Derfor jagter forskerne den perfekte katalysator | Ingeniøren\n20. aug 2016 kl. 14:00 5\nVerden står over for en stor energimæssig udfordring med udfasning af fossile brændstoffer til fordel for bæredygtige energikilder.\nI daglig tale vil det nye Villum Center for the Science of Sustainable Fuels and Chemicals være kendt som V-Sustain.\nCentret modtager over en periode på otte år 150 mio. kr. fra Villum Fonden. Det er den største enkeltbevilling til forskningsformål fra fonden nogensinde og givet i anledning af VKR Gruppens 75-års jubilæum.\nCenteret får base på DTU, men omfatter også forskningsgrupper på Københavns Universitet, Syddansk Universitet og Stanford University i Californien.\nCenteret vil i de kommende år uddanne 37 nye ph.d.er og beskæftige lige så mange postdocs.\nDa verden samtidig bliver mere og mere elektrificeret, kunne man tro, at interessen for kemiske brændstoffer vil blive mindre og mindre. Men det er ikke tilfældet, for selv om der sker fremskridt inden for batteriteknologi, så er der stort potentiale i lagring af energi i molekyler.\nDet er en teknik, naturen selv benytter. Med de fossile brændstoffer frigiver vi i dag energi, som naturen har bundet for millioner af år siden baseret på optag af CO2.\nProblematiske men smarte\nFossile brændstoffer, der frigiver CO2 til atmosfæren, er problematiske i forhold til den globale opvarmning, men de har i øvrigt mange fordele. De er lette at transportere og lagre og kan indeholde meget energi i forhold til rumfanget. Men i fremtiden bliver det altafgørende at lukke CO2-kredsløbet, som naturen selv gør det.\nDet var et af hovedbudskaberne fra Robert Schlögl, leder af Fritz- Haber-Institut der Max-Planck- Gesellschaft i Berlin, ved åbningen i sidste uge af det nye Villum Center for the Science of Sustainable Fuels and Chemicals ved DTU.\nDe store udfordringer for kemisk lagring og frigivelse af vedvarende energi\nNår solen skinner, og vinden blæser, kan der opsamles mere energi, end der er brug for i produktionsøjeblikket. En metode til at lagre denne energi er at omdanne den til kemisk energi, som senere kan frigives, når der er behov herfor. Det nye forskningscenter skal forske i seks --forskellige teknologier inden for området.\n1: Hydrogen ved elektrolyse\nBaggrund: Ved elektrolyse af vand baseret på elektrisk energi fra f.eks vindmøller kan der dannes hydrogen, som senere kan bruges --\nUdfordring: De kendte katalysatorer er hverken effektive eller stabile.\n2: Hydrogen ved høst af sollys\nBaggrund: Det er i princippet muligt at kombinere solcelle og elektrolysecelle til hydrogenproduktion i en enhed, så man undgår at lave elektricitet først.\nUdfordring: Det er en særlig udfordring at finde gode materialer til absorption af solenergi, som kan kobles direkte sammen med katalysatoren.\n3: Elektricitet ved brændselsceller\nBaggrund: Hydrogen kan anvendes i brændselsceller --til at generere --elektricitet.\nUdfordring: De bedste katalysatorer i dag er baseret på dyre materialer, som gør metoden kostbar i praksis.\nHydrogen kan benyttes i brændselsceller til produktion af el.\n4: Termisk produktion af kemiske byggeklodser\nBaggrund: Methan, methanol og andre simple organiske molekyler kan bruges til energilagring og indgå som grundelementer i den kemiske industri.\nUdfordring: De kan i princippet produceres ud fra CO2 ved opvarmning, men det kræver en katalysator, der virker ved lave tryk og lave temperaturer, som endnu ikke er til rådighed.\n5: Elektrokemisk produktion af kemiske byggeklodser\nBaggrund: De kemiske forbindelser i kulbrinter og alkohol kan også i princippet produceres elektrokemisk ved reduktion af CO2.\nUdfordring: Der findes ingen effektive og stabile katalysatorer på markedet i dag.\nKemiske brændstoffer som benzin, diesel og mere simple brændstoffer som ethanol og methanol har et højt energiindhold og er nødvendige for fremstilling af bl.a. flybrændstof.\n6: Elektrokemisk produktion af ammoniak\nBaggrund: I dag bruges en procent af verdens energi til produktion af ammoniak (NH3).\nUdfordring: Der kendes ingen katalysator for direkte elektro---kemisk produktion af ammoniak.\nAmmoniak er grundlaget for produktion af kunstgødning, som er forudsætningen for at brødføde Jordens befolkning. Desuden et uundværligt molekyle i den kemiske industri.\nUdfordringen består bl.a. i at opsamle CO2 og omdanne dette med brug af vedvarende energi fra sol og vind til kemikalier, der senere kan bruges som brændstoffer, som så frigiver den tidligere indvundne mængde CO2.\nEt superteam står klar\nRobert Schlögl havde en klar mening om, hvem der kan gøre dette:\n»Ib has to do the job.«\nIb er professor Ib Chorkendorff fra DTU, som er leder af det nye center.\n»Kan jeg mærke presset? Ja, det kan jeg,« sagde Ib Chorkendorff efterfølgende, men understregede dog også, at der ikke er tale om en opgave, der kun hviler på hans skuldre:\n»Vi har et superteam og et godt Advisory Board (der bl.a. inkluderer Robert Schlögl, red.). Vi har lovet at levere afgørende bidrag til forskning inden for området, og jeg er overbevist om, det vil lykkes.«\nKatalyse: løsningen og problemet\nProblemstillingen er altså velbeskrevet. Det samme er sådan set løsningen og det store problem, som under ét består i at udvikle effektive, driftstabile og billige katalysatorer.\nOmdannelsen af CO2 til kemisk brændstof eller spaltning af vand i hydrogen – som senere kan bruges i brændselsceller – og oxygen kræver nemlig energi. Og med dagens metoder bruger man langt mere energi til at danne produkterne, end man siden kan hente ud af dem.\nHaber-Bosch-processen til produktion af ammoniak blev udviklet af den tyske kemiker Fritz Haber i begyndelsen af 1900-tallet og siden opskaleret hos BASF i samarbejde med Carl Bosch.\nProcessen består i al sin enkelhed i at tage et nitrogenmolekyle (N2) og tre hydrogenmolekyler (3H2) og få den til slutte sig sammen til to ammoniakmolekyler (2NH3). At bryde bindingerne i nitrogenmolekylet er dog ikke let; selv naturen har faktisk ikke af sig selv fundet en særlig effektiv metode hertil. I den oprindelige Haber-Bosch-proces brugte man osmium som katalysator.\n»Efterfølgende testede BASF 22.000 forskellige materialer og fandt, at jernbaserede katalysatorer var bedst. I 2009 viste Jens Nørskov, at en katalysator baseret på cobalt og molybdæn (CoMo) var bedre og billigere,« forklarede Nicola Marzari fra École Polytechnique Fédérale de Lausanne (EPFL) ved åbningen.\nIkke nogen simpel opgave\nHistorien illustrerer på bedste vis, at det ikke er en simpel opgave, forskerne står over for.\nKemisk katalyse har været kendt siden 1800-tallet, og den fundamentale teori baseret på Sabatier-princippet (se grafik) har været kendt lige så længe som Haber-Bosch-processen. Men at finde gode katalysatorer var længe et hårdt trial and error-arbejde, hvor man ledte i blinde, indtil man faldt over noget, som kunne bruges.\nDa Jens Nørskov identificerede CoMo-katalysatoren, var han professor ved DTU. I dag er han professor ved Stanford University i Californien, men stadig med stor kontakt til det danske forskernetværk.\nHan er en af nøglepersonerne i det nye center, og han har været en helt central person i at udvikle teoretiske metoder, så man ved computerberegninger kan finde de mest lovende materialer, som kemikere, eksperimentalfysikere og ingeniører siden hen kan teste i praksis, uden at de behøver at bruge tid på noget, som med garanti ikke vil virke.\nEn central metode\nArbejdsmetoden bliver central i mange af de konkrete forskningsprojekter, centret skal arbejde med.\n»Vi ved, der ingen garanti er for resultater, men vi er villige til at løbe risikoen,« sagde bestyrelsesformand Jens Kann-Rasmussen fra Villum Fonden, der støtter centeret med 150 mio. kr. over otte år, i forbindelse med åbningen.\nDen gode katalysator\nGrundlaget for en katalytisk proces er termodynamiske beregninger, der viser, om den ønskede proces i det hele taget er mulig, og hvor meget ekstra energi der skal til for at drive processen. Det angives normalt som et overpotentiale, der altså skal være så lille som muligt.\nNår termodynamikken er på plads, kommer kinetikken ind i billedet. Det afgørende for en god katalysator er tre forhold:\nAktivitet: Processen skal foregå så hurtigt som muligt.\nStabilitet: Selv om en katalysator pr. definition ikke forbruges i processen, er dens levetid i praksis ikke uendelig, men den skal være lang.\nSelektivitet: Med en katalysator ønsker man at fremme én form for kemisk reaktion på bekostning af andre. Det kan være svært og er ofte en begrænsning – ikke mindst når man skal producere større molekyler.\nKatalyse har traditionelt været anset som en overfladefænomen, hvor det altså er størrelsen af overfladearealet, der har betydning. Men den nyere forskning med nanopartikler har vist, at det i mange situationer er længden af kanter og antallet af hjørner, der er afgørende for den katalytiske proces.\nI jagten på den perfekte katalysator kommer man i fremtiden i højere grad til at se på 3D-strukturer frem for 2D-strukturer, så katalysatorer kommer til at minde mere om enzymer, der kan styre molekyler på plads med fangarme. Det er måske den bedste måde at fremme selektiviteten på.\nDet nye forskningscenter er ikke ene i verden om at angribe denne problemstilling, men dansk forskning har gennem mange år været blandt verdenseliten med jævnlige publikationer i de førende internationale tidsskrifter og stærkt internationalt samarbejde.\nDer er et berettiget håb og en forventning om, at det vil fortsætte og yderligere styrkes, baseret på den nye kæmpebevilling.\nHurtige løsninger skal man dog ikke vente sig.\nSom optakt til klimatopmødet i Paris i december 2015 udpegede Bill Gates bl.a. direkte omdannelse af solenergi til ‘solar chemicals’ som et område, han vil støtte forskning i.\nDenne proces vil også blive studeret i det nye center, men Ib Chorkendorff sagde ved lanceringen af Bill Gates’ plan til Ingeniøren, at det nok vil tage 15-20 år at udvikle en konkurrencedygtig teknologi.\nProjektledernes gennemgang af de seks underprojekter i centeret indikerede heller ikke, at vi umiddelbart skal forvente nye store gennembrud i løbet af kort tid.\nCenteret vil tilsyneladende fokusere på at levere god forskning gennem et langt sejt træk.\n»Hvis det lykkes, kan vi altid ansøge om flere penge,« sagde Ib Chorkendorff.\nVed at fokusere på flere delprojekter inden for området laver centeret en form for forskningsmæssig risikospredning.\nDet kan være fornuftigt, hvis det ikke er soleklart, hvilke delprojekter der har størst chance for at give et samfundsmæssigt betydningsfuldt resultat inden for tidsperioden, men det indebærer også en risiko for, at bevillingen bliver smurt for tyndt ud.\nMan kunne måske savne en mere Elon Musk-agtig tilgang til at love en bestemt løsning og sætte handling bag sådanne ord. Men kun fremtiden kan vise, hvilken tilgang der er bedst.\n#1 Morten Lund 20. august 2016 - 14:27\nNår den energi som til overflod rammer jorden hele tiden ingenting koster, så er det ikke altafgørende om vi udnytter den med 50 eller 70 eller 90 procent. At sammenlige dette med fossiler, som har været lang tid undervejs, som forurener og som en dag slipper op?\nEr der nogen der har regnet på den energi som undslipper vores græsgange?\nDet bliver en stor dag når man acceptere dette.\nOg jeg glæder mig ikke desto mindre over Villum Fonden og alle som arbejder for en god sags tjeneste. Stort hurra. :)\n#2 Kurt Christensen 20. august 2016 - 14:39\nNår den energi som til overflod rammer jorden hele tiden ingenting koster, så er det ikke altafgørende om vi udnytter den med 50 eller 70 eller 90 procent.\nNår denne energi skal høstes har det stor betydning hvor stor og dyr mejetærskeren er nødt til at være, alt andet lige er en bedre udnyttelse med til at gøre det økonomisk og praktisk muligt.\n#3 Peter Larsen 20. august 2016 - 15:49\nDet er en stor misforståelse at vedvarende energi er gratis. Hvad enten man udnytter sol eller vind, så koster anlæg og vedligehold. Og så er hverken pris eller virkningsgrad ligegyldig.\n#4 Morten Lund 20. august 2016 - 19:04\nSelvfølgelig betyder det noget hvad det koster. Ofte bliver der desværre sammenlignet med fossiler, uden at man tager oprydningen med. At fossilerne efterlader noget som på sigt ikke er godt og som kommer til at koste X antal kroner. For ingen ved nøjagtigt hvad beløbet er. Til gengæld er beregningen for udnyttelsesprocenten let.\nMen er udemærket klar over konkurrencesituationen nationer og kontinenter imellem. Det er alt andet end let.\n#5 franz krejbjerg 21. august 2016 - 11:54\nJeg tror det er lidt tidligt at sige om dette arbejde er i en god sags tjeneste. Dette projekt giver mindelser til hvordan man i USA kanaliserede midler over i brintforskning, og resultatet var en blindgyde under det meste af Bush den yngres regeringstid. Hvor man havde givet ellers dygtigt forskere og studerende løn for at de dybest set ikke skulle lave noget der kunne bane vejen for el-biler.


