EXCEL GRUNDLÆGENDE VERSIONER - PDF\nEXCEL GRUNDLÆGENDE VERSIONER\nDownload "EXCEL GRUNDLÆGENDE VERSIONER 2010-2013"\n1 EXCEL GRUNDLÆGENDE VERSIONER\n3 VELKOMMEN PÅ KURSUS Vi håber at du vil finde dig godt tilrette på kurset og at du vil få mange gode og konkrete ting med dig herfra. Du kan være sikker på at underviseren vil være klar til at give dig en grundig og fyldestgørende gennemgang at Excel. Råd til kursisten Efter kurset er det vort håb, at du inden for kort tid læser materialet igennem. Det vil medføre, at du har langt bedre mulighed for at huske de på kurset gennemgåede emner, og herved bliver dit udbytte af kurset langt større. Husk Det er dig der er på kursus, det er dig der skal hjem og arbejde med dette produkt, det er derfor DIG der skal spørge, når der er noget som er uklart for dig. Det er ikke usandsynligt at der er andre end dig som finder det gennemgåede uklart. Vi ønsker dig et godt kursus og held og lykke med materialet og dit videre arbejde med Excel. Spørgsmål efter kurset Efter kursets afslutning har du fortsat mulighed for at få svar på dine spørgsmål, klik blot ind på herfra vil du kunne kontakte os med dine spørgsmål. Denne service er en del af kursusprisen. Firma kurser Hvis der er flere i Jeres virksomhed der ønsker et kursus kunne det være en mulighed at tage en dialog med os om mulighederne for at afholde et internt kursus i Jeres virksomhed. På disse kurser kan vi langt hen af vejen tilrette indholdet direkte mod Jeres behov i det enkelte program, således får I et udbytte der oftest med det same kan overføres til det daglige arbejde. Se mere på Rettigheder til dette materiale: Rettighederne til dette materiale tilhører Office kursus.dk. Nogen former for gengivelse af dette materiale uden forudgående aftale er ikke tilladt. COPYRIGHT OFFICEKURSUS.DK Side 1\n4 Indholdsfortegnelse 1. Hvorfor bruge Excel? Grundlæggende begreber i Excel Beskrivelse af skærmbilledet i Excel Båndet Fanerne Grupper Værktøjslinjen Hurtig adgang Projektmapper og ark Kolonne- og rækkeoverskrifter Markører Faneblade i regnearket Indtastning af data Indskrivning af tekst og tal Sådan retter du i indtastede data Skriv på flere linjer i en celle Ændre tekstretning i en celle Indtaste data i et markeret område Opret dine egne lister der kan lette dine indtastninger Anvendelse af logiske lister til opstilling af tal og datoer Oprette serier Fortryde en kommando Navigering og markering af data Flytte rund i arket Markering af én celle Markering med musen Markering med tastatur Markere flere usammenhængende celler med tastaturet Flytte og kopiere celler Flytte/klippe indhold i celler Kopiering af en celle eller et celleområde Kopiere med fyldhåndtaget Kopiere formler Brug af Udklipsholder Smarte indstillingsknapper Arbejde med kolonner/rækker/ark Tilpasning af kolonne Tilpasning af række Skjule en kolonne eller række Indsættelse af nye Kolonner og Rækker Skjule ark Flytte og kopiere ark Gem projektmappe og Åbn igen Gemme en projektmappe Hvor skal man gemme sine data? Opret en ny tom projektmappe Side 2 Indholdsfortegnelse\n5 8. Opbygning af formler Regneoperatorer Sådan opbygges en formel Mere formel opbygning Kopiering af formler Summer med SUM funktionen Beregn gennemsnittet med MIDDEL funktionen HVIS funktionen (Betingede sætninger) Absolutte cellereferencer (Anvendelse af $ tegn i formler) Betinget formatering Oprettelse af betinget formatering Redigering af Betinget formatering Slet betinget formatering Sortering af lister Sortering på flere kolonner Fryse ruder Filtrering Diagrammer Oprette et diagram Redigere et diagram Formatering Gruppen Skrifttype Gruppen justering Gruppen Tal Kanter og rammer Fyld Formatpensel Beskyttelse af regneark Sideopsætning og udskrivning Få styr på kolonnerne Sidehoved og sidefod Angiv udskriftsområde Udskriv kommentarer Genvejstaster i Excel Stikordsregister Indholdsfortegnelse Side 3\n6 1. Hvorfor bruge Excel? Excel er et program som findes i Microsoft Office pakken, hvor også programmer som Word, PowerPoint Outlook mfl. indgår. Excel er et regneark som kan erstatte din blyant, dit papir og din lommeregner som værktøj ved beregninger og analyser. Et regneark er et elektronisk værktøj til at lave beregninger og analyse af mindre eller større tal mængder. Ligesom med et almindeligt stykke kvadreret papir kan du skrive i det. Men du behøver ikke at gribe ud efter regnemaskinen for at udføre beregninger og skrive dem ind på dit papir. Regnemaskinen er nemlig indbygget i enhver af de mange kvadrater. Og hvis du ændrer på et af de tal, der indgår i din beregning, ændres det skrevne resultat straks. Ud over at være et meget fleksibelt værktøj til beregninger og modelbygning, så kan du også præsentere dine data grafisk vha. diagrammer mm. og dermed skabe overskuelige præsentationer af f. eks. omsætning på forskellige produkter. Hvad bruges et Regneark til? Excel bruges i dag af mange forskellige mennesker og i mange forskellige jobfunktioner til mange forskellige opgaver, som kunne være: I banken kunne de anvende Excel til at beregne rentesatser og størrelsen af afdrag, og mange andre ting. Bogholderen kan bruge Excel til det daglige bogholderi og lønudbetaling mm. Økonomer kan bruge regneark til budgettering, budgetkontrol og investeringsplanlægning. Excel bruges også til produktionsplanlægning og kalkulation af salgspriser. Forskere bruger Excel bl.a. til statistiske formål som for eksempel at afgøre om der er sammenhæng mellem dataene i en datamængde eller ikke. Ovenstående er kun enkelte eksempler på hvad Excel kan. Kort sagt kan Excel stort set alt hvad der kan tænkes at skulle gøres med tal. Side 4 Hvorfor bruge Excel?\n7 2. Grundlæggende begreber i Excel 2.1. Beskrivelse af skærmbilledet i Excel Faner Titellinje Hurtig adgang Værktøjslinje Grupperede ikoner Båndet Boksen navn Formellinje Kolonneoverskrifter Rækkeoverskrifter Markeret celle Celler Ark Knapper til rulning mellem ark 2.2. Båndet Båndet er et begreb i Excel (eller Word mfl.) der dækker over de faner (startside, Indsæt, Sidelayout mfl.) og de ikoner der er vist på de enkelte faner. På båndet ser altså de ikoner/kommandoer der tilhøre den markerede fane: På båndet herunder er fanen INDSÆT vist: Grundlæggende begreber i Excel Side 5\n8 2.3. Fanerne Som udgangspunkt ses fanerne HJEM, INDSÆT, SIDELAYOUT, DATA, GENNEMSE og VIS, men som det fremgår herunder kan der ses yderligere to faner: 2.4. Grupper Båndende er opdelt i grupper, således det vigtigste f.eks. formatering af tal kan findes på fanen Startside og på båndet under gruppen tal findes de væsentligste kommandoer omkring tal formatering. Ikke alt er vist, som tidligere nævnt er det kun det væsentligste der ligger her, men der findes yderligere kommandoer omkring tal formatering, disse kommandoer kan du finde ved at klikke på dette ikon (pil ned knap) som findes i nederste højre hjørne af en gruppe. Ikke alle grupper har dette ikon, fordi der ikke er yderligere at hente frem. På billedet til højre er formater celle boksen vist og hvilket den i dette eksempel er blevet ved at klikke på Pil ned knappen ved gruppen Tal: 2.5. Værktøjslinjen Hurtig adgang Hvis man arbejder på forskellige faner, kan man ofte komme til at skulle skifte mellem de enkelte faner, f.eks. hvis der skiftes til en anden fane i Excel, så vil du se et andet bånd som har andre ikoner, her til højre er der skiftet over til båndet Formler. Men som det er anført i teksten i det viste billede skal det markerede tal formateres til valuta, (det kan gøres på forskellige måder), den ene ved at klikke på fanen HJEM. Side 6 Grundlæggende begreber i Excel\n9 I billedet herunder er vi tilbage på fanen HJEM og der er blevet klikket på valuta ikonet i gruppen Tal, hvilket har ændret tallet til at blive vist med Kr. foran: Med dette lille eksempel kan du formentligt allerede nu se at du kan komme til at navigere rundt blandt fanerne, men du kan minimerer denne navigation ved at tilpasse programmet, og dette forklares nu. Ved siden af Office knappen findes der en lille værktøjslinje som standard er født med tre ikoner, værktøjslinjen er fastplaceret her og vil kunne ses uanset hvor i programmet du befinder dig. På denne værktøjslinje kan du selv bestemme hvilke ikoner der skal forefindes, umiddelbart vil det anbefales at der placeres ikoner som du ofte anvender for på den måde har du altid disse ikoner ved din side I eksemplet til højre ønskes det at ikonet valuta på fanen HJEM bliver placeret på værktøjslinjen Hurtig adgang, dette gøres ved at højre-klikke på ikonet og i menuen der kommer frem klikkes der på Føj til Værktøjslinjen hurtig adgang, resultatet ses herunder Her til højre kan ikonet valuta ses uanset hvilken fane man står på, i det tidligere eksempel skulle vi tilbage til fanen startside for at vælge valuta ikonet. Stort set alle ikoner kan du vælge at placere på denne værktøjslinje, men vælg dem ud med omhu, så kun de allervigtigste ikoner er placeret her. For at fjerne ikoner igen skal du på værktøjslinjen Hurtig adgang højre klikke på ikonet og vælge Fjern fra værktøjslinjen Hurtig adgang Grundlæggende begreber i Excel Side 7\n10 2.6. Projektmapper og ark Når Excel startes, åbnes der som standard en projektmappe der hedder Mappe 1, denne projektmappe indeholder som standard 3 ark. Der kan tilføjes eller fjernes ark efter behov. En Excel fil benævnes som en projektmappe, hvori der indgår 3 ark 2.7. Kolonne- og rækkeoverskrifter Cellerne Et regneark består af kolonner og rækker. Kolonner ligger lodret og benævnes med bogstaver, der kaldes kolonneoverskrifter. Kolonneoverskrifterne er placeret langs overkanten af regnearket. Et regneark indeholder kolonner, der er navngivet A, B, C, D, E.AA, AB, AC BA, BB, BC osv. Rækker ligger vandret og identificeres ved tal, der kaldes rækkeoverskrifter. Rækkeoverskrifterne er placeret langs venstre side af regnearket. Et regneark indeholder rækker, navngivet fra Der hvor en kolonne og række mødes, kaldes for celler. Celler benævnes med kolonnenavnet og rækkenavnet, f.eks. refererer celleadressen B5, til den celle der er placeret i kolonne B og række 5. Når man vælger en celle ved at klikke på den, bliver denne celle den aktive celle. Bemærk at de aktuelle kolonne- og rækkeoverskrifter bliver fremhævet, samt at cellereferencen vil stå i Feltet navn: Side 8 Grundlæggende begreber i Excel\n11 2.8. Markører Markøren kan antage flere forskellige former i Excel afhængig af, hvad man foretager sig. Her er en forklaring på de mest anvendte markørformer. Når man peger i en af regnearkets celler, vises markøren som et stort plus. Ved at klikke i en celle med plusset markeres denne. Hvis plusset trækkes gennem flere celler, markeres de alle. Når man peger i cellens nederste højre hjørne (på fyld håndtaget), bliver markøren et tyndt sort plus-tegn. Dette bruges til at kopiere cellens indhold til de omkringliggende celler, og i forbindelse med lister. Når man peger på en markeret celles kant, eller uden for regnearket, vises markøren som en pil pegende skråt opad. Når markøren har denne form, kan man bl.a. trække en eller flere markerede celler, eller klikke på en knap på en værktøjslinje. Denne musemarkør vises, når markøren er i et område hvor der kan indtastes tekst. Når denne markør vises kan man med et klik på venstre musetast, placere et indsætningspunkt for indskrivning eller redigering af tekst. Dette er ikke en musemarkør, men en tastaturmarkør. Den vises i områder, hvor man er klar til at indskrive eller redigere en tekst. Dobbeltklik eller tryk F2 i en celle for at få vist indsætningspunktet Faneblade i regnearket Når man arbejder i en projektmappe (Excel fil) har man som standard automatisk 3 ark indsatte. Arkene er umiddelbart uafhængige af hinanden, og kan bruges til separate beregninger. F.eks. kunne en virksomhed med 3 afdelinger, anføre regnskaber etc. på 3 forskellige ark Grundlæggende begreber i Excel Side 9\n12 3. Indtastning af data Når Excel startes, vil den som standard starte med en ny tom projektmappe indeholdende 3 tomme ark. I disse ark kan der indtastes konstante værdier og formler. Indtastning af konstante værdier En konstant værdi kan være tekst, tal, datoer, klokkeslæt eller procentsatser. Konstante værdier ændrer sig ikke uanset indhold og ændringer i øvrige celler, men kan erstattes af en anden værdi ved at indtaste denne i samme celle. Tekst venstrestilles og tal højre stilles automatisk. Hvis man ønsker at Excel skal opfatte et tal som tekst, startes