54. indlæg - "Latter i mørket" | Vejen Kommunes Biblioteker\nDer kan af og til være en lidt træls tendens mellem læsere, der diskuterer litteratur, til at vurdere folk ud fra, om de er ”med” i kanon-kanoen eller ej: ”Har du virkelig ikke læst....?!” siger den ene i et chokeret og nedladende tonefald, og den anden mumler brødebetynget noget om at det er de ikke lige nået til endnu, men at den pågældende bog bestemt er på læselisten og at de nok skal få det gjort.\nEller, det er egentlig min erfaring hidtil, at den nedladende del af tonefaldet hos spørgeren, som regel mere er noget man hører for sit eget indre øre, hvis man er den der ikke har læst bogen endnu, end det er noget der ligger i spørgsmålet.\nNår man derimod er den der Har læst bogen, er spørgsmålet som regel mere et udtryk for en distræt undren over at nogen kan være gået glip af så forrygende en oplevelse. I den situation bliver spørgsmålet som regel fulgt op af en opmuntrende beskrivelse af bogen, for at rydde al tvivl om at der skulle være tale om en irettesættelse af vejen.\nTillad mig derfor at spørge dig: Har du virkelig ikke læst Nabokovs ”Latter i mørket”?!-Uha det må du virkelig skynde dig at gøre, især hvis du godt kan lide skarpt skåret sprog, Hollywood-film fra midt-tresserne, sarkasme og melodramatiske historier. Den har nemlig det hele!Selv om den foregår i 1930'ernes Berlin, er der en stærk bismag af 1960'ernes sepiatonede biograflærreder og drive-in dramatik der måske kan virke overfladisk, men som alligevel giver én noget at tænke over.\nDen russiske forfatter, Vladimir Nabokov, er nok mest kendt for romanen ”Lolita”, som også er filmatiseret et antal gange. Det er historien om en granvoksen mands erotiske forelskelse i et barn, og til trods for det ret klamme emne, skulle det være en helt formidabel læseoplevelse. ’Skulle det være’, skriver jeg, for jeg har aldrig fået den læst selv.\nJeg har i det hele taget aldrig læst noget som helst af Nabokov før ”Latter i mørket”, og det har været noget jeg har skammet mig lidt over. Specielt til de fester i studietiden hvor samtalen faldt på den russiske ordkunstners vældighed og jeg ikke kunne være med på nogen måde. Jeg hørte det omtalte nedladende tonefald i de andres spørgsmål om jeg ikke havde læst den, og i stedet for at blive hængende og lytte til samtalen gik jeg væk og følte mig dum.Det var dumt gjort, for hvis man ikke tager sin egen uvidenhed på sig, og kalder den ”nysgerrighed” i stedet, er det svært at komme af med den.\nDet er blandt andet den slags snæversynethed der plager hovedpersonen i ”Latter i mørket”, Albinus: En midaldrende kunstsnob af de helt store, som kaster alt det gode han har, på bålet, til fordel for en køn og kold ung pige. Hans selvforblændelse og evne til kun at se hvad han ikke har, frem for hvad han har, er årsagen til alle hans problemer.Margot, pigen han har forelsket sig i, er desværre mere interesseret i hans penge end i ham selv, og da hendes gamle flamme Rex pludselig dukker op i det fine selskab Albinus holder sig, udvikler det sig hurtigt til et grotesk trekantdrama der har store konsekvenser for Albinus og hans ex-familie.\nDet er grusomt god læsning, hvis man er til den slags.\nHvis du har det ligesom jeg, og ikke har læst Lolita endnu, fordi det bare virker som en lidt for stor mundfuld at skulle skille god tekst ogpædofili fra hinanden, men egentlig godt gad at læse noget Nabokov, for at se hvad han er for en starut, så er ”Latter i mørket” et rigtig godt sted at starte.\nOg glem så i øvrigt det med at skamme dig over ikke at have læst ”de rigtige” bøger.\nHusk: Du kan ikke nå at læse alt alligevel, og det handler jo i bund og grund bare om at finde det man får fornøjelse af. Men det er altid tilladt at dele sin begejstring så flere kan få del i fornøjelsen.\nKlummen har været bragt i Vejen Avis i 2020