Sundhedsjobs.dk - Anæstesisygeplejersker til Operation og Opvågning, Regionshospitalet Horsens, søges\nJobbet "Anæstesisygeplejersker til Operation og Opvågning, Regionshospitalet Horsens, søges" er udløbet\nAnæstesisygeplejerske til Operation og Opvågning, Regionshospitalet Horsens, søges.\nMotiveres du af stor selvstændighed som anæstesisygeplejerske, kombineret med et tæt samarbejde med operationssygeplejersker, speciallæger og ad hoc teams? Er du åben, imødekommende og ser forskellighed som en styrke, så kan vi tilbyde dig en inspirerende hverdag præget af spændende og udfordrende akutte som elektive patienter; ikke 2 dage er ens.\nVores hverdag indeholder mange facetter af det anæstesiologiske speciale; lange og korte anæstesier, medicinsk, kirurgisk akutkald samt traumekald, assistance til vores fødegang og kald til hjertestop samt assistance til akut dårlige patienter i hele huset. Desuden fører specialoplærte anæstesisygeplejersker præanæstesiologisk tilsyn i Klinikken for forundersøgelse til bedøvelse.\nVi prioriterer kontinuerlig udvikling af teamarbejdet på vores operationsstuer, herunder hvordan vi bruger hinandens ressourcer og dermed løser vores kerneopgave mest hensigtsmæssigt. Afsnittet har en tværfaglig gruppe, som systematisk planlægger og afvikler simulationstræning med henblik på udvikling af det tværfaglige teamsamarbejde.\nAfsnittet uddanner både læger, anæstesisygeplejersker, sygeplejersker, reddere og paramedicinere. Vores lærings- og udviklingsmiljø ligger os meget på sinde. Det er en del af hverdagen og indgår naturligt i tilgangen til de mange komplekse opgaver, som vores hverdag indeholder. Vi forventer, at du vil være med til at understøtte og tage del i dette. Vi prioriterer derfor også at tilbyde dig et individuelt planlagt introduktionsprogram.\nI marts flyttede vi vores operationsgang til nye, lyse og flotte lokaler, ligesom vi pr. 1. april 2019 skiftede navn fra ”Operationsgangen” til ”Operation & Opvågning”.\nSamtidig med navneskiftet blev afdelingen udvidet til også at omfatte afsnittet for Forberedelse og Opvågning. Dette afsnit yder præ-, per- og postoperative sygepleje indenfor specialerne Organkirurgi, Gynækologi/Obstetrik og Ortopædkirurgi.\nYderligere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til afdelingssygeplejerske Anette Rytter, tlf. 78 42 53 21.