indskrivningen med en ' (apostrof) Indskrivning af tekst og tal For at skrive skal du placere markøren i den ønskede celle, og indskrive den/det ønskede tekst, tal eller formel. Tryk herefter på Enter og cellen nedenunder vil blive markeret. Bemærk, at hvis man indtaster en tekst, der er længere end cellen, breder teksten sig over den/de næste celler. Dette betyder dog ikke at teksten fylder mere end én celle. Ønsker man at indtaste data i cellen ved siden af, placerer man blot markøren i den aktuelle celle og indtaster de ønskede data. Går man derefter tilbage til den første celle vil man i formellinjen, kunne se hele indholdet af cellen. Formatering af rækker og kolonner gennemgås senere. Hvis det er et tal der er for langt til at blive vist, vil dette blive vist enten som nummertegn (######), eller med et videnskabeligt talformat, f.eks. 1,23E+08. Tekst der skrives i celler, venstre justeres, og tal højre justeres, ganske automatisk. Her er der skrevet meget tekst i celle A1, endda mere tekst end der umiddelbart kan være i cellen. Men når der ikke står noget i celle B1, så lånes luftrummet hen over denne celle. I eksemplet til højre er der nu skrevet et tal i celle B1, dette betyder at teksten der står i celle A1 ikke umiddelbart kan vise alt dens indhold, da dette nu ligger bag celle B1. Dette kan vi justere, hvilket gennemgås senere i dette materiale (på side 20). Side 10 Indtastning af data\n13 Autofuldførelse når der indtastes tekst Når man indtaster tekst i en kolonne, vil Excel forsøge at gætte sig til hvad der skal stå i den celle man er i gang med at udfylde. Har man f.eks. indtastet Hansen, Jensen og Petersen i kolonnen over den celle man skal udfylde, og man starter med J vil Excel gætte på, at der skal stå Jensen. Er dette korrekt trykkes der på Enter, og cellen vil blive udfyldt. Er det ikke korrekt skrives videre som normalt. I stedet for at vente på et forslag fremkommer kan du i stedet for anvende genvejstasten alt+pil ned, her vil der fremkomme en liste med de forskellige indtastede værdier i cellerne ovenover. Men er der en tom celle mellem teksten og cellen man skriver i, fungerer dette ikke Sådan retter du i indtastede data Dele af indholdet i cellen Er det kun en del af celleindholdet, der skal rettes, kan det gøres på flere måder. Placer markøren i den aktuelle celle, dobbeltklik (eller tryk F2), hvorved cellen åbnes, og flyt ved hjælp af piletaster eller mus til det tegn, der skal rettes, ret og afslut med Enter. Placer markøren i den aktuelle celle, placer indsætningspunktet i formellinjen, ret og afslut med Enter, eller klik på knappen indtast formellinjen. Hvis hele celle indholdet skal ændres Placer markøren i den aktuelle celle og tryk Delete for at slette hele indholdet af cellen (bemærk at evt. formatering ikke slettes), eller placer markøren i den aktuelle celle og indskriv de nye data, afslut med Enter. Hvis du fortryder en indtastning inden den er afsluttet (dvs. inden du har trykket på enter), kan du trykke på Esc knappen på tastaturet, hvilket betyder man lukker cellen uden at gemme det der lige er tastet. Det der tidligere stod i cellen vil fortsat stå der Skriv på flere linjer i en celle Normalt skrives der på en linje i en celle, er cellen ikke stor nok kan kolonnens bredde ændres I eksemplet er der tastet i celle A1, teksten er for bred til cellens størrelse, men fordeler sig hen over celle B1. Et eksempel på hvor bredden på kolonne A er ændret, således bredden af kolonnen er tilpasset bredden af teksten i Celle A1. Indtastning af data Side 11\n14 Men det er ikke altid en god idé at ændre kolonnernes bredde, i stedet ønskes der at teksten fordeles på to linjer i cellen, det kan gøres således: Marker cellen: og klik på knappen Ombryd tekst, som findes på fanen HJEM under gruppen Justering. Resultatet: 3.4. Ændre tekstretning i en celle Hvis du vil ændre tekstens retning i en celle fra at stå vandret til lodret, kan du på Fanen HJEM i gruppen Justering finde et retningsikon som giver nogle valgmuligheder som du ser her: Herunder ses resultatet af det valg der hedder Tekstrotation opad: Herefter kan kolonner med fordel gøres smallere, det kan du læse mere om på side Indtaste data i et markeret område Indtastning af data i et markeret område, foregår som indtastning i et område uden markering, Således er fastholder markøren inden for det markerede område. Ønskes samme data i hele det markerede område, indtastes de ønskede data i den aktive celle og der afsluttes med Ctrl+Enter. Indtastning med indbyggede lister Der findes nogle indbyggede lister der kan lette indtastning af ugedage og måneder I eksemplet her til højre er der i en celle skrevet januar, markøren er efterfølgende flyttet ned over den sorte fede firkant i cellens nederste højre hjørne, hvor udseendet skiftes et plus. Når det sorte kryds (fyldehåndtaget) er fremme klikkes der på venstre musetast, og klikket holdes nede, herefter trækkes der i den retning der ønskes, en lille label viser hvor langt du er kommet i månederne. Når du har de måneder du ønsker, slipper du venstre klikket og du har en række månedsnavne stående Prøv også med ugedage. Side 12 Indtastning af data\n15 3.6. Opret dine egne lister der kan lette dine indtastninger Klik på FILER Indstillinger fanen Avanceret Brugerdefineret Liste (nederste del af listen med indstillinger) og en dialogboks som vist herunder kommer frem: I vinduet listeelementer skriver du navnene i den rækkefølge du ønsker at sorterer på. Klik på Tilføj. Listen kan nu ses i venstre side sammen med andre indbyggede lister. Klik på OK. Inden vi sorterer efter denne liste, skal vi lige kontrollere at den virker. Find en tom celle og skriv Sørensen (eller et andet af navnene), placer markøren i cellens nederste højre hjørne, hvor der vises et sort fed plus. Klik og træk ned af, træk mindst 3 celler ned. Når du slipper vil der stå Sørensen, Jensen, Koch og Hansen som vist her: 3.7. Anvendelse af logiske lister til opstilling af tal og datoer Hvis der ønskes en logisk opstillet talrække, som f.eks. to tabellen, kan du skrive tallet 2 i en celle og tallet 4 i cellen ved siden/under, herefter markerer du de to tal, placer markøren i højre hjørne på markeringen og får plusset (fyldehåndtaget) frem. Herefter trækkes du til højre/ned, labelen orienterer dig om hvor langt du er kommet i 2 tabellen. Når du slipper musetasten, har du resultatet. Når du markerer 2 tal og trækker i dem med fyldehåndtaget forøges de efterfølgende tal med det mellemrum der er mellem de to markerede tal. Meget smart. Bemærk knappen ved enden af udfyldningsområdet, hvormed der kan foretages forskellige indstillinger, hvor Fyld uden formatering skal fremhæves. Med denne indstilling undgår du at ødelægge eksisterende celleformater. Indtastning af data Side 13\n16 Vedr. datoer kan fyldehåndtaget også hjælpe os her. Som du kan se i eksemplet her til højre, er der skrevet datoen , ved at trække i Fyldhåndtaget bliver denne dato til , osv Oprette serier Fyldhåndtaget kan bruges til at kopiere indholdet af en celle til en eller flere celler, men rent faktisk kommer fyldhåndtaget først rigtigt til sin ret, hvis man skal udfylde et større antal celler med data, der optræder i en eller anden fast rækkefølge. Det kunne være måneder, ugedage eller tal i en fast serie. I eksemplet her til højre er der i en celle skrevet januar, markøren er efterfølgende trukket ned over den sorte fede firkant i cellens nederste højre hjørne, hvor den skifter udseende til et sort kryds. Når det sorte kryds (fyldehåndtaget) er fremme klikkes der på venstre musetast, og klikket holdes nede, herefter trækkes der i den retning der ønskes, en lille label viser hvor langt du er kommet i månederne. Når du har de måneder du ønsker, slipper du venstre klikket og du har en række månedsnavne stående. Det samme er gældende med ugedagene 3.9. Fortryde en kommando Hvis man har lavet en fejl under indtastningen man ønsker at fortryde, kan dette gøres ved at taste Ctrl+Z eller anvende Fortryd knappen på hurtigadgangsværktøjslinjen. Ved at klikke på pilen til højre for Fortryd knappen, kan man vælge at fortryde mange handlinger på en gang (kan indeholde op til 100 handlinger). Annuller fortrydelse Har du fortryd for mange gange, kan du med Annuller knappen, genskabe handlinger du har fortrudt. Side 14 Indtastning af data\n17 4. Navigering og markering af data I de følgende kapitler, og egentligt generelt når du arbejder med Excel, vil det ofte være nødvendigt at markere et eller flere områder af regnearket. I dette kapitel gennemgås de mest anvendte metoder til markering Flytte rund i arket Når man skal indtaste data i Excel er det nødvendigt at kunne bevæge sig rundt i regnearket. Dette kan gøres ved hjælp af musen eller tastaturet. Benyttes musen, klikker man på den celle, markøren skal flyttes til. Kan man ikke se den ønskede celle kan man bruge det vandrette og/eller lodrette rullepanel, for at flytte skærmbilledet. I nedenstående skema er vist nogle af de tastaturgenveje der kan anvendes: Genvejstaster Gør følgende,,, Piletasterne flytter til den celle som pilens retning udviser Ctrl+ Ctrl+ Ctrl+ Ctrl+ Ctrl+Home Ctrl+End Flytter til slutning af det indtastede i rækken Flytter til den første celle med indtastet data Flytter op til den første celle med indtastet data Flytter til slutningen af det indtastede i kolonnen Flytter til celle A1 Flytter til det nederste højre hjørne af de indtastede celler 4.2. Markering af én celle Skal der markeres celler kan du vælge at bruge musen eller tastaturet til dette formål, hvornår du vælger at bruge den ene måde frem for den anden vil kommen an på de arbejdshandlinger du er i gang med. Nogle gange er tastaturet det letteste andre gange er det musen, nedenstående markeringsmåder kan være med til at lette dit arbejde når data skal markeres Markering med musen Skal der markeres flere sammenhængende celler, placeres markøren i den første celle, venstre musetast holdes nede, og der trækkes med musen, til det ønskede område er markeret, eller placér markøren i øverste venstre hjørne af det område der skal markeres, hold Shift tasten ned og klik i den celle der skal være den nederste højre celle i området. Hvis det markerede område ikke har den rette størrelse, kan man ved at trykke på Shift tasten inden man atter trykker på musen, ændre størrelsen på det markerede område uden at skulle starte forfra. Skal der markeres en hel række eller kolonne, klikkes på række/- eller kolonne-overskriften. Skal der markeres flere rækker eller kolonner, trækkes gennem række/- eller kolonneoverskrifterne. Navigering og markering af data Side 15\n18 Skal hele regnearket markeres, klikkes på den lille firkant, der er placeret over rækkeoverskrifterne, og til venstre for kolonneoverskrifterne Markering med tastatur Placér markøren i første celle, og benyt nedenstående tastetryk: Genvejstaster Shift + Piletast Ctrl + shift + Home Ctrl + Shift+End Ctrl + Shift + Piletast Shift + Home Ctrl + Mellemrum Shift + Mellemrum Ctrl + A End, Shift + Piletast End, Shift + Home Gør følgende Markere en celle ad gangen i pilens retning Udvider markeringen til begyndelsen af regnearket Markere hele det sammenhængende område du står i Udvider markeringen til slutningen af det indtastede Udvider markeringen til begyndelsen af rækken Markerer hele kolonnen Markerer hele rækken Markerer hele regnearket ved tom celle. Ved indhold, markeres tilstødende celler med indhold. Udvider markeringen til slutningen af datablokken i pilens retning Udvider markeringen til nederste højre celle i en datablok 4.5. Markere flere usammenhængende celler med tastaturet Markering med mus Skal der markeres flere celler, eller celleområder, gøres dette ved at markere det første område, holde Ctrl tasten nede, og markere de øvrige celler og/eller områder. Markering med tastatur Marker første område med Shift+Piletaster.Tryk Shift+F8. Flyt markøren til næste område. Marker næste område med Shift+Piletaster. Side 16 Navigering og markering af data\n19 5. Flytte og kopiere celler Når man opretter et regneark, vil det ofte være nødvendigt at flytte en eller flere celler, måske fordi man har fået tastet indholdet ind et forkert sted, eller fordi man vil ændre udseendet af regnearket. Ligeledes vil det ofte være hensigtsmæssigt at kunne kopiere en celles indhold, uden at skulle indtaste de samme data. I det følgende gennemgås hvordan man flytter og kopierer indholdet af en celle eller celleområde Flytte/klippe