Anna Finans: Sammenlign og spar penge!\nAnna Finans: Find det bedste lån til dig!\nSammenlign lån fra Anna Finans med flere kendte banker:\nSammenlign bankernes personlige tilbud til dig - se, om de kan matche lån fra Anna Finans\nOm Anna Finans:\nAnnaFinans er en dansk, online portal, der udbyder forbrugslån. Hos AnnaFinans kan du nemt, hurtigt og sikkert foretage et lån. Lånet finansieres i samarbejde med Basisbank A/S, og du vil gennem Basisbank også været dækket med en Tryghedsforsikring, der kan overtage betalingen i tilfælde af en række uheld.\nRente hos Anna Finans?\nMed AnnaFinans får du den samme rente uanset hvilket lånebeløb, du har. Din rente vil dog være variabel i lånets løbetid. Hvilket betyder, at din rente både kan stige og falde i løbet af din låneperiode an på, hvordan markedet udvikler sig.\nForbrugslån hos Anna Finans?\nGennem AnnaFinans kan du låne mellem 3.000 kroner og 75.000 kroner. Du kan selv bestemme over, hvor lang tid, du vil afbetale lånet, så det passer til din økonomiske situation. Du kan dog minimum vælge at betale lånet tilbage over 12 måneder og maks over 72 måneder. Da hele processen foregår hurtigt online, og du ikke får noget vejledning af udbyderen, bør du selv overveje, om lånet passer til dine behov og din økonomi.\nAnsøgningsprocessen hos Anna Finans?\nAt ansøge om et lån gennem AnnaFinans er hurtigt og nemt. For at ansøge skal du blot udfylde formularen på AnnaFinans’ hjemmeside, og du vil herefter få svar på, om dit forbrugslån er godkendt inden for 30 sekunder. Det er dog et krav, at du har et NemID, da låneaftalen skal underskrives elektronisk med dette. Du kan underskrive, så snart du har fået din låneanmodning godkendt, og du får herefter pengene udbetalt på din bankkonto med det samme. Altså foregår hele ansøgningsprocessen elektronisk, hvilket betyder, at du kan foretage dit lån på meget kort tid. Det er gratis for dig at udfylde låneansøgningen, og den vil ikke være bindende. Du forpligter dig først, når du har underskrevet låneaftalen med dit NemID, og derudover har du 14 dages fortrydelsesret. Opsiges aftalen sker dette uden omkostninger.\nÅOP hos Anna Finans?\nNår du foretager et lån, er det altid vigtigt at kigge på, hvor høj ÅOP’en på det pågældende lån er. ÅOP står for årlige omkostninger i procent, og alle låneudbydere er forpligtet til at oplyse den. ÅOP’en er den bedste faktor, du kan bruge til at sammenligne lån med samme hovedstol og løbetid. Lånet med den laveste ÅOP vil være det billigste lån.\nHvordan anmelder brugerne Anna Finans på Trustpilot?\nKundetilfredsheden er fin hos Anna FinanHvordan anmelder brugerne Anna Finans på Trustpilot?Hvordan anmelder brugerne Anna Finans på Trustpilot?s, hvor de har en samlet score på 4,5 stjerner inde på Trustpilot.\nHvordan kontakter jeg Anna Finans?\nDu kan kontakte Anna Finans' kundeserviceafdeling ved at skrive på info@annafinans.dk, så sidder de klar til at hjælpe dig med dine spørgsmål.