engelsk creme golden retrievers: info om opdræt & farvekontrovers\nDet Golden Retriever har længe været en af vores yndlingsfamiliehunde, og han har svævet omkring de top 3 favoritracer i flere årtier. Der er sandsynligvis ikke en person i verden, der aldrig har mødt en gylden. Men hvad med en engelsk creme Golden Retriever? Er de forskellige fra 'normale' Golden Retrievers?\nDet er dette spørgsmål og mange flere, som vi skal besvare her i denne raceinformationsguide. Så måske er du ved at byde velkommen til en engelsk creme Golden Retriever i dit liv. Eller du overhørte simpelthen nogen tale om deres specielle engelske creme Golden Retriever, og du er fascineret. Uanset hvad din grund til at være her, vil vi give dig nedturen på alt hvad du behøver at vide.\nDer er meget mere ved Golden Retriever end bare hans pelsfarve. Og der er mere end en forskel mellem forskellige typer Golden Retriever. Så læn dig tilbage, slap af og forkæl dig selv med et sted med eftermiddagste og kage, mens du lærer alt om engelsk creme.\nto Forskellige Golden Retriever-undertyper\n3 Engelsk creme Golden Retriever\n3.2 Størrelse og udseende\n3.3 Frakke og farver\n3.4 Træning og levevilkår\n3.9 Opdrættere og hvalpeomkostninger\n3.10 Rescue & Shelters\n3.11 Som familie kæledyr\nGolden Retriever går tilbage til 19th Århundrede Skotland, hvor den britiske aristokratopdrætter, Lord Tweedmouth, skabte Golden. Han ville skabe den ultimative pistolhund. At være omgivet af sumpområder betød, at han havde brug for en hund, der fungerede godt på både land og vand.\nLord Tweedmouth parrede en ukendt gyldenfarvet bølget belagt hund med en nu uddød Tweed Water Spaniel, som var leverfarvet. Det første kuld af Golden Retrievers blev født, og de var alle gule overtrukne i forskellige nuancer af guld. Disse hvalpe og efterfølgende kuld blev begavet til venner.\nDet antages, at en af de første hvalpe var begavet til Lord Tweedmouths søn, som havde en rød irsk setter. Og det antages, at opdræt af sin nye gyldne hvalp med sin røde Setter var, hvordan de dyprøde Golden Retrievers opstod. Den engelske cremefarve opstod efter opdrætter de paleste Golden Retriever sammen.\nForskellige Golden Retriever-undertyper\nMed Golden Retrievers popularitet kom chancen for at rejse og se verden. Med rejsen kom transatlantisk avl, og efter århundreder med lokal avl kom forskellige Golden Retriever-undertyper. Selvom der kun er en Golden Retriever-race, er der 3 forskellige undertyper af Golden Retriever: Amerikansk, canadisk og engelsk.\nAmerikaneren er mest udbredt i Amerika, den canadiske i Canada og den engelske i Europa og Australien. Hver undertype har sin egen race standard, der er indstillet af American Kennel Club, det Canadian Kennel Club, og Kennelklub (KC), henholdsvis.\nDet er rigtigt, der er tre undertyper af Golden Retriever, og her skal vi lære om den engelske Golden Retriever, også kendt som English Cream. Den engelske creme Golden Retriever er ikke en blanding. Selvom der kun er en Golden Retriever-race, er der små forskelle mellem dem alle. Disse forskelle bestemmer måske eller måske ikke hvilken undertype du vælger for dig og din familie. Den engelske creme er kendt som den engelske creme, fordi han er, ja, engelsk. Og fordi han er det mere sandsynligt at være lettere i farve.\nEngelske cremer går også under forskellige navne, især i Amerika. Andre navne inkluderer de sjældne hvide europæiske retrievere eller udsøgte platinimportede golden retrievere. I modsætning til hvad mange tror, er der flere forskelle at lære om end bare hans lysere farve. Men tag ikke fejl ved det, den engelske creme er mest populær for ham skinnende hvid frakke! Lad os hoppe lige ind!\nIfølge dem, der arbejder med English Cream Golden Retrievers, er der en klar forskel mellem de engelske cremer og hans amerikanske søskende. Engelsk cremer er roligere og virker mere moden sammenlignet med American Goldens. Engelsk cremer er sjældent hyper eller overdrevent støjende, mens mange amerikanske guld er.\nDette er ikke at sige, at engelske cremer ikke er aktive og sjove, fordi de er det. Og det er heller ikke tilfældet, at American Goldens ikke er i stand til at slappe af. Men hvis du leder efter en roligere og blidere gylden, er den engelske creme det bedste valg. Bortset fra denne forskel er de de samme som de andre typer Gold Retrievers, når det kommer til deres personlighed.\nEngelsk Cream Golden Retrievers er super sød og venlig. Ikke kun med sin familie, men også fremmede, som han aldrig har mødt før. Fordi han er roligere, er han ikke alt for in-your-face med fremmede sammenlignet med American Golden's. Han elsker også at spille spil i haven, og han er meget aktiv. Han har brug for meget spilletid imellem træningssessioner for at stimulere hans krop og sind. At være en arbejdshund fra det skotske højland, kan han godt lide tilbringe meget tid udendørs i den friske luft.\nEngelsk cremer er mundhunde, og du bliver nødt til hurtigt at lære ham 'slip' kommandoen. Heldigvis er de det så blid, selv når du spiller. Så blødt, at Golden Retriever-ejere er kommet op med 'Ægudfordring'. Ja, du læste det rigtigt, en Golden Retriever kan holde et æg i munden uden at bryde det. Jeg tror ikke, jeg vil prøve denne med min engelske Bull Terrier!\nUd over ovenstående er han meget loyal, så hvis du leder efter en sød udseende lydig pooch, er den engelske creme Golden den for dig. Fordi han er roligere og lettere at træne, opdager han, at han laver en fantastisk terapihund. Du bliver hans øjeæble, og han vil være din anden skygge.\nDen engelske creme racestandard siger, at engelske cremer skal måle mellem 21 ½ og 24 inches højfra pote til skulder. En sund engelsk creme bør veje mellem 55 og 75 pund. Dette er det samme som racenormen for den amerikanske Golden Retriever. English Cream Golden Retrievers har en hvid frakke, og det adskiller sig fra deres amerikanske modstykke, der spænder fra gylden orange til en dybere rød.\nDe, der arbejder med engelske cremer, siger imidlertid, at på trods af at racenormen er den samme, er han lidt mere solid end hans amerikanske kolleger. Og ligesom enhver hunderace er hanner typisk i den større ende af højde- og vægtskalaen sammenlignet med kvinder.\nIkke kun er de lidt kraftigere og større udbenet, men de har også et lidt større hoved. Hvilket betyder, at de har en stærkere, tykkere og mere muskuløs hals til at bære den. De har også lidt bredere mundkurve, hvilket resulterer i en stærkere kæbe. Deres øjne er placeret tættere på hinanden, og de har tendens til at være rundere. Deres ører er lige med deres øjne sammenlignet med de amerikanske guld, hvis ører er højere og længere tilbage.\nDen mest mærkbare forskel i den engelske creme Golden Retrievers udseende (bortset fra hans hvide frakke) er den hans overlinie er plan. Hans overlinie er linjen mellem hans hals og halen. Mens American Golden's overlinje er mere skråt, lidt som en tysk hyrdes skrånende bagpart. Dette giver den engelske creme et stolt og overordnet kraftigere udseende.\nI henhold til racenormen skal farven på den engelske creme Golden Retriever være “enhver nuance af guld eller creme, hverken rød eller mahogni ”. De andre undertyper af Golden Retriever genkender ikke cremefarven. Faktisk, hvis en Golden Retriever er ekstremt bleg, ses de som uønskede af amerikanske racerstandarder.\nDette betyder, at engelsk creme Golden Retrievers behøver ikke nødvendigvis være cremefarvet, og de kan have en mere gylden gul farve. Men fordi lysere creme er den mest populære farve, vil deres pris sandsynligvis være højere, fordi der er mere efterspørgsel efter dem.\nPelsen på den engelske creme er mellemlang i længden, og det er længere omkring hans ører, hals og hale. Hans lange hår er kendt som fjerende pels, og dette hår er lidt svagere end resten af hans frakke. Hans frakke er blød og silkeagtig at røre ved. Han har en dobbeltcoat, og han er en moderat skur hele året rundt med to tunge kaste sæsoner, som vi vil diskutere i plejesektionen.\nDen engelske creme Golden Retriever er mindre støjende end hans amerikanske modstykke, men det betyder ikke, at han har brug for mindre motion. At være en traditionel arbejdende race har han brug for en masse motion. Forvent at bruge mindst 1 time hver dag træner kraftigt den engelske creme, kom regn eller skinne. Hvis du ikke kan gøre dette, skal du forvente, at din English Cream Retriever tager sin energi på dine ejendele.\nInd imellem træningssessioner har han også brug for en masse interaktiv spilletid. Golden Retriever er 4th mest intelligent hunderace, hvilket betyder at de har brug for mental stimulering. Sørg for at investere i masser af legetøj, som han kan lege med. Eller design DIY hjernespil, som du begge kan spille, såsom at finde bolden under koppen.\nDen engelske creme Golden Retriever har brug for at bo hos en aktiv familie, der kan garantere ham hans træningsbehov og holde sit intelligente sind optaget. På grund af dette og det faktum, at han er en trængende hund, der ønsker selskab med sine mennesker, har han brug for en familie, der kan tilbringe det meste af deres tid sammen med ham.\nLejlighedsliv fungerer ikke for den engelske creme. Han har brug for et større hjem med adgang til sin egen gård at han kan strejfe og slappe af indtil 'hans hjertes indhold. Fordi han er en udendørs hunderace, får han hyttefeber meget hurtigt.\nHan laver en fantastisk familietilskud til enhver form for familie, så længe hans behov er opfyldt. Engelsk Cream Retrievers elsker børn og er blid med dem, og det er derfor, han er en af Amerikas foretrukne familie racer. Han kommer også sammen med andre kæledyr, hvis han er socialiseret godt som en hvalp.\nEn engelsk creme Golden Retriever favoritbelønning er sandsynligvis en tennisbold eller ethvert andet objekt, som han kan munde, snarere end en spiselig godbid. Din kan dog være anderledes, så det er vigtigt at arbejde med, hvad din engelske creme ønsker. Brug af disse som en belønning som reaktion på god opførsel kaldes positiv forstærkningstræning. Og dette er den mest effektive træningsmetode.\nHeldigvis er den engelske creme Golden Retriever intelligent og loyal, hvilket gør ham super træningsbar. Derfor er han en favoritterapi-hundemulighed. Det betyder, at han er velegnet til en første gang hundeejer. At være roligere og mere moden er en anden grund til, at han er en god mulighed for en nybegynder hundeejer.\nKasseuddannelse i a Retriever størrelse kasse er en god idé til den engelske creme. Ikke kun vil dette give ham et sikkert sted, som han kan kalde sit eget, men det vil også give dig ro i sindet, når du skal lade ham være hjemme.\nDen engelske creme Golden Retriever er en relativt sund hund. De fem primære sundhedsmæssige problemer, der står over for den engelske creme Golden Retriever, er:\nDysplasi i hofte og albue - det er her, albue og hoftebøsning ikke forbinder ordentligt med knoglen. Over tid slides det ned i ledbånd og knogler og forårsager smerte og slid. Dette påvirker de fleste store racerhunde, og det kommer normalt med alderen.\nHjerteproblemer - der er et par hjerteproblemer, der påvirker racen, men der er en hjertesygdom, der er mere almindelig end de fleste. Udvidet kardiomyopati, kendt som DCM, er hvor hjertet bliver stort, tyndt og svagt.\nØjenlæge sundhed - tre øjenproblemer påvirker Golden Retriever mere end andre forhold. Disse er progressiv retinalatrofi, grå stær og Golden Retriever uveitis (GRU). GRU er den mest almindelige, og det er her, hvor det midterste lag i øjet bliver betændt og til sidst kan forårsage permanent øjetab.\nNeuronal ceroid lipofuscinose - dette er en sygdom i centralnervesystemet, og de viser typisk tegn på koordinationstab, krampeanfald, angst og blindhed ved 13 måneder. For at en gylden skal arve dette, skal begge hans forældre have det, hvorfor det er afgørende at arbejde med en velrenommeret opdrætter, der screener deres hunde.\nKræft - dette er også en stor bekymring for racen, og det er her, hvor det er nyttigt at vedtage en engelsk creme Golden Retriever over en amerikansk. Forskning har vist, at kræft var årsagen til over 61% af amerikanske Golden Retrievers, sammenlignet med over 38% i engelske Golden Retrievers. Selvom begge satser er meget høje sammenlignet med andre hunderacer, er Engelsk creme Gylden kræftrate er væsentligt lavere.\nDen engelske Golden Retriever har brug for at spise en kibble af høj kvalitet. Fordi dette er en undertype af Golden Retriever, det samme kibbles, der er gode til Golden Retrievers vil arbejde for den engelske Cream Retriever. Du vil sikre dig, at du vælger en mad, der giver din hvalp alt, hvad han har brug for, for at have en velafbalanceret diæt. Hans kost skulle give ham kødproteiner af høj kvalitet, sunde kulhydrater, omega fedtstoffer, fibre, frugt og grøntsager.\nFordi han er en stor race, har han også brug for en passende livsføde mad. Dette er især vigtigt i hans hvalpefaser, fordi hvalpemad lavet til store racer har en optimal næringsbalance. De vil kontrollere hans hurtige knoglevækst, hvilket betyder, at han er mindre tilbøjelig til at udvikle hofte- og albuedysplasi eller i det mindste forsinke det.\nDet beløb, du fodrer din engelske creme, afhænger af størrelsen, energiniveauet og alderen. Men når han når modenhed, vil han sandsynligvis spise hvor som helst mellem 2 og 3 kopper hver dag. Sørg altid for at følge emballageinstruktionerne og følg dem, så du ikke overdriver eller undervurderer ham.\nDen engelske creme Golden Retriever er en dobbeltcoated hund, der kaster moderat hele året. Han kaster tungt i løbet af de to kaste sæsoner, nemlig om foråret og vinteren. Dette betyder, at svarer til Golden Retrievers kaste vaner, bliver du nødt til at lære, hvordan du styrer hans kaste. Engelsk Cream Retrievers er tunge shedders.\nFor at være i stand til at få mest muligt ud af hans børstningsrutine skal du få den rigtige børste til hans frakke. En regelmæssig børstningsrutine hjælper med at sænke det beløb, han kaster. Den engelske creme Golden Retriever kaster samme beløb som enhver anden farvet Golden Retriever.\nHan har også brug for den samme mængde bade sammenlignet med andre farvede Golden Retrievers. Afhængigt af om han er en udstillingshund, vil en følsom hund eller en super snavset hund afgøre, hvilken type shampoo du har brug for til den engelske creme. Hvis du vil holde ham superhvid og lys, kan du prøve at bruge en lysende shampoo for at holde hans frakke skinnende. English Cream Retrievers kan have følsom hud, så du vil måske overveje en shampoo lavet til at afhjælpe det inden hudirritation starter.\nDen engelske creme Golden Retriever er en Golden Retriever, der er opdrættet til KC-racenormen. Selvom der er flere amerikanske Golden Retrievere i Amerika, vil en håndfuld opdrættere opdrætte English Cream Goldens til den britiske standard. En velrenommeret opdrætter vil importere engelsk creme Golden Retrievers fra de allerbedste opdrættere i Europa og strengt producere engelske cremer.\nDet vil de være i stand til producere dokumentation for at bevise slægten, og at de er engelske Cream Golden Retrievers. Ikke kun meget lette gyldne amerikanske Golden Retrievers. Der er normalt øgede omkostninger for English Cream Golden Retrievers, simpelthen fordi det koster meget at købe de allerbedste eksempler fra Europa og sende dem over.\nDen gennemsnitlige pris for en engelsk creme Golden Retriever falder et eller andet sted mellem $ 1.500 og $ 3.500. Prisen afhænger af din placering, udbud og efterspørgsel, opdrætternes omdømme og hvalpens slægt. Nogle English Cream Goldens kan hente titusinder af dollars fra højt ansete opdrættere.\nSelvfølgelig er budgettet altid en vigtig overvejelse, men fristes aldrig til at arbejde med en backstreet-opdrætter. Det er rigtigt, at du får det, du betaler for. Anerkendte opdrættere bryr sig om deres unges sundhed, mens hvalpemøller er kun interesserede i fortjeneste. Sundhedspleje er dyrt, så de pumper ud så mange hvalpe som muligt uden bekymring for dem eller deres mor.\nSelvom Golden Retriever er et meget populært familiekæledyr, er der mange af dem i redningslejre. Men i Amerika, fordi der er færre engelske Cream Golden Retrievers rundt, er der mindre engelske cremer i redningscentre.\nHvis du kæmper for at finde en engelsk creme Golden Retriever på dit lokale redningscenter, skal du se på dedikerede raceredningswebsteder. En god til at starte med er Golden Retriever Club of America National Rescue Committee. De opregner redningscentre af staten med alle kontaktoplysninger. At redde en engelsk creme kunne ikke være nemmere!\nRedning betyder også, at du kan spare penge på den oprindelige købspris. Adoptionsgebyrer er hvor som helst mellem $ 50 og $ 350, hvilket er billigere end prisen på en hvalp fra en velrenommeret opdrætter. Det betyder, at du ikke kan være sikker på, hvor din engelske creme kommer fra, eller om en etisk opdrætter opdrætter dem. Men dette er kun en mindre ting i betragtning af at du redder et liv.\nThe English Cream er en kærlig og kærlig hund, der elsker sine mennesker.\nHan er meget i tråd med sin families følelser og er en god terapihund.\nDen engelske creme er fremragende til familier med små børn og andre dyr.\nHan har brug for mindst 60 minutters intens træning hver dag for at være lykkelig.\nDen engelske creme er supervenlig med familievenner og fremmede.\nEngelsk Cream Retrievers er ikke gode vagthunde.\nDe er intelligente og trænes, hvilket er gode ledsagere for første gangs hundeejere.\nEnglish Creams har brug for masser af mental stimulering for at undgå destruktiv adfærd.\nHan er en tung skur, og han elsker dig så meget, at han vil dele sin frakke med dig.\nFor at fortsætte med at kaste ned skal du oprette en regelmæssig plejerutine til at styre hans kaste.\nHan er meget sjov og vil underholde dig og din familie i mange år fremover.\nDer er nogle almindelige spørgsmål, som vi støder på med potentielle engelske Cream Retriever-ejere. Vi har samlet en liste over vores hyppigst stillede spørgsmål og har besvaret dem nedenfor.\nHvad er English Cream Golden Retrievers?\nEngelsk Cream Golden Retrievers er en af tre Golden Retrievers-undertyper. Kennelklubben (den britiske version af den amerikanske kennelklub) har en lidt anden Golden Retriever-racerestandard end den amerikanske standard. Engelsk cremer opdrættes for at opfylde den britiske standard, og fordi Kennelklubben accepterer creme som en farve, er de kendt som engelske cremer. På grund af transatlantisk avl har de også et lidt andet udseende og personlighed sammenlignet med de to andre undertyper.\nHvornår holder Golden Cream Golden Retrievers op med at vokse?\nEnglish Cream Golden Retrievers har en tendens til at nå deres fulde højde i en alder af 1 og når deres maksimale vægt i en alder af 2. Engelsk cremer har en tendens til at være tykkere og større udbenet sammenlignet med den amerikanske Golden Retriever.\nGør English Cream Golden Retrievers et godt familiekæledyr?\nJa, engelsk creme Golden Retrievers er fantastiske familie kæledyr. Ikke kun er de meget venlige, kærlige og søde, men de er også meget blide over for børn og andre dyr. Engelsk cremer er mindre støjende end den amerikanske undertype, så hvis du søger en roligere pooch, er den engelske creme den bedre mulighed for dig.\nHvordan finder jeg en engelsk creme Golden Retriever-opdrætter?\nDet bedste sted at starte din søgning er at se online. På denne måde kan du søge efter en håndfuld opdrættere, som du gerne vil arbejde med. Når du har fundet et par, bør du undersøge dem mere dybtgående og se efter andre kundeanmeldelser for at sikre, at de er velrenommerede.\nDeltag også i sociale mediegrupper, såsom Engelsk Cream Golden Retriever Facebook-gruppe. Her kan du tale med andre ligesindede og stille spørgsmål, du måtte have. Uanset hvem du beslutter at arbejde med, skal du altid møde dem, hvalpene og deres forældre personligt og bede om at se alle sundhedsgodkendelser og bevis for engelsk creme-arv.\nDen engelske creme Golden Retriever er en vidunderlig familiehund. De er lige så søde og kærlige som enhver anden Golden Retriever. Han er nogensinde så lidt mere kraftig end sine amerikanske søskende, men det er hans lette creme frakke, der får ham til at skille sig ud i en hundemængde.\nHan er lidt roligere og støder på mere moden, hvilket mange hundeejere foretrækker. Hvis du er overbevist om, at den engelske creme er din kop te, skal du vide, at du og din familie ikke fortryder. Bare sørg for at give ham det, han har brug for, og du vil begge leve lykkeligt.