indhold i celler Flytning af en celle eller et celleområde via ikoner på fanen HJEM Markér den celle, eller det område, der skal flytte, klik på knappen Klip som findes i venstre side af fanen HJEM, Alternativt kan genvejen Ctrl+X avendes. Flyt markøren til den nye placering. Klik på knappen Sæt ind for at sætte ind, ikonet findes i venstre side af fanen HJEM, alternativt kan genvejen Ctrl+V anvendes. Flytning af en celle eller et celleområde med musen Markér den celle, eller det område, der skal flyttes. Placer markøren ved rammen af det markerede område, så den bliver til en hvid pil. Hold venstre musetast nede, træk rammen til den nye placering og slip musetasten. I eksemplet her er cellen med de 1500 ved at blive flyttet til celle G30. Hvis destinations-cellen/-cellerne indeholder data, vil man blive spurgt om de oprindelige data skal overskrives Kopiering af en celle eller et celleområde Markér den celle, eller det område, der skal kopieres, eller klik på knappen Kopier, ikonet findes i venstre side af fanen HJEM, alternativt kan genvejen Ctrl+V anvendes. Flyt markøren til den nye placering. klik på knappen Sæt ind for at sætte ind, ikonet findes i venstre side af fanen HJEM, alternativt kan genvejen Ctrl+V anvendes. Kopiering af en celle eller et celleområde med musen Markér den celle, eller det område, der skal kopieres. Hold Ctrl tasten ned samtidig med at markøren placeres ved rammen af det markerede område. Den bliver nu til en hvid pil med et lille sort +, når venstre musetast trykkes ned. Hold både Ctrl tasten og venstre musetast nede, træk rammen til den nye placering (i eksemplet til celle H27) og slip musetasten. Hvis destinationscellen/-cellerne indeholder data, vil de oprindelige data blive overskrevet. Hvis Ctrl tasten slippes først vil det svare til en flytning af området. Flytte og kopiere celler Side 17\n20 5.3. Kopiere med fyldhåndtaget Fyldhåndtaget er det lille sorte plus, der kommer frem når markøren føres ned i højre hjørne af en markeret celle. Når det sorte plus er fremme klikkes der på venstre musetast, og den holdes nede, der trækkes herefter i den retning der ønskes at der skal kopieres til. Der kommer en lille markeret ramme der viser hvor langt ned man er kommet i kopieringen. Her ses resultatet af kopieringen af cellen med de Kopiere formler Kopiering af formler er beskrevet nærmere i kapitlet omhandlende formler. Afsnittet omring kopiering af formler findes på side Brug af Udklipsholder Den indbyggede udklipsholder kan samle op til 24 kopieringer og klip, og er tilgængeligt i alle Office programmerne, for at hente den frem skal du klikke på pilen som er indikeret i billedet her til højre, herefter vil Udklipsholderen komme frem: I Udklipsholder kan du indsamle tekst- og grafikelementer fra et vilkårligt antal Office-dokumenter eller andre programmer og indsætte dem i et vilkårligt Office-dokument. Du kan f.eks. kopiere tekst fra et Microsoft Word-dokument, data fra Microsoft Excel, en opstilling med punkttegn fra Microsoft PowerPoint eller Microsoft Internet, skifte tilbage til Word og arrangere nogle af eller alle de indsamlede elementer i dit Word-dokument. Udklipsholderen aktiveres såfremt du tager et kopi/klip af noget tekst/tal, men ikke umiddelbart sætter dette ind andet steds, men efterfølgende kopiere eller klipper andet tekst, så fremkaldes Udklipsholderen som kan holde styr på alle dine kopieringer og udklip. Du kan evt. skifte til Word eller en anden Projektmappe, og her kalde Udklipsholderen frem på den samme måde som du fik den frem i Excel (se øverst på denne side) Klik på de enkelte elementer i udklipsholderen for at indsætte disse. For at lukke udklipsholderen klikkes der på det lille sorte X der findes i Udklipsholderens øverste højre hjørne. Side 18 Flytte og kopiere celler\n21 5.6. Smarte indstillingsknapper I det foregående har vi ved et par lejligheder set, at der kommer en knap frem automatisk på skærmen, når vi udfører en bestemt handling. Disse smarte knapper (smart tags) har forskelligt udseende og virkemåde alt afhængigt af kommandoen, der blev udført. Knappen Indstillinger for autokorrektur Knappen Indstillinger for autokorrektur vises først som en lille, blå boks, når du placerer musemarkøren i nærheden af tekst, der blev rettet automatisk, og ændres til et knapikon, når du peger på den. Hvis du kommer ud for, at der er tekst, du ikke ønsker, skal rettes, kan du fortryde en rettelse eller aktivere eller deaktivere indstillingerne for autokorrektur ved at klikke på knappen og foretage et valg. Knappen Indstillinger for Sæt ind Knappen Indstillinger for Sæt ind vises lige under det indsatte, efter at du har indsat tekst eller data. Hvis du klikker på knappen, vises en liste, du kan bruge til at bestemme, hvordan oplysningerne skal sættes ind i regnearket. Hvilke indstillinger der er tilgængelige, afhænger af typen af data, du indsætter, det program, du indsætter fra, og formatet for den tekst, du indsætter dataene i. Knappen Indstillinger for Autofyld Knappen Indstillinger for Autofyld er vist lige under den udfyldte markering, når du fylder tekst eller data i et regneark. Hvis du klikker på knappen, vises en liste med indstillinger, der bestemmer, hvordan teksten eller dataene indsættes. Hvilke indstillinger der er tilgængelige, afhænger af indholdet af det, du indsætter, det program, du indsætter fra, og formatet af den tekst eller de data, du indsætter. Knappen Indstillinger for fejlkontrol Knappen Spor fejl er vist ved siden af den celle, hvor der er opstået en formelfejl, og der vises en grøn trekant i cellens øverste venstre hjørne. Hvis du klikker på pilen ved siden af Spor fejl, vises en liste med indstillinger til fejlkontrol. Flytte og kopiere celler Side 19\n22 6. Arbejde med kolonner/rækker/ark 6.1. Tilpasning af kolonne Som det blev nævnt i forrige kapitel tilpasser Excel ikke selv kolonnebredden når der tastes en lang tekst, dette skal du selv gøre. I eksemplet til højre, er det tydeligt at teksten i kolonne A fylder en del mere end kolonnens størrelse. For at justerer størrelsen på kolonne A, føres markøren op på den streg der adskiller kolonne A fra B, når denne markør er vist, klikkes der på stregen og klikket holdes nede, herefter kan du henholdsvis forøge bredden (træk mod højre) eller formindske bredden (ved at trække til venstre). Tips Der kan også dobbeltklikkes på adskillelses stregen mellem kolonnerne, herved autojusteres kolonnen til den størrelse der passer til det indhold der må stå ned i kolonnen. Resultatet kan ses her til højre. Kolonne bredden kan også ændres ved på fanen HJEM at klikke på knappen Formatér som er vist herunder: 6.2. Tilpasning af række I modsat fald til kolonner ændres rækkens højde automatisk, hvis skriftstørrelsen øges. Det kan dog i visse situationer være nødvendigt eller ønskeligt at kunne ændre rækkehøjden, hvilket kan gøres på følgende måder: I eksemplet til højre er rækkerne 3-6 markeret da rækkestørrelsen ønskes højere (markeringen sker ved først at klikke på række tallet 3, hold klikket nede og træk ned over de ønskede rækker der skal markeres). Side 20 Arbejde med kolonner/rækker/ark\n23 Når rækkerne er markeret føres markøren hen på en af række adskilles stregerne, og markøren skifter til dette ikon, når dette ikon ses, klikkes der og klikket holdes nede, herefter trækkes der henholdsvis nedad (for at forøge rækkehøjden), opad (for at formindske rækkehøjden). Resultatet kan ses her til højre. Kolonne bredden kan også ændres ved på fanen HJEM at klikke på ikonerne som er vist herunder: 6.3. Skjule en kolonne eller række I Excel kan man vælge at skjule henholdsvis rækker eller kolonner, det kan være i eksempler hvor der er lavet nogle mellemberegninger, som danner baggrund for et resultat. Ting der ikke ønskes vist kan skjules. I eksemplet til højre er Kolonnerne C og D markeret da disse kolonner ønskes skjulte. (markeringen sker ved først at klikke på kolonne bogstav C, hold klikket nede og træk hen over de kolonner der skal markeres, i dette tilfælde kun til og med kolonne C). Når kolonnerne er markeret højre-klikkes der et sted inde i en af de markerede kolonner, og i den menu der kommer frem, vælges der Skjul. Resultatet af de skjulte kolonner kan ses her til højre. Du kan se at kolonner er skjulte ved at kolonne bogstaverne springer fra B-E. Arbejde med kolonner/rækker/ark Side 21\n24 Fremgangsmåden for at skjule rækker er den samme som med kolonnerne, husk selvfølgelig blot at markere den eller de rækker der skal skjules, og højre-klik et sted i de markerede rækker. Kolonnerne/rækkerne kan også skjules på fanen HJEM ved at klikke som vist her: Vise en skjult kolonne/række igen For at få vist skjulte kolonner igen, markeres de to kolonner der lægger henholdsvis til højre og venstre for den eller de skjulte kolonner. Der højreklikkes i markeringen og der vælges Vis Fremgangsmåden for at få vist skjulte rækker er den samme som med kolonnerne, husk selvfølgelig blot at markere den eller de rækker der skal skjules, og højre-klik et sted i de markerede rækker. Kolonnerne/rækkerne kan også vises på fanen HJEM ved at klikke på knappen Formatér og vælge Vis rækker, fra menuen Skjul og vis. Side 22 Arbejde med kolonner/rækker/ark\n25 6.4. Indsættelse af nye Kolonner og Rækker Når man er i gang med at lave en opstilling, kan man få brug for at indsætte en linje midt i opstillingen, eller en kolonne et sted. I eksemplet til højre skal der indsættes en ny række mellem rækken med 40 Fladskærm og stereoanlæg. Der højre-klikkes på rækketallet 4 og i den fremkomne menu vælges der Indsæt. Herefter vil der være indsat en ny række 4, den tidligere række 4 er nu blevet skubbet ned som række 5. Som tidligere nævnt er der rækker i et Ark. At vi nu indsætter yderligere rækker betyder ikke at der nu vil være rækker, Excel skubber rækkerne ud nede i bunden af arket. Ved indsættelse af en ny kolonne er fremgangsmåden den same, her højre-klikkes der på den kolonne hvor du ønsker den nye kolonne indsat til venstre for. Kolonnerne/rækkerne kan også indsættes på fanen HJEM ved at klikke som vist her: Tilpasse ark Man har mulighed for at arbejde med flere ark i en projektmappe. Man kan f.eks. forestille sig, at et regnskab er fordelt således at de enkelte måneder står på hver sit ark. Det vil derfor være en fordel at navngive de enkelte ark til noget mere sigende end ark1, ark2 osv. Ligeledes kunne man forestille sig, at man kunne være interesseret i at skjule enkelte ark for andre. Omdøbe ark At omdøbe ark kan gøres på en af følgende måder: Dobbeltklik på arkfanen således det eksisterende navn markeres med grå. Skriv det nye navn og afslut med at klikke i regnearket, eller tryk på Enter tasten, resultatet ses her: Arbejde med kolonner/rækker/ark Side 23\n26 En anden måde er at højre-klikke på arket der skal omdøbes, vælg Omdøb, skriv det nye navn og afslut med at klikke i regnearket, eller tryk på Enter tasten. Indsætte nye ark En projektmappe åbnes som standard med tre ark, som hedder henholdsvis Ark1, Ark2 og Ark3. Får du senere brug for yderligere ark kan du forholdsvis let indsætte disse. Ved at klikke på plus-knappen, placeret til højre for det sidste ark, indsættes et nyt ark Skjule ark Hvis der er data i et regneark der ikke skal kunne ses kan man vælge at skjule arket, det gøres på følgende måde: Højre-klik på det ark der ønskes skjult, i den menu der kommer frem klikkes der på Skjul, som det er vist i eksemplet her: Vise skjulte ark Hvis man vil have vist et skjult ark gøres følgende: Højre-klik på et af de eksisterende ark, og i menuen der kommer frem vælges der Vis. I den boks der kommer fra, vælges det ark der skal vises igen. Side 24 Arbejde med kolonner/rækker/ark\n27 6.6. Flytte og kopiere ark I visse situationer kan det være ønskeligt enten at flytte eller kopiere et ark, det kan være både i den aktive projektmappe eller til en anden projektmappe. Handlingerne kan foretages enten via fane-menuen eller med musen. Flytte og kopiere ark Ved at højre-klikke på det ark du ønsker at flytte et andet sted hen, i den menu der kommer frem klikker du på Flyt eller kopier som vist til højre: I den boks der kommer frem kan du vælge hvor det skal flyttes hen, eller ved at sætte et hak i rubrikken kopier, så har du fået et kopi af arket du højre-klikkede på, boksen ser du herunder: Flytte og kopiere ark med mus i samme mappe Hvis man vil flytte et ark til en anden placering i mappen, gøres følgende: Peg og klik med venstre musetast