Zanne Stensballe – AC-Tele\nForfatter: Zanne Stensballe\nSommerferien er for de fleste ved at være lige oppe over, og nogle er måske allerede startet. AC-Tele ønsker alle en god ferie med en kærlig reminder om, hvor vigtigt det at give sig selv mulighed for at koble af og holde helt fri.\nForfatter Zanne StensballeUdgivet 29. juni 2016 20. september 2016 Kategorier AC-Tele\nLønsamtalerne på AC området, skal være gennemført senest med udgangen af juni. Læs om de generelle tendenser fra den igangværende proces, som vi har samlet op ved at have været i dialog med en række kollegaer. Læs videre “Status på løndannelsen”\nNye lokalaftaler om tilkald og vagtordninger\nFå overblik over de områder, hvor nye lokalaftaler om tilkald og vagtordning er på vej. Læs videre “Nye lokalaftaler om tilkald og vagtordninger”\nForfatter Zanne StensballeUdgivet 29. juni 2016 20. september 2016 Kategorier Ansættelsesforhold, Arbejdstid\nProvision i Erhverv\nForeningerne og TDC har været i dialog for at finde en løsning på den usikkerhed der har været om provisions-setup´et i Erhverv og der er indgået en aftale om opgørelse af provision for Q1 og Q2. Læs videre “Provision i Erhverv”\nHalvvejs gennem 2016 er vi blevet 30 flere AC´ere i TDC end vi var i starten af året og pt. er 9 opsagt grundet reduktioner i specifikke områder. Læs videre “Status på personalereduktioner og antal kollegaer på AC overenskomst”\nNy og bedre hjemmeside for AC-Tele\nVi har moderniseret hjemmesiden, så den fremstår enklere og mere brugervenlig. Vi er stadig i en betaversion og input med forbedringer til sitet modtages meget gerne. Send dine input til Else Lyhne (elly@tdc.dk), som både er arkitekten og udvikleren bag sitet.\nIndividuel løndannelse på AC området\nOnsda g den 16. marts forhandlede AC-Tele og Akademikerorganisationerne den garanterede minimumslønramme for 2016 på plads med TDC. Resultatet blev 1,5 %.\nMinimumslønrammen er den procentsats som den samlede lønsum minimum skal stige med, for os der er ansat på AC-overenskomst og som er ansat hele året. Der er altså ikke tale om et loft, et budget eller andet. Men et nedre niveau, som skal indfries. Læs videre “Individuel løndannelse på AC området”\nForfatter Zanne StensballeUdgivet 26. april 2016 27. august 2016 Kategorier Løn\nLederguide til organisationsændringer\n”Lederguide til håndtering af organisationsændringer”, som AC-Tele har været med til at sætte på agendaen og bidraget til udarbejdelse af, bliver meget snart tilgængelig for alle ledere i TDC.\nDet er vores håb, at lederguiden vil bidrage til at diverse ændringer bliver implementeret på en måde, hvor vi føler os motiveret undervejs, alle har et klart billede af retningen og hvor vi hurtigst muligt kommer over i en situation, hvor den nye organisation fungerer.\nI Nyhedsbrevet i oktober fortalte vi lidt om den proces der har været frem mod at vi primo september overdrog vores arbejdsgruppes oplæg til den daværende HR direktør Jesper Isaksen.\nForfatter Zanne StensballeUdgivet 26. april 2016 29. juni 2016 Kategorier AC-Tele, TDC


70+ søvnstatistikker og tendenser, som du ikke bør snooze på i 2021 | Teal Sound\n70+ søvnstatistikker og tendenser, som du ikke bør snooze på i 2021\n*Denne artikel er kun til generel information og er ikke beregnet til at være medicinsk rådgivning. Kontakt din læge, før du tager kosttilskud, påbegynder en kost- eller fitnessplan eller iværksætter en behandling for et sundhedsproblem.\nVi ønsker alle at få den tilfredsstillende gode nattesøvn. Men er al søvn skabt lige?