Daniel Sloss er en skotsk komiker, skuespiller, forfatter og tv -personlighed. Han startede sin karriere i teenageårene og er den yngste komiker til at optræde i Londons West End. Han har også optrådt i tv -shows og har to komediespecialer på Netflix.\nDaniel har nogle fantastiske tatoveringer på kroppen. Lad os se på dem og betydningen bag dem.\n1. Joker Tattoo\nTatovering: Venstre side af hans øvre ryg har en tatovering af Jokeren fra DC -tegneserier.\nBetyder: Dette er den første tatovering, Daniel fik. Han fik tatoveringen af jokeren, fordi han kan lide karakteren. Han kom ind i tegneserier. Tatoveringen på ryggen er inspireret af Alan Moores The Killing Joke, og Alan var standup -komiker, før han blev Joker. Daniel elskede dette og kunne også lide tanken om, at alle er et dårligt spark eller en dag væk fra at blive en massemordende psykopat.\n2. Tesla Tattoo\nTatovering: Komikerens højre skulder har en tatovering af Nicola Tesla på.\nBetyder: Daniel fik denne tatovering af Tesla, da han synes, at Nicola Tesla var en af de største mænd, der nogensinde har levet. Han fik også denne tatovering, fordi en af hans yndlingsfilm er Prestige, hvor David Bowie spiller Nicola Tesla.\n3. ‘Tigre og design’ tatovering\nTatovering: Daniels højre bicep har en tatovering af to tegneserietigre på sig. Der er også et lille design tatoveret over tigre.\nBetyder: Tigrenes tatovering repræsenterer hans kærlighed til tegnefilmen Calvin og Hobbes. Designet repræsenterer en af hans yndlingsfilm som barn, Drop Dead Fred.\n4. Tegnefilm tatovering\nTatovering: Der er en tatovering af en lille dreng og et væsen på hans venstre bicep.\nBetyder: Tatoveringen af drengen og væsenet repræsenterer hans kærlighed til sin mor. Daniels mor skrev en børns historiebog kaldet “Anthony og Aardvarken”, da hun var gravid med ham. Daniels mor hader også hans tatoveringer, så han ville se, hvad der ville ske, hvis han fik en til sin mor, så han fik tatoveret karaktererne fra hendes bog på ham. Efter at have set tatoveringen græd hun og sagde, at den var dum, men sød.\nJonathan Santos ’13 tatoveringer og deres betydning\nRuby Riotts 25 tatoveringer og deres betydning\nSonny Bill Williams ’4 tatoveringer og deres betydning\n131 Fantastisk hollandsk tatoveringsdesign med mening og ideer\n60+ fantastiske sky -tatoveringer med betydninger\nRasheed Wallaces 5 tatoveringer og deres betydning\nModerni virtuvė ir praktiška virtuvės technika iš „Glem Progetti“\nMiley Cyrusin 74 tatuointia ja niiden merkitykset\nТоп 10 на татуировките в Гоа\nKą sodinti aplink medį Sodo dizainas su žemės danga, gėlėmis ir dekoratyviniais lapais\nOriginali šiuolaikiško buto dekoravimo idėja – „priekinis ir galinis“ butas\nPadarykite terasą jaukią – sodo baldai ir aksesuarai iš pirmo žvilgsnio


Nyhedsbrev fra Ligebehandlingsnævnet november 2014 — Ankestyrelsen\nForside » Nævn » Ligebehandlingsnævnet » Nyheder og nyhedsbreve » Nyhedsbreve » Nyhedsbreve 2014 » Nyhedsbrev fra Ligebehandlingsnævnet november 2014\nNyhedsbrev fra Ligebehandlingsnævnet november 2014\nLigebehandlingsnævnet har i oktober truffet afgørelse i 18 sager. Du kan i nyhedsbrevet læse et resume af sagerne.\nMøde den 8. oktober om køn, alder, handicap og etnisk oprindelse\nAfskedigelse af gravid rengøringsassistent i strid med loven\nDet var i strid med ligebehandlingsloven, at en serviceassistent blev afskediget, mens hun var gravid. Indklagede havde ikke godtgjort, at klagers afskedigelse ikke hang sammen med hendes graviditet.\nKlager fik derfor medhold og en godtgørelse på 85.000 kr., svarende til seks måneders løn.\nAfskedigelse af gravid rengøringsassistent i strid med loven (J. nr. 2014-6810-19858)\nAfskediget efter virksomhedsfusion\nEn mand i tresserne blev afskediget, efter hans arbejdsgiver fusionerede med en anden virksomhed. Afskedigelsen skyldtes bortfald af opgaver. Klager blev senere tilbudt en anden stilling i virksomheden, men til en lavere løn. Klager afslog dette tilbud. Nævnet fandt, at klager ikke havde påvist faktiske omstændigheder, der gav formodning om, at afskedigelsen skyldtes hans alder. Nævnet lagde til grund, at aldersgennemsnittet i virksomheden efter afskedigelserne var stort set uændret.\nAfskediget efter virksomhedsfusion (J. nr. 2013-6810-40825)\nSydamerikansk mand fik afslag på låneansøgning\nDet var ikke i strid med loven om etnisk ligebehandling, at en sydamerikansk mand fik afslag på at låne 10.000 kroner i sin bank. Afslaget skyldtes indklagedes kreditvurdering af klager, hvori indgik bankens samarbejde med klager. Nævnet fandt, at der ikke var fremlagt oplysninger i sagen, der underbyggede klagers påstand om, at afslaget skyldtes hans etniske oprindelse.\nSydamerikansk mand fik afslag på låneansøgning (J. nr. 2013-6811-30592)\nSalgskonsulent klagede over afskedigelse og manglende ligeløn\nEn kvindelig salgskonsulent klagede over, at hun fik en lavere løn end sine mandlige kollegaer, og over at hun som den ældste medarbejder i virksomheden blev opsagt med henvisning til indklagedes økonomi.\nIndklagede ansatte i klagers opsigelsesperiode en ny mandlig medarbejder til en højere løn end klagers.\nNævnet fandt, at det krævede mundtlige parts- og vidneforklaringer at få belyst, hvorvidt klagers arbejdsopgaver var sammenlignelige med eller af samme værdi, som hendes mandlige kollegers, og om alder havde været helt eller delvist årsag til hendes afskedigelse.\nSalgskonsulent klagede over manglende afskedigelse og manglende ligeløn (J. nr. 2013-6810-12662)\nFitnesscenter havde hold kun for kvinder\nDet var ikke i strid med ligestillingsloven, at et fitnesscenter havde et cirkeltræningshold kun for kvinder. Nævnet fandt, at hensynet til blufærdighed er et legitimt mål, og at midlerne til at opnå målet ikke går ud over, hvad der er hensigtsmæssigt.\nFitnesscenter havde hold kun for kvinder (J. nr. 2014-6811-37581)\nHælebar krævede forskellige priser for herresko og damesko\nFlertallet i nævnet fandt, at det ikke var i strid med ligestillingsloven, at en hælebaren opkrævede forskellige priser for reparation af hæle på herresko og damesko. Hælebarens prisforskel relaterede sig ikke til kundens køn, men til hvilken type sko, kunden ønskede repareret. Selvom det måtte antages, at mænd i de fleste tilfælde indleverer herresko og kvinder damesko, fandt nævnet ikke holdepunkter for at dette i sig selv medfører, at mænd stilles ringere eller særligt ufordelagtigt i forhold til kvinder i ligestillingslovens forstand.\nHælebar krævede forskellige priser for herresko og damesko (J. nr. 2014-6811-24696)\nMøde den 22. oktober om køn og alder\nÆndrede stillingsvilkår efter barsel\nEn vagtkoordinator i en kommunes hjemme- og sygepleje blev afskediget syv måneder efter, at hun var vendt tilbage fra barselsorlov. Klagers arbejdsplads havde i forbindelse med klagers orlov ansat en barselsvikar. Da klager kom tilbage på arbejdet, blev hun placeret i en tidsbegrænset funktion som multi- og trivselskoordinator, og barselsvikaren fortsatte som vagtkoordinator. Klager blev afskediget samtidig med, at den tidsbegrænsede funktion om multi- og trivselskoordinator udløb.\nNævnet fandt, at dette var i strid med ligebehandlingsloven. Klager fik derfor medhold og en godtgørelse på 245.000 kr., svarende til ni måneders løn.\nÆndrede stillingsvilkår efter barsel (J. nr. 2013-6810-41206)\nKvinde på orlov afskediget på grund af outsourcing\nKvinde på orlov afskediget på grund af outsourcing (J. nr. 2013-6810-49704)\nChauffør afskediget på grund af kones graviditet\nChauffør afskediget på grund af kones graviditet (J. nr. 2014-6810-28980)\nAfslag på jobansøgning skyldtes ikke alder\nEn 63-årig historiestuderende fik afslag på sin ansøgning til en stilling som studentermedhjælper på et museum. Museet fik 80 ansøgninger til stillingen, og vurderede at andre ansøgere passede bedre til stillingen. Nævnet fandt, at klagers alder ikke havde spillet ind i museets beslutning.\nAfslag på jobansøgning skyldtes ikke alder (J. nr. 2014-6810-39496)\nDagplejer afskediget på grund af faldende børnetal (I)\nEn 60-årig dagplejer blev afskediget på grund af faldende børnetal. Hun havde 34 års anciennitet og havde aldrig modtaget klager over sit arbejde. Nævnet fandt, at der ikke var oplysninger i sagen, der tydede på, at klagers alder havde indflydelse på, at det var hende frem for andre dagplejere, der blev afskediget.\nDagplejer afskediget på grund af faldende børnetal (J. nr. 2013-6810-46770)\nDagplejer afskediget på grund af faldende børnetal (II)\nEn 62-årig dagplejer blev afskediget på grund af faldende børnetal. Hun havde 24 års anciennitet og havde aldrig modtaget klager over sit arbejde. Nævnet fandt, at der ikke var oplysninger i sagen, der tydede på, at klagers alder havde indflydelse på, at det var hende frem for andre dagplejere, der blev afskediget.\nDagplejer afskediget på grund af faldende børnetal (J. nr. 2013-6810-49779)\nMøde den 29. oktober om køn, alder og handicap\nSpørgsmål om fleksjobsberettigelse er ikke omfattet af forskelsbehandlingloven\nEn mand, der havde fået afslag på bevilling af fleksjob, klagede til Ligebehandlingsnævnet, idet han mente, at afslaget var udtryk for forskelsbehandling på grund af handicap.\nLigebehandlingsnævnet afgjorde sagen med dissens.\nTre medlemmer udtalte, at spørgsmålet, om en person er berettiget til fleksjob, ikke har karakter af beskæftigelse eller anvisning af beskæftigelse på en sådan måde, at klagen er omfattet af forskelsbehandlingsloven.\nTo medlemmer udtalte, at den virksomhed, som jobcentrene udøver i forbindelse med fleksjobordningen efter deres opfattelse, er vejledning og beskæftigelsesanvisning i forskelsbehandlingslovens forstand og derfor omfattet af forskelsbehandlingsloven.\nSpørgsmål om fleksjobsberettigelse er ikke omfattet af forskelsbehandlingloven (J. nr. 2014-6810-20409)\nKirkesogn må ikke søge efter mænd\nDet fremgik af et jobopslag vedrørende en stilling som sognepræst i to sogne, at menighedsrådene foretrak 'en mand med nogen erfaring'. Menighedsrådsrådene og stiftet henviste til, at ansættelse af præster i folkekirken er er undtaget fra ligebehandlingsloven. Det fremgik af sagen, at de to sogne i forvejen havde en kvindelig præst ansat. Nævnet fandt derfor, at det lå uden for dispensationen, at meningsrådene foretrak en mand, da dette ikke kunne anses for at være begrundet i menighedsrådenes kirkesyn.\nKirkesogn må ikke søge efter mænd (J. nr. 2014-6810-06223)\nTandlæge afskediget efter han kom tilbage fra orlov\nTandlæge afskediget efter han kom tilbage fra orlov (J. nr. 2014-6810-32841)\nPolitimand fik ikke medhold i klage over nævnet\nEn polititjenestemand var utilfreds med den afgørelse han modtog fra Ligebehandlingsnævnet, idet han ikke fik medhold i sin klage. Klager mente, at afgørelsen var forkert, fordi en anden polititjenestemand havde fået medhold i en lignende klage. Ligebehandlingsnævnet fandt ikke grundlag for at genoptage sagen.\nPolitimand fik ikke medhold i klage over nævnet (J. nr. 2014-6810-48354)\nFlere SU-klip til mødre\nNævnet har fastslået, at reglerne om ekstra SU-klip til mødre (fødselsklip) ikke er i strid med ligestillingsloven. Nævnet henviste til, at ligestillingsloven ikke er til hinder for indførelse eller opretholdelse af bestemmelser om gunstigere behandling af kvinder i forbindelse med graviditet og moderskab.\nFlere SU-klip til mødre (J. nr. 2014-6811-19873)\nFitnesscenter for kvinder\nDet var ikke i strid med ligestillingsloven, at mænd ikke havde adgang til et fitnesscenter. Forskelsbehandling på dette område, er begrundet i et legitimt mål, der har til formål, at fremme ligestilling.\nFitnesscenter for kvinder (J. nr. 2014-6811-35805)


Træerne i byens parker bliver hugget ned – skal skaffe brænde til kremeringen af de mange lig, der hober sig op i gaderne\nSmitten er vokset eksplosivt i New Delhi og resten af Indien. Det samme er antallet af døde, der nu tvinger krematorier til at brænde de afdøde på åbne bål i gaderne, så ligene ikke hober sig op.\nIndien er lige nu hårdt ramt af coronapandemien. Video: Reuters/Ritzau Scanpix. Redigering: Sarah Sander, Kristina Finne. Fold sammen\nFredag d. 30. april 2021, kl. 10.23\nLigene fra de mange døde hober sig op, efter at Indien er ramt af et voldsomt smitteudbrud, der har kastet landet ud i kaos.\nDet har tvunget krematorier i den indiske hovedstad New Delhi til at bygge midlertidige bål i gaderne, da byen er løbet tør for plads til at kremere de mange døde. I flere af byens parker, parkeringspladser og andre tomme rum er der nu etableret små bål, så de afdøde kan blive kremeret, hvilket betragtes som en vigtig del af de hinduistiske begravelsesritualer.\nFamilier har måttet vente flere timer, før de fik lov til at kremere de døde på grund af den stigende efterspørgsel.\nFamiliemedlemmer må vente i flere timer, før deres kære kan blive brændt. Fold sammen\nFoto: IDREES MOHAMMED.\nFamiliemedlemmer iført sikkerhedsdragter må selv udføre begravelsesritualer for de afdøde. Fold sammen\nVed en af byens store krematorier, Sarai Kale Khan, arbejder de fra tidlig morgen til midnat for at kunne følge med. Før pandemien kremerede stedet mellem otte og ti personer dagligt, mens antallet nu er oppe på mellem 100 til 120 om dagen, skriver CNN.\nFor at få brænde nok til de mange bål har myndighederne i New Delhi set sig nødsaget til at hugge træerne i byens parker ned og i omkringliggende skove. Slægtninge til de døde er også blevet bedt om at samle brænde ind, inden deres afdøde familiemedlemmer kan blive brændt, skriver BBC.\nPå en parkeringsplads i det østlige Delhi er der etableret 20 bål. Avisen Indian Express beskriver, at de afdødes familiemedlemmer må vente i tre til fire timer, før kremeringen kan finde sted. Det tager ifølge avisen op til seks timer for ligene at brænde.\nFamiliemedlemmer til de afdøde bliver bedt om selv at medbringe ekstra brænde, da manglen på brænde er voksende. Fold sammen\nEt familiemedlem venter på at kunne komme til ved de midlertidige krematorier. Fold sammen\nMed en befolkning på over 20 millioner mennesker i New Delhi tyder det ikke på, at manglen på krematorier lige foreløbig forsvinder. På blot en uge er der bekræftet over to millioner nye smittetilfælde i Indien.\nTirsdag ankom de første nødhjælpsforsendelser med respiratorer og ilt til covid-19 patienter til Indien fra Storbritannien. Yderligere hjælp er på vej fra USA, Tyskland, Frankrig og Canada. De danske myndigheder er ligeledes i dialog med både EU og de indiske myndigheder om konkret hjælp til Indien.\nEn hellig ko har fundet vej til parkeringspladsen med de mange begravelsesbål. Fold sammen\nHan købte verdens dyreste renæssancemaleri, hængte det op på sin lystyacht og pressede Louvre til at lyve for at undgå at blive til grin\nHan var den flamboyante stjerne i showet, der stjal rampelyset fra partiets magtfulde mænd. Indtil de fik nok