på det ark der skal flyttes. En hvid side vises nu for enden af musemarkøren (pilen), samtidig viser en lille sort trekant arkets nuværende placering, træk arket til den ønskede placering og slip musetasten. Proceduren for kopiering i samme mappe er den samme, dog holdes Ctrl tasten nede medens der trækkes. Arbejde med kolonner/rækker/ark Side 25\n28 7. Gem projektmappe og Åbn igen 7.1. Gemme en projektmappe En god rutine er at starte med at gemme sine projektmapper med det samme, inden der tastes data og laves formler mm Hvor skal man gemme sine data? Det sted hvor du skal gemme dine data er afhængig af flere ting: Hvis du f.eks. sidder på en arbejdsplads skal du formentligt gemme dine filer (Excel og Word filer mm.) på et drev (der ligger på en server som der bliver taget backup af med jævne intervaller), den nøjagtige placering kan du få af vide hos den IT ansvarlige. Sidder du derimod derhjemme, har du nok ikke en server stående, her vil du med stor fordel kunne gemme dine filer i mappen dokumenter som standard er på computere hvorpå der er installeret Windows. Der er forskellige måder at gemme på: Tryk på ikonet Gem på værktøjslinjen hurtig adgang Klik på fanen FILER og vælg Gem Genvejstasterne: Ctrl+S. Når en fil gemmes første gang, skal der tages stilling til 3 ting: På hvilket drev skal filen gemmes I hvilken folder (bibliotek/mappe) skal filen gemmes Hvad skal filen hedde Ved Gem som i Excel 2013 versionen ser billedet således ud: Side 26 Gem projektmappe og Åbn igen\n29 Ønsker du den klassiske visning som i Excel 2010 version skal der foretages følgende ændring: Vælg Indstillinger under fanen FILER, og kategorien Gem. Sæt hak i indstillingen Vis ikke Backstage som vist herunder: Og for eftertiden ser Gem som således ud: Søgefelt til at søge efter filer. Her vælger du hvilken mappe du vil gemme i. Oprette ny mappe. Her angives projektmappens filnavn. Når man efterfølgende arbejder i projektmappen, som lige er blevet gemt, og man herefter skal gemme ændringerne, klikkes der på Gem ikonet som ligger på hurtig adgangs værktøjslinjen i øverste venstre hjørne af skærmen, eller hvis projektmappen lukkes ned, bliver du spurgt om ændringerne skal gemmes, klikkes der Ja, så gemmes de, klikkes der nej, så gemmes de ikke. Åbne et eksisterende dokument Hvis du skal åbne et eksisterende dokument, kan du klikke på Fanen FILER og vælge Åbn. Filen markeres og der klikkes på åbn, hvorefter den pågældende projektmappe åbnes. Hvis du har tilføjet Excel programikonet på proceslinjen, kan du benytte dette, ved at højre-klikke på ikonet og vælge et af de seneste projektmapper du har haft åbnet: Gem projektmappe og Åbn igen Side 27\n30 7.3. Opret en ny tom projektmappe Når Excel er åben kan du klikke på Filer og vælg Ny, eller på Ny-ikonet på værktøjslinjen, eller via genvejstasterne Ctrl+N. Side 28 Gem projektmappe og Åbn igen\n31 8. Opbygning af formler Indtil nu i dette materiale har vi beskæftiget os med at skrive tal, tekster, justere kolonner mm. Alt dette er basale, men vigtige ting i Excel. Men det vigtigste skal vi se på nu, nemlig hvorledes vi kan regne i Excel. For at regne i Excel skal vi opbygge formler, i formler kan vi henholdsvis bruge plus, minus, divider, gange mm Regneoperatorer Plus + Minus - Gange * Stor knap i højre side på numerisk tastatur Bindestreg eller minus på numerisk tastatur Stjerne ved siden af retur-tasten eller på numerisk tastatur Divider Opløft i potens Parentes / ^ ( ) Skift 7 på tastatur eller på numerisk tastatur Ligger normalt på skift og tasten ved siden af P. Du skal herefter indtaste tallet/reference for at tegnet vises. Husk: Antallet af venstre parenteser skal altid være lig antallet af højre parenteser Regneoperatorernes prioriteter er 6 og ikke 8! Fordi har højere prioritet end +. Prioriteterne er som angivet herunder: Operatorer ^ * / Sådan opbygges en formel I eksemplet til højre skal tallene 100 og 25 lægges sammen og resultatet skal fremkomme i Celle A3. Den celle hvori resultatet ønskes skal markeres. For at regne i Excel skal der altid startes med = Opbygning af formler Side 29\n32 Når der er indsat et = tegn i cellen, skal vi fortælle den formel vi er i gang med at opbygge hvor den skal tage det første tal fra, det gøres ved at klikke på Celle A1, den celle der klikkes på vil efterfølgende kunne ses i formlen, og inde i en formel kaldes dette for en celle reference. Formlen har nu fat i celle A1 (hvor der står 100), indholdet af denne celle skal plusses med indholdet af celle A2. Inden vi vælger at klikke på Celle A2, er det vigtigt at indsætte en regneoperator, i dette tilfælde et plus tegn (+), da vi jo skal plusse indholdet af henholdsvis celle A1 og A2. Når du har indsat Plus tegnet (+) i formlen klikker du dernæst på Celle A2. For at se resultatet af en formel, skal der trykkes på ENTER Resultatet af denne formel vil se således ud: Det smarte ved denne måde er at formlen er ligeglad med hvilket tal der står i cellerne, den gør bare hvad den får besked på, hvilket i dette tilfælde er at lægge to tal sammen. Så hvis tallene i Celle A1 og A2 ændres, så giver formlen et andet resultat. Se eksemplet til højre. Fremgangsmåden i opbygningen af formlen ville have været den samme hvis du skulle have ganget (*), minusset (-) eller divideret (/) i en formel Mere formel opbygning I dette eksempel skal salgstallene lægges sammen i henholdsvis kolonne E samt i række 8 Der startes med at lave en formel i Celle E3, som skal lægge de tal der står i cellerne B3, C3 og D3 sammen. Når cellen er markeret trykkes der på = tegnet og de celler der skal indgå i formlen markeres enkeltvis adskilt af plus tegnet (+) Side 30 Opbygning af formler\n33 Når den sidste celle der indeholder tal der skal indgå i formlen er markeret trykkes der på Enter, og resultatet af formlen vil kunne ses. Formlen der skal laves i Celle B7 skal plusse celle B3, B4, B5 og B6, den vil se således ud: Resultatet i Celle B7 vil være dette: Nu har vi lavet formlerne to steder, men burde egentligt lave dem igen for de andre varetyper og måneder. Men det gør vi ikke, vi vil i stedet kopiere de formler vi allerede har lavet Kopiering af formler Når en formel er opbygget, og man skal bruge den samme formelopbygning (formelsyntaks) i underliggende celler, så kan man vælge at kopierer formlen, i stedet for at lave den igen Den formel vi har opbygget i Celle E3 vil vi nu kopierer ned over henholdsvis celle E4, E5 og E6. I celle E3 lyder formlen således: =B3+C3+D3, når denne formel kopieres ned til den underliggende celle (E4, E5 osv.) så flyttes cellereferencerne ligeså langt ned som cellen kopieres, således at formlen i celle E4 efterfølgende vil se således ud: = B4+C4+D4. For at kopiere en celle (i dette eksempel E3) skal du køre markøren ned i højre hjørne af den celle, hvor der er en lille firkant (fyldhåndtaget). Når din markør kommer derned skifter den til et sort kryds, når det sorte kryds er fremme klikkes der og klikket holdes nede, og der trækkes ned over de celler der ønskes kopieret til, hvorefter klikket på musen slippes. Resultatet af kopieringen vil se således ud: Opbygning af formler Side 31\n34 Vil du kontrollere at formlerne efterfølgende er korrekte, kan du prøve at dobbelt klikke på dem for at se at cellerne tages de rigtige steder fra. Når du har dobbeltklikket på en celle, i eksemplet til højre er det E6, så kan du se at cellereferencerne er flyttet ned til B6, C6, D6. Dette er smart og tidsbesparende. Tilsvarende kopiering skal laves på Celle B7 som skal kopieres hen over celle C7 og D Summer med SUM funktionen Vi har nu set på hvorledes vi kan opbygge formler, og i det foregående eksempel lagde vi tal sammen i en formel, hvorefter vi kopierede formlen ned over de underliggende celler. Når vi taler om formelopbygning har vi indtil nu bygget disse op således =B3+C3+D3. Men forestil dig at der skulle indgå omkring 50 celler i formlen, så ville det være en forholdsvis stor proces at skulle bygge denne formel op. Vi har dog heldigvis en lettere måde at lægge mange sammenhængende celler sammen på, nemlig ved hjælp af SUM funktionen. Denne funktion kan bruges til at lægge store talmængder sammen ved blot at markere dem. Dette eksempel er det samme som tidligere, formlerne i kolonne E samt række 7 vil vi blot lave på en anden måde nemlig vha. SUM funktionen. Igen skal markøren stilles der hvor resultatet ønskes, hvorefter der klikkes på Autosum ikonet, der findes på fanen HJEM. Den kan også findes på fanen formler. Ved at klikke på dette ikon, aktiveres SUM funktionen, og som du kan se i eksemplet herunder, har SUM funktionen automatisk indrammet de tal der skal indgå i funktionen. Hvis det ikke er de korrekte tal der er indrammet, så ændrer du bare markeringen til de tal du ønsker der skal indgå. Når der trykkes på Enter, vil formlen som vi her til højre automatisk lægge de tal sammen der står i de celler der indrammet inde i parentesen (B3:D3) som dækker over cellerne B3, C3 og D3. Side 32 Opbygning af formler\n35 Resultatet ses i eksemplet til højre: Denne gang var det kun tre tal/celler der indgik i formlen, men det kunne ligeså godt have været 20 el. 50 el. 100, det er en let og hurtig måde at lægge tal sammen på. Eksemplet her viser summeringen af tallene i Kolonne B I disse eksempler med SUM funktionen, kan vi ligesom tidligere uden problemer kopiere formlen hen over de ønskede celler. Husk at det er vigtigt at du er sikker på at det område der er markeret er det der skal indgå i formlen, er det ikke det laver du den korrekte markering 8.6. Beregn gennemsnittet med MIDDEL funktionen Sum funktionen har vi nu beskæftiget os med. I SUM funktionen ligger der altså indbygget det at Excel lægger de tal sammen, der må stå i det celleområde, der er inkluderet i parenteserne. Den næste funktion vi skal se på hedder MIDDEL, og kan finde gennemsnittet af de tal der står i cellerne som er inkluderet i parenteserne. For at starte Middel funktionen skal man klikke på den pil der er til højre for Sum ikonet på fanen HJEM. Husk inden du starter skal du have markeret den celle hvori du vil have gennemsnittet vist. Når funktionen aktiveres, markeres de tal der står ovenfor, men dette er ikke nok, vi skal have alle tallene med, derfor fattes musen og der klikkes i celle A1 og trækkes ned til celle D5. Tryk på Enter når du er sikker på at det er det rigtige område der er markeret i formlen. Opbygning af formler Side 33\n36 Her er resultatet af gennemsnits beregningen for tallene i kolonne A, B, og C. Formlerne i cellerne B6 og C6 er lavet ved at trække formlen fra celle A6 hen over disse HVIS funktionen (Betingede sætninger) I regneark anvendes ofte betingede sætninger. Ved hjælp af disse er det muligt at få regnearket til at give forskellige svar/beregninger - afhængig af indholdet af en given celle. Betingede sætninger kan i deres grundform være meget enkle, uden brug af komplekse formler. De kan til gengæld også være særdeles komplekse. Her et eksempel fra hver skuffe. Hvis det samlede køb er større end kroner ydes 10 % rabat. Og så i den anden skuffe: Hvis Peter har bestået sin eksamen både med hensyn til 13 tals reglen og 6 tals reglen skal følgende meddeles Tillykke med din eksamen Peter, du bestod med et gennemsnit på (beregnet værdi). Hvis Peter derimod er dumpet skal dette beklages og der skal være en synlig identifikation af, hvilken regel Peter er dumpet på! En betinget sætning har følgende syntaks: =HVIS(Betingelse;Svar hvis betingelse er SAND;Svar hvis betingelse er FALSK) Betingelse er en logisk matematisk test. Den skal altid kunne valideres og ende med enten sand eller falsk. Sand og falsk. Her anføres hvad der skal stå i cellen hvis betingelsen er hhv. opfyldt eller ikke opfyldt. Sand og falsk kan være: En formel B1 10 % Bemærk intet lighedstegn foran * Et tal 0 En tekst Ingen rabat Bemærk tekst skal stå i anførselstegn Sådan bruger du HVIS funktionen Her vises en betinget sætning der skal beregne om et givet køb udløser rabat eller ej. Hvis det udløser rabat skal rabatten beregnes og påvirke feltet I alt I eksemplet her til højre, gives der rabat hvis der købes for over Den logiske test består af om det der står i celle B1 er større end (B1>50.000). Er dette tilfældet, så er resultatet af testen Sand og dermed beregnes rabatten til 10% af B1 (B1*10%) i modsat fald, altså hvis testen er Falsk ydes der ingen rabat (0). Side 34 Opbygning af formler\n37 For at lave denne beregning skal vi have fundet Hvis funktionsboksen. Denne