde tilbydes forældrene samtaler og deltagelse i forældregrupper.\nI tilrettelægningen af indsatsen for den unge har vi mulighed for at tilbyde individuelle samtaler hos en terapeut og pædagogisk massage hos en uddannet pædagogisk massør.\nFor hele tiden at opnå de bedst mulige resultater med de indskrevne unge, arbejder vi som ungdomskonsulent også meget med vor egen udvikling - netop for at bevare det drive og overblik samt det faglige fundament, som vi mener, er essentielt for at holde fokus på indsatsen bedst muligt. Det være sig bl.a. gennem kurser, ekstern supervision og intern sparring.\nVi ønsker at bruge de lokale samarbejdspartnere, der er i kommunen og i nærmiljøet for at kunne motivere den unge til sunde fællesskaber, som også kan være en vedvarende mulighed.