Afgørelse om, at etablering af kabelanlæg fra Avedøreværket til Amager Koblingsstation (krydsning ved Stamholmen) ikke er omfattet af krav om miljøvurdering\nKabelanlæg fra Avedøreværket til Amager Koblingsstation\nMiljøstyrelsen har den 22. november 2017 truffet afgørelse om, at etablering af kabelanlæg fra Avedøreværket til Amager Koblingsstation (krydsning ved Stamholmen) ikke er omfattet af krav om miljøvurdering\nMiljøstyrelsen har den 5. juli, 11. juli og 6. september 2017 modtaget en ansøgning fra Energinet.dk via hhv. Hvidovre, København og Tårnby Kommune om etablering af et nedgravet kabelanlæg fra Avedøreværket til Amager Koblingsstation (krydsning ved Stamholmen). Energinet.dk har d. 4., 7. og 14. september 2017 fremsendt supplerende oplysninger til ansøgningen.\nAnsøgningen er indgivet i henhold til § 18 i miljøvurderingsloven. Ansøgningen behandles af Miljøstyrelsen, som i den konkrete sag varetager kommunalbestyrelsens opgaver og beføjelser for anlægget, jf. VVM-bekendtgørelsens § 3, stk. 1, nr. 2.\nProjektet omfatter nedgravning af et nyt 132 kV kabelanlæg fra Avedøreværket til Amager Koblingsstation i 2018-2019. Kabelanlægget vil være knap 12 km langt, og der skal gennemføres mindre ændringer på de to transformerstationer.\nMiljøstyrelsen har på baggrund af en VVM-screening vurderet, at projektet ikke vil kunne påvirke miljøet væsentligt og derfor ikke er omfattet af krav om miljøvurdering. Afgørelsen er truffet efter § 21 i miljøvurderingsloven.\nOmrådet hvor underboringen af kablet fra Avedøre Holme vil blive ført op på Vestamager er beliggende inden for Natura 2000-område nr. 143 Vestamager og havet syd for. Det er Miljøstyrelsens vurdering, at der ikke skal foretages en nærmere konsekvensvurdering af projektets virkninger på Natura 2000- området, jf. habitatbekendtgørelsen. Det skyldes, at projektet ikke i sig selv eller i forbindelse med andre planer og projekter vurderes at kunne påvirke Natura 2000-området.\nKlagefristen er 4 uger fra afgørelsens offentlige bekendtgørelse på Miljøstyrelsens hjemmeside og udløber dermed 20. december 2017.\nHvis du ønsker at klage over denne afgørelse, kan du klage til Miljø- og Fødevareklagenævnet. Du klager via Klageportalen, som du finder via et link på www.nmkn.dk. Klageportalen ligger på www.borger.dk og www.virk.dk. Du logger på én af disse hjemmesider, som du plejer med NEM-ID. Klagen sendes gennem Klageportalen først til den myndighed, der har truffet den afgørelse, der klages over. En klage er indgivet, når den er tilgængelig for myndigheden på Klage¬por¬talen. Når du klager, skal du betale et gebyr på 900,- kr. for almindelige borgere og 1.800,- kr. for virksomheder, organisationer og offentlige myndigheder.


// // // Bogblogger.dk – Boganmeldelser på nettet » Elin Cullhed: Eufori\nSkrevet af Redaktionen den 27. maj 2022 – 06:39Ingen kommentarer\nI romanen følger vi Sylvia Plath (1932-1963) i det sidste år før hendes død. Ved romanens begyndelse er hun i en alder af 29 år gravid med sit andet barn, gift med digteren Ted Hughes og bosat på landet i den lille by Devon. Hendes roman ”Glasklokken” er færdigskrevet, men endnu ikke udkommet. Det helt store gennembrud som forfatter venter altså stadig.\nEufori er en intens og stemningsmættet roman, hvor Cullhed på sin vis digter løs, men alligevel også formår at tegne et overbevisende og interessant portræt af ikke kun Sylvia Plath, men også den tid, som romanen udspiller sig i. I Cullheds fortælling kæmper Plath nemlig en kamp om ikke at lade sig reducere til at være hustru til Ted Hughes, men hun insisterer på også selv at være udøvende forfatter, et skrivende individ med intellektuelle ambitioner, som dog ikke er nemme af folde ud som kvinde i datidens England i starten af 1960’erne. Heller ikke i det London, som Plath drømmer om at flytte tilbage til. Samtidig er Plath udfordret af sit sind og den evigt tilbagevendende tvivl på sig selv og nærmest angst for livet selv, og samtidig drømmer hun også om at blive sat fri og forlade den ensomhed, som hun befinder sig i i Devon.\nEufori er en fremragende roman, hvor Cullhed lader læseren komme så tæt som overhovedet muligt ved at lade Plath selv være fortælleren. Alt fortælles altså fra Plaths egen synsvinkel, og gennem hendes øjne oplever vi også andres syn på hende. Fortælleteknisk er Eufori af den grund virkeligt spændende, men til tider også udfordrende at læse.\nI løbet af romanen falder ægteskabet til Ted Hughes fra hinanden, og Plath selv går også langsomt til grunde. De mange roller, der kræves af hende, får hun sværere og sværere ved at spille. Det gælder både rollen som forfatter, hustru, mor og datter.\nEufori er meget mere end ”blot” en roman om Sylvia Plath og kvindeliv i starten af 1960’erne, for med romanens tematiske fokus på bl.a. moderskabet, kvinderollen i ægteskabet og kvinden splittet mellem familieliv og karriere er bogen højaktuel, og mange læsere vil med lethed kunne spejle sig i Cullheds skildring af Sylvia Plaths liv.\nEr du til exofiktion, er Eufori helt sikkert også en bog, du må læse. Måske har du sidste år læst Christina Englunds roman ”Slugt” om fotografen Francesca Woodmans liv og værk eller Eva Tinds ”Kvinden der samlede verden”? Hvis ja, vil Elin Cullheds roman også være lige noget for dig.\nElin Cullhed: Eufori, C&K forlag, 21. april 2002, 320 sider


Elstallationer til ny- og ombygning - HB Connection\nForside / Aut. El-installatør / Private / Ny- og ombygning\nTag os med på råd, når du bygger!\nNår du bygger om eller bygger nyt, er der god grund til at tænke el-installationerne med ind fra begyndelsen.\nHB Connection har stor erfaring med installationer i private hjem og fritidshuse. Og vi ved, hvordan du med den nyeste teknologi kan udnytte dine installationer optimalt og få bedre komfort og ikke mindst lavere energiforbrug.\nJo tidligere, du tager os med på råd, desto bedre kan vi rådgive om, hvordan du opnår det optimale udbytte af dine installationer. Med eksempelvis lysstyrings-anlæg, zonestyret lys, automatisk lystænding, styring og justering af varme og energiforbruget – og meget andet.