findes på fanen FORMLER hvor du klikker på ikonet Logisk, som du kan se her: Nedenstående boks kommer frem og udfyldes som angivet: Her finder/tester vi ud af om celle B1 er større end Hvis Celle B1 er større end , så returneres denne lille formel i cellen, altså i dette eksempel gives der 10% af værdien i celle B1. Denne værdi returneres hvis værdien af Celle B1 ikke er større end Her over funktionsboksen i udfyldt stand, som altså returnerer resultatet 5.500, da den finder ud af at værdien i celle B1 er større end , som så ganges med 10%. Havde værdien i celle B1 derimod været mindre end eller lig med , var værdien 0 blevet returneret. Det kan midlertidigt i større og komplekse modeller være en fordel, at de værdier der indgår i HVIS formlen, ikke tastes direkte i formlen, men i stedet i en celle som der i formlen refereres til. Det vil i så fald være lettere og hurtigere at ændre en værdi ved at ændre værdien i en celle, frem for at skulle ind og ændre i en måske meget kompleks formel. Eksemplet her til højre, vil resultatmæssig give samme resultat som det herover. Værdierne der indgår, er i stedet tastet i separate celler, som i stedet vil indgå i funktionen. Eksemplet her til venstre viser hvordan celle B5 til B7 indgår i HVIS funktionen, dvs. værdierne der bruges hentes direkte fra celler, derved gøres det lettere at ændre værdierne, da de nu blot skal ændres i cellerne, og så slår de igennem i resultatet. Opbygning af formler Side 35\n38 Se eksemplet her til højre, hvor de 10 % er ændret til 20 %, der er rabatten bliver til i stedet for 5.500: 8.8. Absolutte cellereferencer (Anvendelse af $ tegn i formler) De formler du hidtil har brugt har været det man i Excel sprog kalder for relative cellereferencer, dvs. at når du kopierer formlen ned over andre celler, så flyttes referencerne i formlerne ligeså langt ned/hen som du kopierer formlen. I eksemplet herunder vises en formel der er lavet vha. relative cellereferencer. Dette er langt hen af vejen meget smart og effektivt, men ikke altid. I eksemplet herunder vil vi se hvad der kan ske når vi bruger relative referencer. I eksemplet til højre er der anvendt relative referencer. Resultatet af formlen B2+C2 vil give tallet 120. Herefter kan formlen der er i celle D2 kopieres ned over D3, D4, D5 osv. Når formlen kopieres ned flytter referencerne lige så langt ned som formlen kopieres. Dvs. sige, efter kopieringen vil formlen i celle D3 hedde =B3+C3. Resultatet af at kopiere celle D2 ned til andre celler vil se således ud: Vi arbejder lidt videre med sidste eksempel hvor vi nu skal beregne salgsprisen inkl. moms. Nu er der i celle E2 anvendt relative referencer, men da vi jo fra sidste eksempel ved at det betyder at cellereferencerne flyttes lige så langt ned som formlen kopieres, kan vi jo se at det vil gå galt hvis celle E2 kopieres ned til E3, se resultatet på næste side. Side 36 Opbygning af formler\n39 Ved at kopiere formlen med fyldehåndtaget ned fra celle E2 til E3 går det galt. Det der før var D2 bliver til D3 (meget godt) men det der før var B9 bliver til B10 (meget skidt da der jo faktisk står et nul her). Relative cellereferencer betyder altså at referencerne ændres hvis den formel de indgår i kopieres. Alternativet til Relative cellereferencer er Absolutte referencer, som har den egenskab at den låses fast til den pågældende celle, og dermed ikke flyttes når den formel den indgår i kopieres et andet sted hen. Vi går lige tilbage til den formel vi lavede i celle E2 og ændrer lidt på formlen. Det der ændres er at, når markøren står i eller lige ved siden af referencen B9, trykkes på tasten F4 (øverste række på tastaturet) hvilket betyder at der kommer dollartegn i referencen B9. Dollartegnene betyder at den er gjort absolut, hvilket bevirker at den altid vil pege på denne celle, uanset hvor langt ned den kopieres. F4 Ved hvert tryk på F4, ændres dollars-tegnenes placering, således at man kan nøjes med at sætte række-referencen til absolut: For at låse lodret, sættes dollarstegnet foran rækkenummeret. For at låse vandret sættes dollarstegnet foran kolonnebogstavet. Resultatet er nu meget anderledes vha. at lave referencen B9 om til B$9 (som betyder absolut for rækkereferencen) kan formlen i celle E2 nu uden problemer kopieres ned over de underliggende celler: Opbygning af formler Side 37\n40 9. Betinget formatering Betinget formatering er en af de funktionaliteter i Excel som indeholder væsentlige ændringer (i forhold til version 2007), den er blevet mere grafisk og der kan skabes bedre visuelle effekter der kan anvendes til at fremhæve talværdier i en eller flere celler med farver, ikon sæt m.m. Der kan oprettes adskillige betingelser oveni hinanden, hvilket dog hurtigt kan blive uoverskueligt Oprettelse af betinget formatering I nedenstående eksempel kan man f.eks. opstille disse kriterier for formatering af cellerne i Salg total kolonnen (kolonne B): Er beløbet mindre end eller lig med skrives tallene med rødt. Er beløbet mellem og , skrives tallene med fed og orange tekst. Er beløbet større end eller lig med , skrives tallene med kursiv og grøn tekst. Start med at markere området B2:B7. Derefter vælger du på fanen HJEM at klikke på Betinget formatering og vælger Ny regel, som vist her til højre: Boksen der er vist herunder kommer frem, hvor du vælger linjen der hedder Formater kun celler der indeholder: Side 38 Betinget formatering\n41 Først opsættes betingelsen om, at beløb mindre end eller lig med skrives tallene med rødt. Vælg Celleværdien er, i det første kombinationsfelt, og Mindre end eller lig med i det andet. Derefter indtastes i værdifeltet yderst til højre, således boksen ser ud som vist til højre: Nu skal formatet defineres, klik på Knappen Formater. Nu åbnes Formater celler dialogboksen. Klik på fanen Skrifttype, vælg farven rød, ligesom det er vist i vinduet til højre. Klik på OK-knappen for at lukke formater celle boksen. Dialogboksen Betinget formatering ser nu således ud. Klik nu på OK for at se resultatet. Betinget formatering Side 39\n42 I eksemplet her til højre ses resultatet, alle tal der er mindre end eller lig med er markeret med rød tekstfarve Formatere ligeledes (husk først at markere celleområdet med tallene) efter de to andre betingelser. Resultatet ser her til højre: Betinget formatering med Datalinjer Markerer igen talområdet og vælg et format af typen Datalinjer, som vist herunder: Side 40 Betinget formatering\n43 9.2. Redigering af Betinget formatering Vil du ændre udseendet af et betinget format, markeres den eller de aktuelle celler, på fanen HJEM klikker du på Ikonet Betinget Formatering og Administrer regler, som du kan se i eksemplet her: Boksen her vil komme frem: I boksen her ovenover markeres den række der ønskes ændret, hvorefter der klikkes på ikonet Rediger regel 9.3. Slet betinget formatering Ønsker man at fjerne en eller flere betingelser, fra et område med Betinget formatering, markeres området, på fanen HJEM klikkes der på ikonet Betinget formatering og derefter på Ryd regler fra markerede celler, ligesom du kan se på billedet her til højre. Betinget formatering Side 41\n44 10. Sortering af lister Når man arbejder med lister, hvad enten det en adresseliste eller en oversigt over forskellige produkter, er det ofte hensigtsmæssigt, eller nødvendigt, at sortere listen, enten efter ét eller flere kriterier. Skal der kun sorteres efter ét kriterium, kan sorteringen foretages med et enkelt klik i båndet. Skal der sorteres efter flere kriterier er det nødvendigt at anvende en Dialogboks her til. Sorteringen kan foretages to steder fra i programmet, det ene via fanen HJEM under gruppen redigering, den anden måde er via fanen DATA under gruppen Sorter og filtrer. Nedenstående liste skal vi bruge til at sortere. Vi vil starte med at sortere efter et kriterium, dvs. sortering efter en kolonne: Den kolonne vi vil sorterer efter markerer vi ved blot at klikke på en af cellerne i kolonnen (man skal ikke markere hele kolonnen). Se resultatet af sorteringen herunder: Her klikkes på Sortér fra A til Å for at sorterer kolonnen by i stigende rækkefølge. Her er sorteringen af Kolonnen by foretaget, Holstebro kommer først og Århus ligger til sidst. Hvis der ønskes en ny sortering i en anden kolonne, så klik på en celle i den pågældende kolonne, og vælg ønsket sorteringsrækkefølge. Side 42 Sortering af lister\n45 10.1. Sortering på flere kolonner Nu bliver vi lidt mere kritiske. Vi vil nu have listen sorteret efter Sælger, og dernæst efter By og til sidst Varetype. Dvs. i alt 3 forskellige sorteringsnøgler, - Excel tillader 64 kolonner samtidig. Stil markøren et eller andet sted i listen (det er lige meget hvor). På fanen DATA under gruppen Sortér og filtrer knappen Sorter, som vist her til højre: Selve listen bliver herefter automatisk markeret, og sorter boksen kommer frem: I feltet sorter vælges der hvilken kolonne der skal sorteres efter. I eksemplet sorteres der efter kolonnen med sælgers navne, og da der er ens navne blandt sælgerne, ønsker vi at sorter efter by. Der ønskes som sidste sorteringsprioritet at sorterer efter varetype. Klik på knappen Tilføj Niveau for at tilføje ny sortering. Her vises sorterboksen med tre forskellige kolonner defineret, startende med Kolonnen med Sælgernes navne, dernæst efter kolonnen med By og tilslut kolonnen med varetype: Sortering af lister Side 43\n46 Resultatet af denne sortering ser således ud: Fryse ruder Måske kender du problematikken med at når der arbejdes i større regneark, så kan det være irriterende at man evt. ikke altid kan se den første række, som oftest vil være her overskrifterne til de enkelte data i kolonnerne står. I billedet her er alt i orden, men så snart der rulles lidt ned i arket, så kan overskriften ikke længere ses, se eksemplet på næste side. Side 44 Sortering af lister\n47 Her kan overskriften ikke længere ses. Det skal vi have ændret på, hvilket let kan gøres ved at vælge fanen VIS og i gruppen Vindue klikkes der på ikonet Frys ruder og her vælges Frys øverste række: Nu vil der være en lille tynd kant der adskiller række 1 og 2, den indikerer at alt her ovenover er frosset fast: Herover er der rullet ned i arket (det kan ses på række numrene), men overskriften kan hele tiden ses: Den venstre kolonne kan fryses på samme måde som den øverste række. For at frigøre ruderne igen, skal du klikke på Frigør ruder i samme boks hvor du valgte frys ruder. Sortering af lister Side 45\n48 11. Filtrering Når man arbejder med meget store lister i Excel, vil det ofte være ønskeligt at skjule de poster der ikke indeholder de data der skal arbejdes med. Det kan være i forbindelse med udskrifter af dele af listen, eller beregninger der skal foretages på dele af listen. Der findes to former for filtrering, et såkaldt Autofilter, og et Avanceret filter. Her gennemgås kun autofilteret, hvilket i langt de fleste tilfælde er tilstrækkeligt, specielt i Excel 2010 hvor der er sket en del forandringer med filteret. Vi vil nu se på hvordan vi laver en filtrering af data. vha. autofiltret Hvis man ønsker at se en del af en liste med et simpelt kriterium som filter, f.eks. en bestemt værdi eller en værdi der er større end eller mindre end en bestemt værdi, er Autofilter en hurtig måde at lave en filtrering på. Hvis man i eksemplet som er vist herunder kun ønsker at se data der i kolonnen med datoer ligger i henholdsvis januar og februar måneder, kan det gøres på følgende måde: For at starte autofiltret skal der startes med en markering af en tilfældig celle i listen, herefter vælges der på fanen HJEM, knappen Sortér og filtrer, og herunder filterknappen som du klikker på. Alternativt kan du også vælge knappen under fanen DATA. Bemærk at der ved alle feltnavne, er kommet en knap med en pil på. Filteret i Excel 2010 er blevet forholdsvis intelligent, dvs. at filteret tilbyder dig forskellige filtreringsværktøjer alt efter hvilke data der måtte stå i den kolonne du vil filtrerer efter. Side 46 Filtrering\n49 I eksemplet herunder er der klikket på filter knappen ved kolonneoverskriften Dato. I vinduet viser den månedernes navne, selvom der i kolonnen står datoer, men her grupper den datoerne, således at alle datoer der indgår i januar vil kunne vælges let osv. med de andre måneders datoer. I eksemplet herunder er der kun udvalgt data for januar og februar måneder, dvs. alle de datoer der ikke er i de nævnte måneder ikke vil blive vist når der klikkes på OK. Filtreringsresultatet: Bemærk følgende: Filtrerings-knappen ved Dato har fået tilføjet en tragt der indikerer at kolonnen har filtrering. Rækkenumrene har skiftet farve til blå. I Excels statuslinje står angivet hvor mange rækker der vises: Filtrering Side 47\n50 Læg mærke til i vinduet der er vist her til højre, at der er en filterknap der hedder Dato filter, da Excel kan se at den kolonne vi arbejder med indeholder datoer, her vil der kunne udvælges meget præcise dato intervaller. I eksemplet til højre er der lavet et filter der kun udviser poster der i kolonnen med By er lig med Århus og Holstebro. Ud over en filtrering efter de nævnte byer er der klikket på filterknappen ved overskriften Salg. Denne kolonne indeholder tal, og derfor er der kommet en filtermenu der hedder Tal filter. Her ønskes der et filter der kun udviser de der har et salg der er større end gennemsnittet (Over middel). Side 48 Filtrering\n51 Resultatet af filtreringen giver nedenstående resultat, hvor kun de poster hvor salg i Holstebro og Ålborg er større end gennemsnittet vises. Som det kan ses nederst i nedenstående skærm billede er der vist 11 ud af 100 poster: For at ophæve filteret, skal du klikke på den pågældende filterknap som du ønsker at ophæve filteret for. I eksemplet her til højre ønskes filtret fra kolonnen Salg fjernet, derfor er der klikket på den og i menuen der kommer frem klikkes der på Fjern filter fra Salg. Hvis man har filtreret efter mange kolonner på en gang, kan man ophæve alle på én gang ved på fanen HJEM i båndets højre side at klikke på ikonet Sorter og filtrer, i den menu der fremkommer klikkes der på Ryd, som det er vist her til højre. Filtrering Side 49\n52 12. Diagrammer En af Excels kvaliteter er muligheden for, at fremstille en grafisk præsentation af et givet talmateriale. Store tal mængder i et regneark kan være svære at overskue. Hvis tallene derimod fremstilles grafisk, kan man hurtigere overskue forskelle eller udvikling i dem. Specielt det grafiske element har fået en stor opløftning i denne nye udgave af Excel 2010, det er nu muligt at oprettet diagrammer med et udseende der tidligere kun var yderst rutinerede diagram hajer der kunne skabe. Når man opretter et diagram, kan man enten oprette dette som et objekt i det aktuelle regneark (integreret), eller på et selvstændigt ark. I de fleste tilfælde er det bedst at have tal og diagram i samme ark. Dette giver nemlig mulighed for at ændre på både tal og diagram, uden at skulle skifte mellem flere ark. Det er dog en fordel at placere diagrammet på et selvstændigt ark, hvis diagrammet er meget stort og detaljeret Oprette et diagram På de følgende sider gennemgås oprettelsen af et diagram og de valgmuligheder der findes i denne forbindelse. På baggrund af nedenstående eksempel, skal der oprettes et integreret diagram, der viser salgstallene, for de fire afdelinger i årets tre første måneder. Start med at markere cellerne der indeholder de data der skal indgå i diagrammet. Husk at også de aktuelle etiketter skal markeres. I eksemplet til højre er cellerne: A2:D6 markeret. For at oprettet et Diagram skal der klikkes på fanen INDSÆT, på denne fane vil der kunne ses mange muligheder for diagramtyper, som det kan ses i eksemplet til højre. Klik Grupperet søjle under 2D-søjlediagram. Side 50 Diagrammer\n53 Resultatet ses herunder: Læg mærke til de kontekstafhængige faner DESIGN og FORMATÈR (2010 version: Design, Layout og Format) under DIAGRAMVÆRKTØJER som er fremme når diagrammet er markeret. De giver mange nye muligheder for yderst spændende og præsentable muligheder for udseendet af diagrammet. TIP Når du har markeret cellerne med data til diagrammet, tryk da på funktionstasten F11, og der oprettes et nyt søjlediagram på en selvstændig fane. Diagrammer Side 51\n54 Nu ønskes det tidligere eksempel vist i et lagkage -diagram bestående af tre stykker, et styk for hver måned. Først markeres månedsnavnene, hold Ctrl-tasten ned og markere sammentællingen for de tre måneder, som vist her til højre: Vælg i fanen INDSÆT i gruppen Diagrammer, diagrammet 3D-cirkel:, og efterfølgende Layout 2 : Se resultatet her til højre: Fremhæve Januar måned: Enkelt-klik to gange på udsnittet for Januar måned, og træk det lidt væk fra centrum: Side 52 Diagrammer\n55 12.2. Redigere et diagram Flytte et diagram inden for arket Når diagrammet er aktiveret, føres musen ud til dets kant, hvor musemarkøren vil skifte til flytte-symbol (plus-tegn med pile i enderne). Træk og slip nu diagrammet derhen på arket hvor det ønskes placeres. TIP Hold tasten Alt ned samtidig, så vil kanten af diagrammet hoppe til nærmeste cellekant. Flytte et diagram til et andet ark Hvis Diagrammet ønskes placeret på et andet ark kan det forholdsvis let flyttes. Marker diagrammet, og vælg på den kontekstafhængige fane DESIGN i båndets højre side, at klikke på ikonet Flyt Diagram: Boksen til højre vil komme frem, hvor der skal vælges en destination for diagrammet. Der kan vælges at placere diagrammet på et eksisterende ark (nederste mulighed), eller det kan indsættes på et nyt ark, som kan navngives. Skift diagramtype Hvis valget af diagramtype ønskes ændret kan det forholdsvis let gøres, klik blot engang på diagrammet og på den kontekstafhængige fane DESIGN vælges der i venstre side af båndet ikonet Skift Diagram type. Boksen herunder kommer frem, og der vil være valgfrihed blandt de forskellige typer, foretag blot et valg og klik på OK: Diagrammer Side 53\n56 Ændre afbildningsområdet Vælg Hurtigt layout under fanen DESIGN for at tilføje et andet layout til afbildningsområdet. Herunder vist et eksempel med Layout 2 : Skifte mellem rækker og kolonner Med knappen Skift række/kolonne under fanen DESIGN, kan der skiftet mellem søjlegruppering af afdeling og måneder: Side 54 Diagrammer\n57 Lave diagramtitlen dynamisk Markér diagramtitlen, og lav en reference i formellinjen til ønskede celle. I eksemplet herunder er det celle A1: Diagram typografier Hvis farvevalget ønskes ændret kan dette gøres ved at markere Diagrammet, og på den kontekstafhængige fane DESIGN kan der i båndets midte og ud mod højre ses en gruppe der hedder Diagramtypografier. Herunder ses de forslag der ligger på linjen, den typografi der er i brug har en markering med (grøn) streg: I eksemplet til højre er der foretaget et valg med sort baggrund på de grupperede søjler. Diagrammer Side 55\n58 Arbejde med dataetiketter Hvis tallene over søjlerne overlapper hinanden, kan det måske være bedre at få dem til at stå inden i, eller over, søjlerne, og hvor etiketterne er roteret 90 grader. Højre-klik på et af tallene over søjlerne (hele serien er nu markeret), og vælg Formatér datanavnene, som vist her til højre: Vælg i panelet, i programmets højre side under Navneindstillinger, i sektionen Placeringen, Indenfor: Skift til Størrelse og egenskaber og vælg tekstretningen Roter al tekst 270º, som vist her til højre: Bemærk herunder dataetiketterne for serien med afdelinger, som nu er roteret og placeret inden i søjlerne: Side 56 Diagrammer\n59 13. Formatering At formatere celler i et regneark vil sige, at man ændrer regnearkets udseende, så det bliver nemmere at læse. Formatering af regnearket er ikke kun et spørgsmål om at få det til at se pænt ud, men også et spørgsmål om at gøre det nemmere at få overblik over og finde rundt i arket. Dette gælder naturligvis især når arkene bliver store og komplekse. Formatering af celler i et regneark omfatter: Valg af skrifttype og størrelse, valg af talformater, justering af tal og tekst, valg af farver på tekst og tal, valg af rammestreger og valg af baggrundsfarver og mønstre. Når man laver formatering, skal man være opmærksom på, at de valg man foretager, kun vil være gældende for den eller de celler, der er markeret. Bemærk ligeledes, at formateringen kun har kosmetisk betydning, f.eks. har talformateringen ikke noget at gøre med, hvordan indholdet i cellerne beregnes Gruppen Skrifttype En del af funktionerne til formatering af celler er placeret på fanen HJEM i gruppen Skrifttype. For at formatere vha. ikoner fra gruppen Skrifttype, markeres den eller de celler, der skal formateres, hvorefter der klikkes på det ønskede ikon. Herunder følger en forklaring til de enkelte ikoner der findes i gruppen Skrifttype: Skrifttype 2. Skriftstørrelse 3. Forøg eller formindsk 4. Fed 5. Kursiv Dialogboksstarter 6. Understregning 7. Kanter 8. Udfyldningsfarve 9. Skriftfarve Da gruppen skrifttype kun giver mulighed for at anvende nogle af de oftest anvendte muligheder der er omkring formatering af skrift, men der findes flere muligheder. Ved at klikke på ikonet dialogboksstarter i gruppens nederste højre hjørne kommer boksen du kan se på næste side. Her kan der foretages yderligere formateringsvalg. Formatering Side 57\n60 Her vælges, eller ændres, skrifttypen for den markerede tekst. Vælg den ønskede skrifttype i kombinationsboksen. 2. Vælg udseendet på den valgte skrifttype. Der kan vælges mellem normal, fed, kursiv og fed kursiv. 3. Her vælges skriftstørrelsen. Ønskes en anden størrelse end de foruddefinerede, kan denne indtastes i Størrelse-feltet. Den mindste tilladte størrelse er 1 punkt, og den største er 409 punkter. 4. I dette felt kan man vælge, hvilken understregning der skal bruges i cellen. Der kan vælges mellem: Ingen, Enkelt, Dobbelt, Enkelt bogholderi eller Dobbelt bogholderi. Bogholderiunderstregningen laver understregning i hele cellens bredde, samt hæver Teksten/tallene en anelse over stregen, medens almindelig understregning kun understreger teksten i cellen: 5. I Effekter-feltet kan man vælge at gennemstrege teksten i cellen. Man kan også vælge hævet eller sænket skrift. 6. Når man afkrydser Normal skrift-feltet, indstilles dialogboksen til den skrifttype, der normalt anvendes i Excel. Det er Calibri 11 punkt. Ingen effekter eller understregning. Farven sættes til Automatisk. 7. I dette felt vises et eksempel på den valgte skrift og de valgte effekter. 8. I dette felt vælges hvilken farve teksten i cellen skal have. Der kan enten vælges blandt temafarver, standardfarver eller brugerdefineret farver. Vælges Automatisk ændrer teksten i den markerede celle, til en foruddefineret farve fra Excels indbyggede farveskema. Side 58 Formatering\n61 13.2. Gruppen justering En del af funktionerne til justerer tekstens placering i cellerne er placeret på fanen HJEM i gruppen Justering. For at formatere vha. ikoner fra gruppen Justering, markeres den eller de celler, der skal formateres, og der klikkes på knappen for den ønskede formatering. Herunder følger en forklaring til de enkelte ikoner der findes i gruppen Justering: Placerer øverst i cellen 2. Placerer midt i cellen 3. Placerer nederst i cellen 4. Ændre retning 5. Deler i flere linjer Dialogboksstarter 6. Juster til venstre 7. Centrer 8. Juster til højre 9. Formindsker indrykning 10. Forøger indrykning 11. Fletter flere celler til én Ligesom ved gruppen skrifttype ligger der i gruppen justering de ikoner som oftest anvendes i justeringsmæssige sammenhænge, men der findes flere muligheder. Ved at klikke på dialogboksstarter i gruppens nederste højre hjørne kommer boksen du kan se herunder frem. Her kan der foretages yderligere formaterings valg, bl.a. kan tekstens retning ændres i dette vindue Vandret feltet bestemmes hvordan indholdet af en celle justeres i forhold til cellens bredde. Standard. Anvender standardjusteringen afhængig af datatypen. Venstre (Indrykning). Justerer indholdet ved cellens venstre kant. Angives et tal i Indryknings feltet, indrykkes indholdet af cellen fra venstre side med det angivne antal bogstavsmellemrum. Centreret. Centrerer indholdet i cellen. Højre (Indrykning). Justerer i cellen ved højre kant. Formatering Side 59\n62 Udfyld. Gentager tegnene i den øverste venstre celle i det markerede område: Juster. Bryder celleindholdet op i flere linjer og justerer afstanden mellem ordene, så linjerne er lige så brede som cellen: Centrer over markeringen. Centrerer indholdet i øverste venstre celle i det markerede område, så indholdet står centreret hen over det markerede område. Cellerne flettes ikke: Fordelt (Indrykning). Ombryder indholdet og juster med lige margener. 2. I Lodret feltet bestemmes den lodrette justering i en celle. Top. Placerer indholdet øverst i cellen. Centreret. Placerer indholdet midt i cellen. Bund. Placerer indholdet nederst i cellen (standard). Juster. Ombryder teksten i flere linjer hvis det er nødvendigt. Teksten vises i hele cellens højde. Hvis cellen er højere end nødvendigt til teksten, vil linjeafstanden blive øget. Fordelt. Ombryder teksten på flere linjer, og fordeler indholdet i cellens højde. 