Gommens tale til bruden. Få inspiration her • Kokken & Jomfruen\nHjem » Inspiration » Gommens tale\nGommens tale: Få gode råd og idéer til et af højdepunkterne til brylluppet\nSkal du giftes i nærmeste fremtid, og skal du i gang med gommens tale? Et bryllup er en af de største begivenheder i livet, og det er en dag, som I vil mindes resten af livet. Det er en dag, der er fyldt med kærlighed, masser af liv og søde øjeblikke. En dag, hvor I fejrer jeres kærlighed med jeres nærmeste og siger ja til hinanden.\nDer kommer til at være mange unikke øjeblikke og højdepunkter i løbet af bryllupsdagen. Hver især har deres charme og betydning. Lige fra forberedelserne inden vielsen og helt hen til afslutningen på den store fest om aftenen.\nDer kan blive holdt mange taler og lavet sjove indslag i løbet af aftenen, men et af de helt store højdepunkter til brylluppet er den særlige tale til bruden fra brudgommen. Gommens tale er en af de taler, som bruden og gæsterne ofte glæder sig allermest til. De mange forventninger til talen kan dog være overvældende for gommen, og det er langt fra alle, der har styr på, hvordan man laver gommens tale til bruden.\nHer på siden vil du få en masse inspiration og gode råd til, hvordan gommens tale til bruden kan gribes an. Vi vil både præsentere dig for idéer til skriveprocessen, selve talen og dens opbygning, og hvordan du kan tackle nerverne på selve dagen.\nBegynd med at lægge en plan for gommens tale\nHvis du læser med her, så er det højst sandsynligt, fordi du er brudgom og skal til at forberede din tale til bruden. Det er meget forskelligt, hvordan man har det med at lave og holde en tale. Måske har du det helt fint med det og oplever hverken nervøsitet eller bekymringer. Det kan også være, at du er en af dem, der ikke føler sig så tryg ved at holde en tale og har brug for et par gode råd med på vejen til gommens tale.\nDet er vigtigt, du husker på, at det er helt normalt, at du mærker nervøsiteten og spændingen snige sig ind. Gommens tale til bruden er en stor ting, og det er naturligt, at du gerne vil gøre det godt. Alle, der skal holde tale, får ofte et sug i maven op til, så der er intet forkert i, at du også får det.\nFor at skabe en så god oplevelse som muligt er det vigtigt, at du begynder med at lægge en plan for talen. Hjælp også dig selv ved at begynde i god tid, så det ikke bliver en stressende faktor op til brylluppet. Der er nemlig så meget andet, der også skal planlægges op til brylluppet, som mad, borddækning, musik og meget andet.\nDisse overvejelser skal du gøre dig, inden du begynder at skrive:\nOvervej, hvor lang talen skal være. Det afhænger også af selskabet, og hvordan taler typisk er i jeres familie. Du kan enten vælge at forberede en kort tale, hvor du taler direkte fra hjertet, eller du kan lave en længere tale. Den skal dog helst ikke vare meget mere end 20 minutter, og der må gerne være noget humor og plads til grin. Den korte tale kan du også bruge som backup, hvis du oplever på bryllupsdagen, at du ikke kan overskue den lange tale.\nOvervej, om du kun vil tale, eller om du også vil have et digt eller en sang med. Der er f.eks. mange, der vælger at slutte talen af med en sang, men det er også helt fint at nøjes med en tale. Længere nede på siden får du inspiration til, hvordan du kan afslutte talen.\nOvervej, om der er noget, som du absolut gerne vil have med. Skriv det ned, og opbyg din tale efter det. Så kan du altid komme nogle ekstra punkter på, hvis der er tid til det. Husk ikke at sætte dine forventninger alt for højt, da det godt kan tage længere tid at skrive en tale, end du måske tror.\nVed at gøre dig nogle tanker omkring disse punkter ved du nogenlunde, hvad du skal i gang med. Så slipper du for at være alt for forvirret under skriveprocessen, da du har lavet et overblik over, hvordan den nogenlunde skal gribes an.\nSådan kommer du i gang med at skrive gommens tale\nNår du har gjort dig de første overvejelser til gommens tale, så er det tid til, at du skal i gang med selve skriveprocessen. Det er ikke altid så nemt, som du måske tror, men hvis du kommer godt fra start med et par gode råd med i bagagen, så skal det nok gå godt.\nInspiration til, hvordan du kan gribe skriveprocessen an og komme godt i gang med talen til bruden:\nDet kan tit være svært at komme i gang, så undgå at være for selvkritisk. Bare skriv og begynd der, hvor du har lyst. Du kan altid ændre i det efterfølgende og sætte det sammen, så det passer.\nUndgå at tænke for meget over, hvordan sproget er i talen. Det vigtigste er, at det kommer lige fra hjertet, og det mærker man typisk bedst, hvis det er i helt normalt talesprog.\nHusk på, at det er en tale til bruden. Du må gerne nævne venner og familie, men husk på, at det er bruden, der skal være i fokus. Det er hende, du skal lave en kærlighedserklæring til og ikke hendes forældre.\nHvis du går i stå undervejs, så er det bedst at holde en pause og så vende tilbage. Du får ikke noget ud af at blive ved med at køre i det samme. Gå en tur, få noget frisk luft, og lad tankerne vandre.\nInspiration til, hvordan du kan bygge gommens tale op\nDer findes ikke en endelig regel for, hvordan du opbygger gommens tale. Det handler om at mærke efter, hvad der fungerer bedst for dig, og hvornår du føler, at den er rigtigt bygget op. Hvis du er helt ny til at lave taler, så er det dog rart at se nogle eksempler på indhold til gommens tale og opbygning.\nDerfor har vi herunder lavet en liste med inspiration til gommens tale og eksempler på, hvordan du kan bygge den op.\nInspiration til gommens tale til bruden med eksempler:\nNår du starter gommens tale, så er det meget almindeligt at starte med at takke brudens forældre og gæsterne til brylluppet. Derefter er det altid en god icebreaker, hvis du starter med en sjov kommentar eller joke. Du skal dog ikke føle dig presset til det, og det er lige så fint at begynde med en skål.\nDerefter er det meget passende at fortælle om, hvordan I mødte hinanden. Var det på en date, startede I som venner eller noget helt tredje? Måske tænker du ikke, at det er relevant, men det er det. Det er en sød historie, og det er måske ikke alle gæster, der rent faktisk ved, hvordan I mødte hinanden.\nFortæl, hvad du blev fanget af, da du så hende første gang. Var det hendes øjne, hendes smil eller måske hendes grin? Og hvorfor blev du forelsket i hende?\nHerefter kan du fortælle, hvordan det hele har udviklet sig, siden I mødtes første gang. Hvor er I i dag, og hvilket liv har I skabt sammen?\nFortæl, hvad du sætter pris på og elsker ved din brud. Har hun et helt særligt karaktertræk, eller er der noget særligt, hun gør i dagligdagen? Måske har du en sjov fortælling i den forbindelse. Det er altid godt at krydre talen med grin og sjove kommentarer. Især hvis du vælger at holde en lang tale.\nVed afslutningen af gommens tale er det altid godt at slutte af med at fortælle, hvorfor du har valgt at blive gift med din brud, og hvad du glæder dig til. Hvad glæder du dig til i fremtiden?\nSlut af med at understrege din kærlighed til hende og udråbe endnu en skål – og så er du færdig med gommens tale. Du kan også vælge at slutte af med et digt, en sang eller et sjovt indslag.\nHvis du har disse punkter med i din tale, så er du sikker på, at du kommer omkring, hvad gommens tale skal indeholde.\nSådan kan du slutte gommens tale af med manér\nDet er meget forskelligt, hvordan gommen vælger at slutte talen af, og du vælger også helt selv, hvor meget du vil gøre ud af det. Nogle er til det mere seriøse, mens andre elsker humor og et sjovt indslag. Der er ikke noget, der er mere rigtigt end andet, da du skal gøre det, der passer bedst til dig og din brud. Det kommer også an på gæsterne, og hvad de foretrækker.\nDet vigtigste er, at du får sagt det, du vil og får udtrykt din kærlighed på den måde, som du føler dig bedst tilpas i.\nHvis du foretrækker det mere seriøse og kærlige, så kan du f.eks. slutte talen af med et digt, du selv har skrevet eller et passende et, du har fundet. Det kan også være, at du har arrangeret et musikindslag med en sang, som betyder meget for jer. Måske den sang, som I dansede til første gang?\nBilleder er også altid populært at slutte af med eller have med i løbet af hele talen. Især hvis du har nogle billeder, tilbage fra da I mødtes og til i dag. Så kan det også være nemmere for gæsterne at følge med.\nDet kan også være, at du gerne vil slutte talen af med noget humor og et sjovt indslag. Det kan igen være et digt med et humoristisk twist, men det kan også være, at du vil give dig i kast med at synge en sang? Nogle overrasker også bruden og gæsterne ved at arrangere et lille danseshow, som uden tvivl vil skabe grin og smil i lokalet.\nGode råd til at arbejde med nervøsiteten på selve dagen\nUanset om du er rutineret eller ej, så er det helt naturligt, at du bliver nervøs på selve dagen. Andet ville næsten være underligt. Det er en stor ting at lave en bryllupstale som brudgom, og det er til en, du elsker. Så det kan næsten ikke undgås, at der kommer lidt sommerfugle i maven op til. Måske er du også nervøs for, at du bliver rørt under talen, men det skal du ikke være. Det er blot med til at understrege, hvor meget din brud betyder for dig.\nDer er dog stadig grænser for, hvor meget nervøsiteten skal fylde, for det skal stadig gerne være en god oplevelse at holde din tale som brudgom.\nHvis du ved, at du nok kommer til at være meget nervøs på selve dagen, så hjælp dig selv ved at øve talen så meget som muligt. Hvis du ved, at du kan den 100 %, så er det nemlig ikke det, du kommer til at være nervøs for. Det er også en god idé at sige det højt. Du kan f.eks. optage det på din mobiltelefon og lytte efterfølgende, eller du kan øve talen foran nogle andre.\nI dagene op til skal du huske at printe talen ud eller skrive nogle stikord ned. Du behøver ikke at have dem fremme, hvis du ikke ønsker det, men du kan have det med i baglommen, hvis du får brug for det.\nDet er også vigtigt at huske på, at det altid er okay at holde pauser undervejs. En pause til lige at trække vejret eller tage en tår vand. Det kan give dig tid til lige at huske, hvor du er kommet til, hvis du f.eks. har mistet tråden eller bare lige skal have et overblik.\nKom i gang i god tid, så du kan nyde dagen\nNu skulle du gerne være godt klædt på til at skrive en tale til bruden fra gommen. Gå i gang i god tid med gommens tale, så du ikke skal gå og bekymre dig om den med søvnløse nætter. Så har du mere energi til de andre vigtige punkter, der skal planlægges i forbindelse med brylluppet. Det er en helt særlig dag, som I skal nyde i fulde drag.\nHusk også at slappe af og nyde det. Du tænker højst sandsynligt mere over det, end de andre gør, og der er ingen, der giver dig karakter for brudgomstalen. Selvom du bliver nervøs og måske får brug for et par pauser, så vil din brud elske talen og dig uanset hvad.


KL reklamerer for direktør-opslag til enhed, som ikke er oprettet endnu\n11.01.2021 kl. 13.01\n”Normalt ville jeg tænke, at man først promoverer et stillingsopslag, når man rent faktisk har et. Men ingen regel uden undtagelser.”\nSådan begynder KL’s administrerende direktør Kristian Wendelboe et opslag på det sociale medie LinkedIn, hvori han teaser for, at KL formentlig snart slår en stilling op som direktør for en ny udviklingsenhed, der forventes at få navnet Komponent.\nFormentlig og forventeligt, fordi KL’s bestyrelse endnu ikke formelt har sagt ja til at sammenlægge KL’s Konsulentvirksomhed, Center for Offentlig Kompetenceudvikling (COK) og områderne ledelsespolitik og ledelsesudvikling fra KL’s sekretariat.\nDet sker først på et bestyrelsesmøde 21. januar.\nAlligevel har Kristian Wendelboe allerede taget hul på direktørjagten på sin LinkedIn-profil.\n– Jeg er lidt tidligt på den. Jeg kan ikke være sikker på, at der overhovedet bliver slået en stilling op. Det afgør bestyrelsen. Men hvis man kigger i kalenderen, skal processen gå rasende stærkt, hvis vi vil være sikre på at have en direktør, der kan begynde 1. april. Jeg vil gerne undgå, at mulige kandidater tænker, at stillingen er besat, og derfor prøver jeg at skabe lidt opmærksomhed, siger han til Danske Kommuner.\nDet nye udviklingscenter ventes at få omkring 100 medarbejdere. mdbr@kl.dk\nSvar på dette indlæg: KL reklamerer for direktør-opslag til enhed, som ikke er oprettet endnu Felter med * skal udfyldes


Forskertalenter får stort skulderklap med bevillinger – Københavns Universitet\nForskertalenter får st...\nDet Frie Forskningsråd giver 17 forskere fra Københavns Universitet Forskertalent-bevillinger, der er en del af Sapere Aude-programmet.\nHvordan sikrer man, at udvinding af naturressourcer i Grønland ikke går ud over miljø, samfund og lokalbefolkning? Og hvilken rolle spiller bakterielle toksiner i udviklingen af tyktarmskræft?\nDet er blot to ud af 17 forskningsprojekter, som forskere fra Københavns Universitet nu får Sapere Aude-bevillinger til at arbejde videre med.\nSapere Aude-bevillingerne bliver givet som en ekstra anerkendelse til de yngre forskere, som i løbet af 2014 har modtaget postdoc-stipendier fra Det Frie Forskningsråd. Forskertalent-bevillingerne er på op mod en halv million kroner, og de bliver uddelt til i alt 40 danske talenter, hvoraf de 17 har tilknytning til Københavns Universitet.\nMålet med Sapere Aude-programmet er at skabe karriereveje og fastholde de mest talentfulde yngre danske forskere i forskningen.\nSapere Aude tæller ud over DFF-Forskertalent også programmerne DFF-Topforsker og DFF-Forskningsleder.\nModtagere og projekter\nDu kan læse mere om bevillingsmodtagerne og deres forskningsprojekter her.\nDennis Krog Persson\nPostdoc, Biosystematics, Statens Naturhistoriske Museum (også tilknyttet Harvard University, Museum of Comparative Zoology, Department of Organismic and Evolutionary Biology)\nForskningsprojekt: De genetiske hemmeligheder bag bjørnedyrenes ekstreme stresstolerance.\nPh.d.-studerende, Institut for Lægemiddeldesign og Farmakologi (også tilknyttet University of Cambridge)\nForskningsprojekt: Fremstilling af anti-cancer naturstoffer ved anvendelse af nye C-H aktiveringsreaktioner.\nPh.d., videnskabelig assistent, Kemisk Institut (også tilknyttet Centre de Recherche Paul Pascal, Pessac, Frankrig, Institut de Chimie de la Matière Condensée de Bordeaux, Frankrig og University of California, Berkeley, USA)\nForskningsprojekt: Magnetiske metalorganiske netværksstrukturer – højsensitiv detektion og separation af småmolekyler.\nPostdoc, Institut for Lægemiddeldesign og Farmakologi\nForskningsprojekt: Simpel dyremodel til belysning af smerte.\nAdjunkt, Det Juridiske Fakultet\nForskningsprojekt: Udvinding af naturressourcer i Grønland – fra kompetence til samfundsansvar.\nForskningsprojekt: Udnyttelse og undersøgelse af en ny mekanisme til at dræbe kræftceller.\nPostdoc, Institut for Cellulær og Molekylær Medicin\nForskningsprojekt: Aktive immunceller påvirker nervecellesignalering og regulerer nervecellers evne til at klare sygdomsrelateret protein.\nPostdoc, Institut for Matematiske Fag (også tilknyttet Massachusetts Institute of Technology, Department of Mathematics)\nForskningsprojekt: Fusions systemer og spektre – en primtalssynsvinkel på symmetrier og objekter.\nThorbjørn Frej Krejsgaard\nPostdoc, Institut for International Sundhed, Immunologi og Mikrobiologi\nForskningsprojekt: Bakterielle toksiners rolle i udviklingen af tyktarmskræft.\nPostdoc, Statens Naturhistoriske Museum (også tilknyttet University of Ottawa, Faculty of Science, Department of Earth Sciences)\nForskningsprojekt: Den grønlandske indlandsis' dynamik - implikationer på globalt havniveau og geodætiske observationer.\nPostdoc, Novo Nordisk Foundation Center for Protein Research.\nForskningsprojekt: Afdækning af de mangfoldige funktioner af protein kinaser i kontrol af cancercelledød.\nPostdoc, Institut for Klinisk Medicin (også tilknyttet Harvard Medical School Cardiovascular Divison)\nForskningsprojekt: Hjertesvigt studiet: Udviklingen fra risikofaktorer over et begyndende lidende hjerte til alvorlig hjertesygdom.\nDyrlæge, Ph.d., Institut for Veterinær Sygdomsbiologi\nForskningsprojekt: Antibakteriel coatning af knogleimplantater – en ny trend?\nPostdoc, Biologisk Institut (også tilknyttet Glasgow University, College of Medical, Veterinary and Life Sciences)\nForskningsprojekt: Strukturer tilpasset cellers bevægelser i tre dimensioner.\nAdjunkt, Sociologisk Institut\nForskningsprojekt: Hvilken betydning har kompetente aktører for, hvordan EU udmønter brugen af nye kompetenceområder.\nPostdoc, Institut for Idræt og Ernæring\nForskningsprojekt: Identificering af nye proteiner involveret i musklers regulering af blodsukkeret.\nLine Vej Ugelvig\nPostdoc, Center for Social Evolution, Biologisk Institut\n(Også tilknyttet IST Austria, Institute of Science and Technology samt Rockefeller University)\nForskningsprojekt: Altruistisk sygdomsforebyggelse i myresamfund.\nKommunikationsrådgiver Anna Høxbro Bak\nTlf. 22 64 03 55\n12 forskere får Sapere Aude-bevillinger\nSapere Aude er latin for ”Vov at vide”. Sapere Aude-programmet blev igangsat i 2010 med det formål at styrke danske forskeres muligheder for at skabe banebrydende resultater inden for deres forskningsfelt.\nSapere Aude-programmet består af tre bevillingstyper:\nDet Frie Forskningsråd (DFF) er et uafhængigt råd, som i 2014 uddeler knapt 1,2 milliarder kroner til dansk forskning. Rådet støtter konkrete forskningsaktiviteter inden for alle videnskabelige områder baseret på forskernes egne initiativer, og som styrker kvaliteten og internationaliseringen af dansk forskning.\nLæs det Frie Forskningsråds pressemeddelelse om bevillingerne.


at blive hjælper\nVi arbejder frivilligt ved de mange koncerter i lokalområdet\n- og støtter forskellige sociale formål økonomisk.\nUden dig og alle de andre frivillige i Hansen Event,\nville vi ikke eksistere.\nVi har ikke mange regler, men…..\nDu skal være fyldt 18 år for at kunne hjælpe i Hansen Event.\nVi drikker ikke under arrangementer i Lunden og koncerterne i Vejle. Der er alkohol gemt til efter arbejdsopgaverne.\nNår du hjælper Hansen Event, så har vi jakker og eller t-shirts vi har på. Foreningen har købt hjem, så vi kan være ens under vores arbejdsopgaver. Det er låne jakker og T-Shirts i Hansen Event. Dog er der til de store koncerter I Horsens eller koncerterne i Vejle en T-shirts man må beholde. Der oprettes en side til hver koncert, hvor der kommer informationer, så du er informeret om koncerten, mødetider mm..\nDu vil altid inden arrangementet modtage en besked, om hvad opgaverne er,\ntil den koncert du har valgt at hjælpe til.\nNår du har meldt til, så regner vi med at du møder op! Det er derfor vigtigt, hvis du bliver forhindret, at du giver os en melding i god tid. Overholdes reglerne ikke der er gældende for arrangementet, bliver man sendt hjem, og kan ikke på andre tider hjælpe i Hansen Event.\nVores arbejde bygger på gensidig tillid!\nØnsker du at blive hjælper, så send os en mail på info@hansenevent.dk med oplysning med:\ndato og hvilket arrangemet du ønsker at hælpe ved, navn, alder, mail adr. og mobil nr. i din tilmelding.\nHvis du som trofast hjælper, hjælper fem gange i Lunden, så får du fordelen af at blive spurgt til de arrangementer vi har, før vi offentlig gør dem på hjemmesiden.\nDesuden sætter vi pris på dit store arrangement i Hansen Event, så der en lille gave fra foreningen fordi du har været med fem gange i Lunden. Vi værdsætter din loyalitet.\nI Lunden Horsens\nArbejdsopgaverne i Lunden er at passe hegnet, så der ikke hopper nogen over.\nEn typisk vagt starter kl. 17.00. Her starter vi med at spise sammen, og fordele posterne mellem os.\nFra kl. 18.00 til koncertern slutter er vi på posterne. På posten kan opgaverne være, at hjælpe koncertgæsterne med, hvor det er de kan komme ind. Altså guide koncertgæsterne til indgangen.\nDesuden kan opgaven være, at holde koncertgæsterne fra hegnet, så kunsterne får fred.\nVi er ikke de "sorte vagter", og skal ikke tage en fysisk konflikt, det er der andre der gør.\nUnderkoncerten kan man nyde musikken, snakke med dem man står med.\nLigeledes kommer vi rundt med kaffe/the, sodavand, vand og lidt godt til ganen.\nEfter koncerten er der få gange vi skal hjælpe med at tage hegnet ned, og stille det i stativerne. En lille hurtig opgave, hvor vi efterfølgende samles og drikker en "slutter" øl, og vi siger 1000 tak for hjælpen.\nOpgaven slutter mellem kl. 23.00/24.00\nI Byparken Vejle\nArbejdsopgaverne er betjening af den store bar samt oprydning.\nArbejdstiden er fra kl. 16.00/18.00, hvor der vil være en kort breifing og udlevering af lidt mad.\nDer vil under koncerten være vand & sodavand. Efter koncerten er der oprydningsarbejde.\nDer laves en plan for, hvem der laver hvad. Er der særlige hensyn der skal tages,\nså husk at give os besked.\nNår alle hjælper alle, går det hurtigt!\nNår arbejdsopgaverne er udført, vil der være hygge og øl.\nSå vi kan hygge og snakke om dagens oplevelse, inden vi siger 1000 tak for hjælpen.\nOpgaven slutter ca. kl. 00.00\nAndre koncerter i Horsens\nHer står vi i bar og har cash to card.\nArbejdstiden er ofte fra kl. 16/17 og til koncerten er slut, og der er ryddet op i baren.\nArbejdsopgaverne i skurvognen er, at tage imod pengene og sætte dem på et plastikkort.\nArbejdsfunktionerne i baren er salg eller være service bag salgsfolkene.\nDer udleveres en madbillet. Det er tilladt selv at medbringe kaffe/the.\nNår arbejdsopgaverne er slut, hygges der med en slutter og vi siger 1000 tak for hjælpen.\nPå Stadion i Århus.\nHer står vi i bar. Arbejdstiden er fra kl 16.00-01.00. Der vil være en fordeling i de forskellige bar,\nså du ved hvilken bar du skal hjælpe i. Der er flest salgsopgaver til disse koncerter.\nDer vil være kaffe, vand og sodavand under koncerten.\nDer vil være en fælles bus fra enten Løsning eller Horsens. Du skal regne med, at vi skal køre\nkl. ca 14.30/15.00 Der vil være en oprydningsopagve, når koncerten slutter\ninden der er fælles transport hjem.


Politiker i Praktik - Lungeforeningen Aalborg - Aalborg Frivilligråd\nLungeforeningen Aalborg deltog i dette års Politik i Praktik, hvor Lasse Frimand (S) bl.a. deltog i forbindelse med fejringen af foreningens 120 års jubilæum, i august.\nDe har sendt os denne fine tilbagemelding fra jubilæet:\n“Lungeforeningens 120 års jubilæum blev fejret af Netværksgruppen i Aalborg den 25. august – hvor vi havde besøg af politiker Lasse Frimand, der hjalp med velkomstdrink – sørgede for at hygge om gæsterne – samt hjalp til med oprydningen. Et godt og hyggeligt besøg.”\nEt stort tak til Lungeforeningen skal lyde for denne beretning:)\nHusk: Vi vil stadig gerne høre fra alle jer andre – såvel politikere som foreninger – der deltog i dette års Politiker i Praktik.\nBilleder fra Frivillig Fredag på Trekanten\nVi fik fejret Frivillig Fredag med manér på Trekanten i Aalborg! Der var god stemning, sang og underholdning samt naturligvis uddeling af Aalborg Kommunes Frivilligpris Vinderen blev Lisbeth Larsen fra...


Lotus Klub Danmark • Vis emne - 2009-05-17 Copehagen Classic Autojumble 2009\n2009-05-17 Copehagen Classic Autojumble 2009\naf Kim.Poulsen skrevet 14. maj 2009, 01:01\nFor 25. gang slår man portene op og byder velkommen til nogle timers sammenkomst for alle med motornostalgi i blodet.\nDet hele er samlet i de klassiske rammer på Galopbanen i Ordrup mose.\nI denne tidskarrusel drejes tiden tilbage og fylder arealet fra en svunden tid, fra dengang de blev lavet og bygget af mennesker. Den skinnende lak og krom vil blinke til alle med glæde og tidslommen fyldes med 50-60er diskotek, jazzorkester, broholmerhunde, markedsplads, køb, salg, bytte af automobilia, kåring af dagens køretøjer, uddeling af ærespræmier, cafeliv, pølsevogne og is og den grønne skov som festramme.\nTemaet i år er Alvis cars, Classic Lotus, samt at vi fejrer 50 års jubilæum for Austin Healey ”Frogeye”\nPrisoverrækkelse vil finde sted ca. kl. 15 – der er ingen tilmelding – og man er glade for at se alle med hang til gammel mekanik på denne dag.\nArrangør:Klampenborg Galopbane / Classic Team\nDen: 17. maj 2009\nÅbent i tidsrummet: 10-16\n55.769935,12.567608 på Google Maps:\naf Kim.Poulsen skrevet 14. maj 2009, 01:28\nSkal du med til Copehagen Classic Autojumble 2009 ?\nFandt dette link til gratis billetter for dem der kommer uden classic bil: KLICK HER\nFor os andre med biler foreslår jeg vi mødes kl. 9.45 det sædvanlige sted hvor vi mødes til tirsdagsturene.\n55.780254,12.403522 på Google Maps:\nVi vil så afgå i samlet flok kl. 10.00 for at kunne parkeret samlet på galopbanen.\nDer har været talt om at mødes til en gang morgenkaffe men da jeg ikke har fået bekræftelse på dette bliver det sådan her. Hvis der sker ændringer til denne plan så vend tilbage hertil og find ud af det.\nTilmelding her er kun vejledende, så alle kan have en ide om hvor mange vi bliver.\nKopier listen med navnene ind i slutningen af et nyt indlæg og tilføj dit eget navn!\nRe: 2009-05-17 Copehagen Classic Autojumble 2009\naf Jas skrevet 14. maj 2009, 12:24\nHej Kim og I andre\nJeg tror at du har fat i indbydelsen fra sidste år, det passer i hvert tilfælde med temaet.\nI år er temaet Morgan, Mini og Marcos.\n2. Jannik Sadolin\nElan S4 1969\nTilmeldt: 27. jan 2008, 19:52\naf Kim.Poulsen skrevet 14. maj 2009, 12:39\nJeg kopierede bare fra VeteranPostens Hjemmeside se her!\nVI får se hvad der er temaet når vi dukker op!\naf AFR skrevet 14. maj 2009, 21:11\nHer er en deltager til


Kulturlivet til Joy Mogensen: Det er et spørgsmål om overlevelse\nDansk kulturliv ønsker mere anerkendelse, bedre løsninger og flere penge. Sådan lyder meldingerne til kulturminister Joy Mogensen (S) forud for politiske forhandlinger om yderligere hjælp.\nCoronakrisen får mange til at tænke alternativt. Her er det Medina, der optræder på en tagterrasse 25. juli.Foto: Philip Davali Fold sammen\nOnsdag d. 05. august 2020, kl. 19.08\nDer skal flere penge på bordet, hvis der skal være liv på de skrå brædder i fremtiden.\nDet mener direktør i branche- og arbejdsgiverorganisationen Dansk Teater Peter Mark Lundberg.\n»Det er alfa og omega, at vores ønsker bliver imødekommet,« siger han.\n»Alternativet er, at dansk kulturliv brænder ned.«\nUdmeldingen kommer, efter at kulturminister Joy Mogensen (S) har meddelt Folketinget, at hun indkalder til nye forhandlinger om yderligere hjælp til det trængte kulturliv. Imens spiller teatrene fortsat for halve sale, mens landets spillesteder stadig kigger langt efter gæsterne.\n»Vores ønske er færre hovsa-puljer, der bare sprøjtes afsted,« siger Peter Mark Lundberg.\n»Jeg kan godt forstå, at som situationen var i foråret, var man nødt til at prøve sig frem. Nu er vi ovre den periode, og vi er nødt til at se på løsninger, der har det lange lys på. En stor opfordring til politikerne er, at de ikke laver 1000 initiativer, men nøjes med ét, der virker.«\nAllerøverst på teatrenes ønskeliste til kulturministeren er mere kompensation. Lige nu spiller danske teatre kun for publikum på hvert andet sæde. Teatrene har planlagt den nye sæson. Kontrakterne er skrevet, kulisserne er bygget, og der tabes penge på hver eneste forestilling, der spilles.\n»Det allervigtigste for teatrene i Danmark er, at der kommer en kompensationsordning for de manglende indtægter, fordi vi spiller for færre publikummer, end vi plejer. Den ordning skal gælde for hele næste sæson. Det er vigtigt, at vi har råd til at spille teater, og det har vi ikke, når man kun må lukke halvdelen af publikum ind,« siger Peter Mark Lundberg.\n»Det bliver ikke med et trylleslag halvt så billigt at lave en teaterforestilling, bare fordi man må lukke halvt så mange ind. Det er vigtigt med en langsigtet løsning. Der giver mulighed for, at man fortsat kan leve med nogle corona-restriktioner,« siger han.\nEsben Marcher, direktør Dansk Live\n»Jeg mener stadig det er et valg, om man vil holde spillesteder lukkede eller åbne. Man kunne også forbyde fodboldkampe. Der sker helt tydeligt prioriteringer rent politisk.«\nHalvdelen af de teatre, der er medlemmer hos Dansk Teater, er ifølge direktøren så hårdt ramt, at de vil lukke inden jul, hvis der ikke kommer kompensation. Han mener samtidig ikke, at det er for høje krav at stille til kulturministeren, at der skal flere økonomiske midler i spil.\n»Det koster flere penge at lukke ned igen. Hele sæsonen er planlagt. Bliver vi bedt om at lukke igen, er alle udgifter der stadig. Det må være billigere at kompensere for den difference, der er ved at spille for færre folk, end at skulle kompensere for tabet, hvis vi skal lukke ned,« siger han.\nSpillesteder i knæ\nHoldningen er den samme hos organisationen Dansk Live, der repræsenterer spillesteder og festivaler i Danmark.\n»Vi ønsker en hjælp, der sikrer, at spillestederne overlever. Hjælpepakken skal dække tabte indtægter. Koncerterne er planlagt, og hvis man skal holde spillestederne i live, skal de omkostninger dækkes, « siger direktør Esben Marcher.\n»På den lange bane ønsker vi, at vi kan få kulturministeren og Folketinget til at forstå, hvordan musiklivet og livebranchen hænger sammen, og få skabt en anerkendelse af, hvor stor en del musikken er af dansk kulturliv. Det har været ret tydeligt, at den forståelse har der ikke været fra politisk side,« siger han.\nØkonomisk er mange af landets spillesteder ifølge Esben Marcher helt i knæ. Egenkapitalen er væk, og de har brug for omsætning, hvis de skal sikre sig overlevelse. Dansk Live håber, at der under forhandlingerne vil blive prioriteret benhårdt.\n»Der er så få brancher, der fortsat vil være påvirkede. Vi ønsker, at det kommer til at stå klart, hvem der skal have hjælp. Jeg mener stadig, at det er et valg, om man vil holde spillesteder lukkede eller åbne,« siger han.\nMuseerne ønsker fokus\nKigger man i museernes retning, så er det følge direktør i Danske Museer Nils M. Jensen hen over sommeren overordnet set gået godt. Her har hjælpepakken med halv pris på entré til museerne båret frugt.\nDer er endnu ikke dannet et fuldt overblik over økonomien på de danske museer efter sommeren, men de har alligevel et ønske til ministeren.\n»Vi ønsker, at der fortsat vil være fokus på, at der er nogle i museumsbranchen, der får en meget, meget svær vinter. De museer, der typisk har mange oversøiske gæster, er hårdest ramt. De taler om, at deres økonomi er helt i bund. Vi ønsker helt generelt et fortsat fokus på kulturen og museerne,« siger Nils M. Jensen.\nBerlingske har forsøgt at få en kommentar fra Joy Mogensen, men hun ønsker ikke at udtale sig på denne side af forhandlingerne.\nSpillesteder og natklubber er »fuldstændig« i knæ: »At åbne med restriktioner er også et dødskys«\nJoy Mogensen i ny kovending: Regeringen vil give kunstnere særbehandling\nRokokoPosten: Forskere opdager fynsk landsby uden mikrobryggeri