3. I Tekstformatering feltet angives yderligere indstillinger for teksten. Ombryd tekst. Ombryder teksten over flere linjer, hvis den er længere end cellens bredde. I modsætning til Justér er det stadig muligt at angive en vandret og lodret placering for cellen: Tilpas til hele sider. Reducerer den synlige størrelse på skrifttegn, så alle data i en markeret celle kan være i kolonnen. Tegnstørrelsen bliver tilpasset automatisk, hvis kolonnens bredde ændres. Den anvendte skriftstørrelse ændres ikke. Flet celler. Kombinerer to eller flere markerede celler i en enkelt celle. Cellereferencen for en flettet celle er den øverste venstre celle i det oprindelige markerede område. Side 60 Formatering\n63 4. Tekstretning. Højre mod venstre. For at angive højre mod venstre-læseretning (Hebraisk, arabisk, farsi og urdu vises fra højre mod venstre.). Venstre mod højre. For at angive venstre mod højre (Engelsk og de fleste andre europæiske sprog skrives fra venstre mod højre.) Kontekst. For at angive, at læseretningen skal svare til sproget for det tegn, der først er indtastet. 5. I Retning feltet bestemmer man om cellens indhold skal vises vandret, lodret eller roteret. Når teksten skal roteres, benytter man grad-uret. Her indstiller man, hvor meget indholdet skal roteres i den markerede celle. Man kan også benytte Grader-boksen under grad-uret. For at rotere det markerede indhold fra nederste venstre hjørne til øverste højre hjørne i cellen, angives et positivt tal. Angiv negative grader for at dreje indholdet fra det øverste venstre hjørne til nederste højre hjørne i den markerede celle: (formateret med kanter for at tydeliggøre eksemplet) Formatering Side 61\n64 13.3. Gruppen Tal En del af funktionerne til formaterer tal, valuta angivelser, datoer m.m. er placeret på fanen HJEM i gruppen Tal. For at formatere vha. ikoner fra gruppen Tal, markeres den eller de celler, der skal formateres, og der klikkes på knappen for den ønskede formatering. Herunder følger en forklaring til de enkelte ikoner der findes i gruppen Tal: Her vælges skrifttype 2. Valg af valuta symbol 3. Formatere til procent 4. Tusindtals separator 5. Forøger antallet af decimaler 6. Formindsker antallet af decimaler Dialogboksstarter Ligesom ved grupperne Skrifttype og Justering ligger der i gruppen tal de ikoner som oftest anvendes i talmæssige formateringssammenhænge, men der findes flere muligheder. Ved at klikke på dialogboksstarter i gruppens nederste højre hjørne kommer boksen du kan se herunder frem. Her kan der foretages yderligere formaterings valg. Her vises et eksempel på talformatet, med værdien fra den aktive celle. Angiv antal decimaler. Sæt har i indstillingen for tusindtals separator. Vælg formatet for negative tal. Her vælges mellem forskellige kategorier af talformater Eksempler på talformater Det indbyggede talformat med betegnelsen Standard tilpasser automatisk cellens bredde til antallet af cifre i det tal der vises i cellen. Dog afrundes tallet, så der kun vises det antal decimaler der er plads til. Er der for mange cifre før kommaet vises der ingen decimaler. På denne måde burde selv store tal kunne ses i deres fulde længde. Tal der har mere end elleve cifre før kommaet, bliver automatisk omformateret til et videnskabeligt talformat. Hvis man vælger en af de andre kategorier, kan man almindeligvis bestemme, om der skal benyttes tusindtals separator, om der skal vises valutasymbol, og hvordan negative tal skal vises. Desuden kan man som regel bestemme, hvor mange decimaler tallet skal vises med. Bemærk, at man ikke mister præcision, hvis man vælger et format med få decimaler. Excel laver alle beregninger, med det fulde antal decimaler. Side 62 Formatering\n65 Herunder ses nogle eksempler på Excels mest anvendte talformater og datoformater. Der er anvendt tallene (+/-) 21125,495, 0 og funktionen =IDAG() som beregner antal dage fra 1. januar år Kanter og rammer De streger man normalt ser i et regneark er ikke synlige når det udskrives, men det er muligt at påføre rammer, således disse tydeliggøres. Kanter bruges til at indramme én eller flere celler. Det kan man f.eks. bruge til at lave linjer under overskrifter eller fremhæve vigtige celler. Man definerer kanten for den eller de markerede celler ved først at klikke på en kanttype i Streggruppen, derefter klikker man på positionen i forhold til markeringen i Kant-gruppen. På fanen HJEM i gruppen Skrifttype er der kant-knappen. Den kan bruges til at lægge kanter omkring og/eller i et markeret område, det har dog nogle begrænsninger, da farver, rammetyper m.m. er defineret. Der findes steder hvor du kan definere stregtyper og farver. Boksen til dette fås frem ved at klikke på Flere kanter nederst i listen over kanter Her vælges kanttykkelse og typografi. 2. Her vælges den farve som kanten skal have. Formatering Side 63\n66 3. Her kan vælges en af de foruddefinerede kantindstillinger. Ingen. Fjerner alle kanter fra de markerede celler. Kontur. Hvis én celle er markeret og kanttypen Kontur vælges, svarer det til at tildele kanttypen venstre, højre, øverst og nederst på cellen. Hvis flere celler er markeret, vil rammen kun vises rundt om det markerede område. Indvendig. Føjer en kant til det indvendige gitter i det markerede område med den stregtype, der er valgt i Streg-gruppen. 4. Her kan vælges, hvilke sider af cellen, der skal tildeles en kanttype. Klik på en eller flere knapper for at tilføje eller fjerne kant fra de markerede celler. Klikker man på en af knapperne med diagonalestregen, indsættes en streg skråt hen over cellerne. Eksempel Indsæt linjeskift i én celle, ved at holde tasten Alt ned, når du trykker Enter Side 64 Formatering\n67 13.5. Fyld Cellerne kan tydeliggøres ved at give cellerne farver og mønstre. Mønstrene dannes af to farver. På fanen startside i gruppen Skrifttype kan du med knappen Udfyldningsfarve lægge en baggrundsfarve i en eller flere markerede celler. Der findes steder hvor du kan definere baggrundsfarver mere præcist end via denne knap, boksen til dette fås frem ved at klikke på dialogboksstarten for gruppen Skrifttype, og skift derefter til fanebladet Fyld. Her åbnes Mønster-paletten. Her vælges baggrundsfarve. Vælges Ingen farve, bliver baggrunden gennemsigtig. Hvis man angiver et mønster, bliver baggrundsfarven baggrunden i mønstret. Her kan vælges effekter hvor to farver tones over i hinanden. Her vises et eksempel med de valgte indstillinger Formatpensel Man kan anvende knappen Formatpensel som findes på fanen HJEM til hurtigt at kopiere formater fra en celle til en anden, og derved anvende formatet fra den første celle. Denne kopiering af formater kan også anvendes til celleområder. Proceduren for denne hurtige format kopiering er: Marker den eller de celler der indeholder formater, der skal kopieres. Klik på Formatpensel (hvis formatet skal kopieres mere end en gang, dobbeltklikkes på Formatpensel. Knappen deaktiveres ved at klikkes én gang på knappen), knappen Formatpensel er nu aktiveret. Derefter klikkes der på den/de celler, hvor formatet skal kopieres til. Formatering Side 65\n68 14. Beskyttelse af regneark Det er muligt at beskytte data i et regneark mod utilsigtet overskrivning. Denne facilitet bør benyttes ikke mindst når der skal udarbejdes modeller som andre (mindre regnearksvante) brugere skal benytte. Det skal for god ordens skyld nævnes at alle kan lave fejl. Således kan formler let blive slettet ved en fejl. Dette kan undgås ved brug af beskyttelse. Det er ikke så svært når man først får det lært. Selvom celler er beskyttede er det muligt at ændre på regnearkets udseende, f.eks. flytte rundt på de enkelte faneblade i projektmappen. Det er også muligt at beskytte selve projektmappens udseende, så det ikke er muligt at flytte, slette eller indsætte ark. Inden du beskytter arket, skal du først fortælle hvilke celler der godt må ændres i, og dernæst beskytte arket. Vælg den eller de celler der ikke skal beskyttes, og formater dem herefter som ulåste: I fanen HJEM, vælg Lås celle (fravalgt når den ikke har en farvet baggrund) med knappen Formater. Vælg nu Beskyt ark hvor boksen herunder kommer frem: 2 1 Hvis du har beskyttet et regneark, eller evt. overtaget en fra en anden person, og denne er beskyttet med adgangskode, ja så skal adgangskoden altså indtastes inde der gives adgang til at redigerer. Det er dog muligt at låse dette op med en specielt indkøbt program, kontakt en kyndig superbruger/it medarbejder herfor. Side 66 Beskyttelse af regneark\n69 15. Sideopsætning og udskrivning Vi har nu arbejdet med at få det enkelte regneark til at stå pænt på skærmen. Det er da også fint, og en forudsætning for at vi kan arbejde godt og effektivt, men det er bare ikke nok. Vi lever i en verden hvor papir ikke er gået af mode. Til trods for at folk snakker om det papirløse samfund er papirforbruget mere end fordoblet siden PC ens fremmarch. Der går nok nogen tid før vi mennesker accepterer at læse på en skærm frem for på papir. Da det forholder sig sådan er vi også nødt til at se på hvorledes vi styrer vores udskrift. Disse muligheder er ikke synlige på skærmen, men kan i høj grad have betydning når vi skal præsentere det færdige resultat. Vi beskriver i det følgende løsninger på de oftest forekommende udfordringer: Få styr på kolonnerne Da vi i Normalvisning ikke kan se, hvor mange kolonner, der er plads til på et A4 ark, vil vi starte med at få vist selve udskriften i et vindue: Tast Ctrl+P eller vælg under fanen FILER Udskriv, for at få dette skærmbillede: Udskriftsindstillinger Vis udskrift Sideopsætning Sideopsætning og udskrivning Side 67\n70 I selve Vis udskrift vil det være tydeligt, hvilke kolonner, der kommer på hvilke sider. Hvis der er ganske få kolonner, der netop bliver overført til næste side, kan du vælge mellem to praktiske løsninger: Sideretning Denne løsning bruges typisk, når du har et skema, der større i bredden end i højden: Klik på knappen Papirretning, og vælg Liggende papirretning Skalering Når du har en lang liste med mange poster og for mange kolonner til at blive udskrevet på én side, vil det ofte være tilstrækkeligt at skalere udskriften ned, så de sidste kolonner kan komme med på én side i bredden: Klik på knappen skalering og vælg Tilpas alle kolonner til en side. Vil du efterfølgende tjekke skaleringens omfang, klikker du igen på knappen Skalering og vælger Brugerdefinerede indstillinger for skalering. Du får nu den viste dialogboks, hvor du kan aflæse skaleringen i %. INFO Standard skriftstørrelse i Excel er 11 pkt. Hvis du skalerer til 70%, bliver teksten i udskriften altså 7,7 pkt., hvilket måske lyder meget småt. Men til sammenligning, kan det opgives, at de fleste aviser er trykt med skriftstørrelse omkring 6,5 pkt. Under fanen SIDELAYOUT kan du også angive sideantallet i bredden og højde, og se hvad programmet vælger af skalering: Side 68 Sideopsætning og udskrivning\n71 Vis sideskift Hvis bredden af udskriften er større, end det kan klares med en af de to nævnte teknikker, bliver du nødt til at acceptere at kolonnerne strækker sig over flere sider. Rent logisk vil det sikkert være sådan, at du ønsker at selv kunne styre, hvilke kolonner, der står på samme side, og hvilke, der skal skubbes til efterfølgende sider. Det nemmeste her vil være at skifte til visningen Sideskift. Hvis du befinder dig i Vis udskrift, skal du først forlade den (tast Esc), så du kommer til Normal visning. Klik herefter på knappen Vis sideskift, som vist her til højre. Du vil herefter få følgende skærmbillede: Normal Vis sideskift De lodrette blå stiplede streger kan du nu tage fat i og flytte til de positioner, hvor du ønsker sideskift. Tilsvarende vil der være mulighed for at styre sideskift lodret for skubbe rækker til næste side. Sideopsætning og udskrivning Side 69\n72 Indsætte tvungne sideskift: Marker den celle hvor du ønsker sideskiftet over, og til venstre for, vælg under fanen SIDELAYOUT og knappen Skift, Indsæt sideskift: Resultatet: Sideskiftet fjernes ved at marker den celle som støder op til et tvungen sideskift og vælge Fjern sideskift Sidehoved og sidefod Ønsker du at sætte sidetal eller andre elementer, der skal gentages i toppen eller bunden af hver side, placerer du elementerne i Sidehoved eller sidefod: Skift til visningen Sidelayout, som vist her til højre: Du vil herefter få følgende skærmbillede: Sidelayout Side 70 Sideopsætning og udskrivning\n73 Herefter klikker du i Sidehovedet (eller Sidefoden), og bemærker, at du nu får en ny Fane: SIDEHOVED- OG SIDEFODSVÆRKTØJER. På den underliggende fane DESIGN, finder du følgende vigtige værktøjer til at indsætte de elementer, du ønsker: Først klikker du i hvilket af de tre sektioner du ønsker et eller flere elementer i. Dernæst klikker du på et af værktøjerne og du vil da se en kode. Bagefter skal du klikke på en celle i arket for at se resultatet, og for at komme tilbage til Normalvisning. Se eksemplerne herunder: Sidetal og Antal sider: Aktuel dato og Aktuelt klokkeslæt: Arknavn og Filsti: Gentag kolonneoverskrifter Hvis din udskrift fylder flere sider, og du har lyst til at se overskrifterne i række 1 eller eventuelt flere rækker i arket i toppen af hver udskriftsside, kan du få rækker gentaget øverst på hver side. Skift til fanen SIDELAOYT, klik i gruppen Sideopsætning på knappen Udskriftstitler. Klik herefter i feltet Gentag rækker øverst. Klik herefter ude i arket på rækken eller rækkerne, du ønsker at få gentaget. Klik OK. Sideopsætning og udskrivning Side 71\n74 15.3. Angiv udskriftsområde Når du udskriver fra Excel er de som standard alle udfyldte celler på det aktive ark, der kommer med i udskriften. Ønsker du at begrænse udskriftsområdet til udvalgte celler, kan du blot markere dem, og efter du har tastet Ctrl+P (eller valgt fanen FILER og Udskriv), klikker du på knappen Udskriv aktive ark og vælger Udskriv markeringen. Bemærk, at denne knap også rummer muligheden for at udskrive hele projektmappen. Det anbefales at være helt sikker på konsekvensen heraf, inden den anvendes. Hvis et markeret område er det, du normalt udskriver, kan du gøre det permanent til udskriftsområde ved at vælge fanen SIDELAYOUT, gruppen Sideopsætning, klikke på knappen Udskriftsområde og vælge Angiv udskriftsområde. Dette vil fremover være de celler, der bliver udskrevet, indtil du vælger at slette udskriftsområdet Udskriv kommentarer Hvis du har knyttet kommentarer til nogle af dine celler, vil de som udgangspunkt ikke blive udskrevet. Du kan dog vælge, at du vil have dem udskrevet som tekster på en side for sig selv efter den normale udskrift. Alternativt kan du vælge, at de bliver udskrevet som vist i arket (de af dem, der vises i arket) Vælg fanen SIDELAYOUT, Sideopsætning, Udskriftstitler, og indstil som ønsket. Se eksempel herunder: Som vi vist i regnearket Som vist i udskrift Side 72 Sideopsætning og udskrivning\n75 16. Genvejstaster i Excel Genvejstaster til arbejde med indtastning Begynde på en ny linje i samme celle Fylde det markerede celleområde med den aktuelle indtastning Fuldføre en celleindtastning og flytte opad i det markerede område Fuldføre en celleindtastning og flytte mod højre Annullere en celleindtastning Fylde nedad Fylde mod højre Definere et navn Indsætte dollartegn i Formler (Absolutte referencer) Skifte mellem at få vist celleværdier og få vist celleformler Skjule rækker Genvejstaster til brug ved navigation Flytte til kanten af det aktuelle dataområde Flytte til begyndelsen af rækken Flytte til begyndelsen af regnearket Flytter markøren til den sidste anvendte celle i arket Flytte ét skærmbillede ned Flytte ét skærmbillede op Flytte ét skærmbillede mod højre Flytte ét skærmbillede mod venstre Flytte til næste ark i en projektmappe Flytte til det foregående ark i en projektmappe Indsætte et nyt regneark Genvejstaster til brug ved markering Udvider markeringen til begyndelsen af regnearket (celle A1) Udvider markeringen til slutningen af den aktuelle datablok Udvider markeringen til slutningen af de indtastede data, eller til start på et nyt dataområde. Udvider markeringen til begyndelsen af rækken Markerer hele kolonnen Markerer hele rækken Markerer hele regnearket Anvendes til aktivering af båndet Alt + Enter Ctrl + Enter Skift + Enter Tab Esc Ctrl + D Ctrl + R Ctrl + F3 F4 Ctrl + Skift + ` (accent grave) Ctrl + 9 (alfanumeriske tastat.) Ctrl + piletast Home Ctrl + Home Ctrl + End PageDown PageUp Alt + PageDown Alt + PageUp Ctrl + PageDown Ctrl + PageUp Skift + F11 Ctrl+shift+Home Ctrl+ Shift+End Ctrl+Shift+Piletast Shift+Home Ctrl+ Mellemrum Shift+Mellemrum Ctrl+A Alt Genvejstaster i Excel Side 73\n76 Genvejstaster til Formel arbejdet Få vist Funktionsargument boksen, når der er indtastet et funktionsnavn i en formel Redigere indholdet af den markerede celle Indsætte et defineret navn i en formel Gå til et navngivet område Ctrl + A Indsætte funktionen Autosum Alt + Skift + = Indsætte dags dato Ctrl + Skift + ; Få vist listen Autofuldførelse F2 F3 F5 Alt + Pil ned Genvejstaster til det generelle arbejde Fuldføre en indtastning, og flytter markøren ned Indsætte en funktion i en formel Vise rækker Skjule kolonner Vise kolonner Rydde indholdet af det markerede område Slette det markerede Fortryde den seneste handling Sætte tomme celler ind Annuller fortryd Søg Erstat Markere en celle ad gangen i pilens retning Enter Skift + F3 Ctrl + Skift + 9 (alfanumeriske tastat.) Ctrl + 0 (nul) (alfanumeriske tastat.) Ctrl + Skift + 0 (nul)(alfanumeriske tastat.) Del Ctrl + - (minus tegn) Ctrl + Z Ctrl + + (plus tegn) Ctrl + Y Ctrl+B Ctrl+H Shift+Piletast Side 74 Genvejstaster i Excel\n77 17. Stikordsregister Absolutte cellereferencer...36 Ark Flytte, Kopiere Indsætte Omdøbe Skjule Autofuldførelse Beskyttelse af regneark Betinget formatering Båndet... 5 Diagrammer Feltet navn... 8 Filtrering Flere linjer i en celle... 11; 73 Flytte celler Formatering Gruppen justering...59 Gruppen Skrifttype Gruppen Tal...62 Formatpensel Formler Kopiering Opbygning Fortryde en kommando Fryse ruder Funktioner HVIS MIDDEL SUM Fyld Fyldhåndtaget, kopiering Genvejstaster Flytte markør... 15; 29 Markering Hurtig adgang... 6 Indbyggede lister Indsætte kolonne/række Indtaste data Kanter og rammer Kopiere celler Lister Markering Projektmappe, Gem/Åbn Regneoperatorer Sidehoved og sidefod Sideopsætning Sideskift Skjule en kolonne eller række Skærmbilledet... 5 Sortering Udskrivning Stikordsregister Side 75


Sætter rapmusik teenagere i fare? | Alternative Blog\nsætter Rap teenagere i fare?\nhans team udvider i øjeblikket sin forskning for at undersøge, hvordan disse og andre rapvideoer kan påvirke adfærd på tværs af andre race -, køns-og socioøkonomiske linjer. Selvom gangsta rap-videoer skildrer hårdt indre by” gade ” – liv, er deres største publikum hvid forstæder ungdom, der har bedre adgang til kabel-tv-kanaler som MTV og BET (Black Entertainment Television).\ndet er selvfølgelig ikke første gang, at oprørsk musik er blevet skylden for samfundets sygdomme. Fra Elvis til Columbine, sangene fra musikbesatte unge er ofte blevet beskyldt for antisocial opførsel. Men rap – og især den særligt voldelige og seksuelt eksplicitte gangsta-sort – har rejst særlig bekymring.\n“de fleste børn mellem 2 og 18 år bruger op til syv timer om dagen på at indtage en slags medier,” siger Susan Buttross, MD, FAAP, chef for børneudvikling og adfærdsmæssig pædiatri ved University of Mississippi Medical Center og talskvinde for American Academy of Pediatrics (aap). “Vi ved, at med enhver form for gentagen medieeksponering kan der forekomme en desensibilisering, der får denne adfærd til at virke normal. Så dette fund overrasker mig slet ikke.”\nButtross, som ikke var involveret i Diclementes undersøgelse, er medlem af AAP’ s Udvalg for offentlig uddannelse, som har skrevet flere politikker, der advarer om de virkninger medierne har på børns adfærd. Hendes udvalg opdaterer i øjeblikket sin politikerklæring fra 2001, der fandt, at 75% af musikvideoerne involverede seksuelle billeder, og mere end halvdelen involverede vold-normalt mod kvinder. I 1996 udsendte AAP en anden politisk erklæring, der var kritisk over for rapmusik.\nmen andre føler, at rap får en dårlig rap. “Ja, der er rapvideoer, der er særligt voldelige eller seksuelle, men lad os se på, hvad der er vigtigere for, om disse børn handler ud fra adfærd-deres familiestruktur og den type forældre, de får,” siger Cheryl Keyes, ph.d., lektor i etnomusikologi ved UCLA og forfatter af Rap Music and Street Consciousness. “Forældre er nødt til at blive mere involveret i, hvad deres børn ser.”\nintet argument fra DiClemente eller Buttross.\n” Du kan ikke stikke hovedet i sandet og forvente, at dit barn kun vil se på gode ting, ” siger Buttross. “Forældre skal vide, hvad deres børn udsættes for. Sikkert, rap er ikke den eneste musik, der skildrer negative stereotyper eller kan påvirke adfærd negativt, og ikke al rapmusik bør impliceres. Men der har været næsten 1.000 undersøgelser, der har set på de virkninger, som medierne har på børns adfærd. Og næsten alle af dem finde der er en stærk effekt.”\nDen nye HouseboysUSA\ngay porno Reddits


Du er her: CPH- startside Verden Thailand\nThailand adskiller sig fra andre lande i Sydøstasien ved, at det aldrig har været koloniseret. Bortset fra korte perioder af underkastelse over for nabolandet Burma og den japanske besættelse under 2. verdenskrig har Thailand været selvstændigt siden 1200-tallet. I 1238 grundlagde de det første thai-rige, Sukothai, ved de nordlige bredder af Chao Phraya-floden. Under kong Ramkamhaengs styre 1283-1317 blev riget befæstet, det thailandske skriftsprog blev indført, og theravadabuddhismen blev statsreligion. I midten af 1300-tallet opstod et andet rige, der havde centrum længere sydpå i Ayutthaya, og som blev kaldt Siam. Det lykkes Siam at underlægge sig khmererne i det nuværende Cambodja, og Siams grænser blev flyttet længere mod vest og sydpå ad Malaccahalvøen. Thailand er i areal på størrelse med Spanien.\nThailand er inddelt i 76 provinser, kaldet changwat. De er igen opdelt i distrikter, underdistrikter, kommuner og byområder (storby, byer, landsbyer). Sidstnævnte ledes af et folkevalgt byråd med en borgmester i spidsen. Thailand ligger i troperne, så der er varmt året rundt og en relativt høj luftfugtighed. Det meste af regnen falder under sommermonsunen fra maj til oktober. Lige før den kommer, er det allervarmest - det er ikke usædvanligt, at der er over 40 grader i de nordøstlige egne. Det er køligst i december og januar. I det sydlige Thailand er nedbøren mere jævnt fordelt over året, og det bliver heller ikke mærkbart køligere om vinteren. Thailands kultur er stærkt præget af buddhismen. Der er pragtfulde templer i alle større byer. De ældste bevarede rester af thailandske arkitektur stammer fra Dvaravati-perioden cirka fra år 500 til år 1000. I den gamle hovedstad Ayutthaya kan man se rester af imponerende bygningsværker i sten. Kunst og arkitektur fra denne periode var påvirket af rigerne i Cambodja, Burma og på Sumatra. Det var først med Chiang Mai-stilen fra år 1000 og frem, at landet udviklede sit eget kunstneriske udtryk. Et vigtigt indslag i thailandsk hverdagskultur er dyrkelsen af kong Bhumibol Adulyadej og hans familie, der nyder stor respekt i befolkningen. Deres portrætter hænger ofte i private hjem, og der sendes en halv time om kongefamilien i fjernsynet hver dag.J\nJeg vil kort forsøge at komme igennem de forskellige områder. Det vil først og fremmest blive vist via mine mange billeder som jeg har taget på min ture rundt.\nDer er som de fleste nok ved flere tusinde sider omkring Thailand, og der er mange, ja rigtigt mange der har deres mening om deres oplevelser og deres favorit strande, byer, øer osv. og sådan skal det også være. De ting som jeg har fået ud af mit besøg som rejseleder og som backpacker er to vidt forskellige ting, til dels har jeg fået 2 sider af samme sag og se landet på. Jeg kan på ingen måde udelukke at der findes meget mere af det skønne land som jeg endnu ikke har fået med i min "bagage", men det kommer sikkert til mig en dag. Men indtil da må du endelig søge den info du kan bruge her på min hjemmeside.\nDu kan søge på de byer og områder jeg har besøgt i Thailand i menuen til højre, du vil så komme frem til sider med billeder, video og info. Rigtig god fornøjelse\nJeg vil primært videregive de oplevelser som jeg tog med mig hjem i forbindelse med den rundrejse som vi gennemførte i sommeren 2001, min rejseledsagere var min kæreste og mine svigerforældre. Jeg tager dig med igennem junglen, de flotte strande, de mange smukke seværdigheder som landet byder på. En tur som vi på ingen måde lige glemmer den var fyldt med sjov, spas og dejlige minder, som du kan læse mere om herfra..!\nDer vil selvfølgelig også være fortællinger fra mine andre besøg i Thailand.