GBS LiFePo4 100ah Lithium Celler med høj kvalitet og lang levetid » dkvolt.dk\nGBS LiFePo4 100ah Lithium Celler med høj kvalitet og lang levetid\nBatterier / LiFePo4\nGBS LiFePo4 100ah Lithium Celler er et kvalitetsprodukt som mindst vil give 2000 fulde afladninger og opladninger. Bruger man ikke batteriet til grænsen, vil det kunne give op til 9000 opladninger og afledninger. Batteriet vil yde 100ah ved hver afladning og har ingen selvafladning. Disse batterier giver 100% effekt også ved kraftigt strøm-træk.\nGBS LiFePo4 100ah Lithium Celler med høj kvalitet og lang levetid antal\nVarenummer (SKU): 0002 Varekategori: LiFePo4\nGBS LiFePo4 100ah Lithium Celler er et kvlaitetsprodukt som uden problemer og garanteret vil giver 100ah efter fuld opladning. Batteriet er opbygget af LiFePo4 og som sådan er batteriet ganske ufarligt ved brug samt ved ødelæggelse. Endvidere kan det her anføres, at batteriet ved bortskaffelse er miljøvenligt. Det er et Lithium batteri af højeste kvalitet og byggekvaliteten er i top.\nOpbygningen af disse GBS LiFePo4 100ah Lithium Celler har nogle specielle fordele. Som det ses på billederne, har batteriet store firkantede terminaler med hele 4 skruer, hvilket bevirker, at batteri-cellerne har ekstra god kontakt ved forbindelse.\nUdfærdigelse af cellen\nBatteriets top med terminaler er forsynet med et låg så snavs og støv ikke kan samle sig omkring terminalerne og over tid danne kortslutning. I toppen af cellen er der plads til lederene mellem batterier under et låg til beskyttelse.\nBatteri-cellernes sider er udfærdiget med rille så batteri-cellerne under kraftig brug kan afgive en evt. varmeudvikling til den omkringliggende luft, det er vigtigt at batterier kan afgive varmen og ikke opbygger varme internt. Disse riller på batteriets side giver også en god mulighed for at samle flere celler via spændebånd eller ligende.\nDisse Lithium celler tåler at blive opladet med op med 50A kontinuerligt (0,5C) (100ah/2=50A) og har man f.eks. i serie for at danne et 12V batteri, vil de kunne lades med op med maksimalt 50A ladestrøm. De kan aflades med op til 1C = 100A. Hermed har man et samtidigt maksimalt træk af strøm på 100A X 12V = 1200W, og har man to af disse 12V batterier vil det være det dobbelte træk.\nGB-Systems LiFePo4 100 ah batteri specs\nGBS LiFePo4 100ah Lithium Celler specifikationer\nMaks Volt: 3,65V DC\nMin Volt: 2,5V DC\nIntern modstand: <1m Ohm Standard afladning: 0,5C (50A pr. celle) Maks. afladning: 1C Øjeblikkeligt afladning: 3C (10 sekunder) Standard opladning: 0,5C (50A) Maks. opladning: 1C Arbejds-temperatur: -20 op til 65 garder Antal dybdeafladninger: 3000 (0,5C) Vægt: 2,8 kg Størrelse: 126x65x242mm


Gaming kan gøre læring til en leg | Atea\nGaming kan gøre læring til en leg\nDer er rigtig mange kompetenceudviklende elementer i computerspil, og det allerbedste er, at læringen sker næsten helt af sig selv.\nDer er fortsat nogle, som ryster på hovedet, når e-sport bliver kategoriseret som en sportsgren på linje med fodbold, tennis eller atletik. Men færre og færre kigger skævt til e-sport, for jo mere man lærer om det, jo mere giver det mening at kalde fænomenet en sportsgren, senest eksemplificeret ved det danske e-sportshold Astralis’ fornemme triumf i ”VM i Counter Strike” denne weekend oven på mange måneders fysisk og mental forberedelse.\n"Computerspil er i dag en væsentlig del af ungdomskulturen hos både drenge og piger og dyrkes bredt af de fleste aldersgrupper verden over."\nDa computerspil begyndte at indtage de danske drengeværelser i slutningen af 80’erne, havde kun meget få fantasi til er forestille sig det gamingunivers, vi ser i dag, både på eliteniveau og i forbindelse med undervisning og fritid. Computerspil er i dag en væsentlig del af ungdomskulturen hos både drenge og piger og dyrkes bredt af de fleste aldersgrupper verden over.\nHvad er gaming?\nBegrebet er bredt og dækker over det at spille computerspil. Det kan være på pc, konsol, mobiltelefon eller tablet.\nBørn og unge, der betegner sig selv som gamere, er typisk involveret i en bredere vifte af aktiviteter, der knytter sig til gaming-universet.\neSport events som deltager og publikum\nDeltagelse i online fora tilknyttet gaming\nMedieproduktion og mediekonsumering i form af særligt videoer på YouTube\nGenerel interesse i pc-hardware\nMan skal selvfølgelig være forsigtig med at glæde sig over, at børnene dyrker sport, når de på tredje time er gået i ét med sofaen med en iPad. Her skal vi skelne mellem begreberne e-sport, som er det at spille computerspil på konkurrenceniveau, og gaming, som er computerspil i bredere forstand.\nGaming er ikke en sport, og der er masser eksempler på både børn og voksne, som er gået så dybt ind i spillenes universer, at det er blevet et problem for deres sociale liv. Men når det er sagt, rummer gaming (og e-sport) rigtig mange positive elementer.\nSe vores gaming-udstyr og services her\nSelvom gaming for mange udelukkende ses som et sjovt og udfordrende pusterum fra virkeligheden, findes der mange kompetenceudviklende elementer i det at være ”gamer” – naturligvis afhængig af, hvilken type af spil, man beskæftiger sig med.\nBegrebet ”det 21. århundredes kompetencer” har fokus på seks kompetencer, som er meget relevante i det moderne arbejdsliv:\nKollaboration: Kun gennem tæt samarbejde er det muligt at opnå gode resultater i computerspil.\nProblemløsning og innovation: Udfordringer i computerspil er ofte komplekse og kræver en høj grad af problemløsning og innovativ tankegang.\nVidenskonstruktion: Mange computerspil kræver en del offline-planlægning og idéudvekslinger.\nKompetent kommunikation: I multiplayer-spil er kommunikation mellem spillerne en vigtig faktor, og det vil give gode resultater at dygtiggøre sig inden for netop dette.\nSelvevaluering: For at kunne udvikle sig som hold og individ er selvevaluering og konstruktiv feedback vigtige egenskaber.\nIt og læring: Generel forståelse for it og computeren som et arbejdsredskab styrkes via gaming. Der er i kulturen omkring gaming typisk også flere elementer, der strækker sig til andre områder inden for it, fx medieproduktion.\nGaming kan i større og mindre udstrækning bruges til at udvikle alle seks kompetencer og vel at mærke på en platform, der naturligt fastholder og motiverer børn og unge. Men det er langt fra kun den yngre del af befolkningen, der kan tilegne sig kompetencer via gaming. Denne metode til indlæring kan i bred udstrækning også bruges i erhvervslivet til at højne eksempelvis kommunikation, samarbejde og problemløsning på arbejdspladsen.\nGaming i uddannelse og forskning\nTal på gaming i Danmark*\n75% af drengene spiller computerspil dagligt\n48% af pigerne spiller computerspil dagligt\n30% af de 11-15-årige drenge spiller computerspil mindst 4 timer dagligt\n12% af de 11-15-årige piger spiller computerspil mindst 4 timer dagligt\nI weekenden spiller 54" af drengene mindst 4 timer dagligt, hvor antallet af piger er 19%\n* Skolebørnsundersøgelsen af Statens Institut for Folkesundhed, 2014.\nDanmark er stærkt repræsenteret på den internationale e-sport-scene, og samtidig er vi politisk engagerede i at hjælpe gaming og den tilhørende branche frem. Det danske uddannelsessystem er på mange måder også med i front, da vi generelt har været gode til at implementere ny teknologi i undervisningen.\nSamtidig har en række efterskole valgt at satse på e-sport. Man forsker også på livet løs, blandt andet på IT-Universitetet i København og på Aalborg Universitet, hvilket har været med til at underbygge en positiv udvikling og nuancere billedet af gaming og e-sport.\nSe vores gaming-pakker med udstyr og service i ét\nLærere og pædagoger skal undervises\nNår det kommer til gaming, computerspil og digital tankegang, er børn og unge ofte langt bedre end deres lærere og pædagoger på området. Derfor er et kompetenceløft hos underviserne nødvendigt for at skabe troværdighed og respekt for deres undervisningsrolle.\n"Det vigtige er, at undervisningen ikke kun bliver til en leg, men at legen fører til både personlig og faglig udvikling for den enkelte elev."\nI dag bliver yngre mennesker med en baggrund inden for gaming ofte hyret til at undervise i gaming, men de risikerer at mangle den pædagogiske indsigt. Det vigtige er, at undervisningen ikke kun bliver til en leg, men at legen fører til både personlig og faglig udvikling for den enkelte elev.\nMulighederne med gaming er mange\nI Atea har vi valgt at have særligt fokus på de læringsmæssige perspektiver ved gaming. Jeg oplever i dag, at mange beslutningstagere i offentlige og private virksomheder ikke har den nødvendige viden på området, og derfor træffer beslutninger på et lidt forkert grundlag.\n"Det er vigtigt at skabe de rigtige rammer for et læringsforløb, og gaming-undervisning adskiller sig fra traditionel tavle-undervisning."\nI Atea vil vi derfor være med til at sikre, at man med en investering i dyrt gaming-udstyr også får maksimalt udbytte af investeringen. Det er nemlig vigtigt at skabe de rigtige rammer for et læringsforløb, og gaming-undervisning adskiller sig fra traditionel tavle-undervisning.\neSport og gaming udstyr til uddannelse, klubber og foreninger\nMange skoler og institutioner har allerede fået øjnene op for mulighederne med gaming i undervisningsmiljøet, men en del er blevet bremset af manglende viden om netop mulighederne med hardware, den løbende drift og generel indsigt i gaminguniverset. Det har vi i Atea forsøgt at imødekomme med individualiserede pakkeløsninger, der udover den nødvendige hardware også indeholder service, kompetenceløft og konsulentbistand i samarbejde med vores partnere.\nIndlægget er skrevet af Casper Duus, tidl. Business Development Manager hos Atea