\nI henhold til Handbook of Clinical Neurology bruger vi mennesker en tredjedel af vores liv på at sove. Selv om det lyder som meget sengetid, er sandheden, at utilstrækkelig søvn er et ganske stort problem i Amerika. Så mange som 164 millioner amerikanere kæmper for at få noget søvn på ugentlig basis. Centers for Disease Control and Prevention har endda døbt det et “folkesundhedsproblem” – tag et øjeblik til at sove på det.\nDer er mange undersøgelser, der beskriver detaljeret, hvorfor vi ikke bør gå glip af at få ordentlige Zzs. For at vise, hvordan det står til med søvnen i USA, har vi samlet over 70 søvnstatistikker*. Fra søvnmangel til sengetidsvaner og drømme – disse statistikker vil måske holde dig vågen om natten.\nSøvnstatistik for studerende på college\nSøvnmangel hos teenagere statistik\nSøvn og teknologi\nTallene lyver ikke. Af den ene eller anden grund – det være sig stress, en endeløs Netflix-binge eller endda en søvnforstyrrelse – synes tilstrækkelig søvn at undslippe mange amerikanere.\n68 % af amerikanerne har svært ved at sove mindst én gang om ugen. Consumer Reports\n36,5 % af de amerikanske arbejdstagere får mindre end de anbefalede syv timers søvn. Centers for Disease Control and Prevention\n41 % af befolkningen bruger flere gange om ugen sovemidler i håndkøb. Consumer Reports\nAmerikanere, der rapporterede, at de havde et meget godt eller fremragende helbred, havde 23 minutter mere søvn end dem, der vurderede deres helbred som godt, rimeligt eller dårligt. National Sleep Foundation\nKun 1 ud af 10 amerikanere anser søvn for at være deres højeste prioritet frem for fitness, arbejde, hobbyer og socialt liv. Sleep Foundation\nKvinder er mere tilbøjelige til en gang om ugen at have problemer med at sove (26 %) end mænd (16 %). Bedre søvn\nSund søvnvarighed er mere udbredt blandt ikke-hispaniske hvide (67 %), latinamerikanere (66 %) og asiater (63 %) og er mindre udbredt blandt ikke-hispaniske sorte (54 %) og multiraciale ikke-hispaniske (54 %). CDC\n50 til 70 millioner voksne i USA har en søvnforstyrrelse. American Sleep Association\nDer findes mere end 70 typer af søvnforstyrrelser. De mest almindelige er søvnløshed, obstruktiv søvnapnø, bevægelsessyndromer og narkolepsi.\nOp til 90 % af dem, der lider af søvnløshed, har en højere risiko for smertetilstande, glykogenoplagringssygdom og hypoxæmi. National Center for Biotechnology Information\nVidenskaben om søvn\nMennesker er de eneste pattedyr, der udsætter søvn. National Center for Biotechnology Information\nDet tager i gennemsnit 7 minutter for en person at falde i søvn. Psych Central\nEn ekstra 60 til 90 minutters søvn om natten kan gøre dig gladere og sundere. American Psychological Association\nPersoner, der får 5 til 6 timers søvn, er 4,2 gange mere tilbøjelige til at blive syge end personer, der sover 7 timer eller mere. Science Magazine\nPersoner med en konsekvent søvnplan er 1,5 gange mere tilbøjelige til at føle sig veludhvilede i løbet af dagen. Sleep Foundation\n48% af amerikanerne rapporterer, at de snorker. American Sleep Association\nNew Zealand har det højeste søvngennemsnit på 7 timer og 30 minutter, mens Japan har det laveste på 5 timer og 59 minutter. Søvngennemsnittet i USA er 7 timer og 6 minutter. Science Advances\nPersoner, der sov mindre end 7 timer, var mere tilbøjelige til at rapportere at være over gennemsnitsvægt (33 %), fysisk inaktive (27 %), nuværende rygere (23 %) og overdrevne alkoholdrikkere (19 %). Centers for Disease Control and Prevention\nFosterstillingen er den mest populære sovestilling med 41 % af de voksne, der angiver det, sammenlignet med at sove på siden (28 %), ligge på ryggen (8 %) og ligge på maven (7 %). Sleep.org\nMere end 50 % af den amerikanske befolkning tager lure i løbet af ugen. Sleep Health Index\nKl. 23.21 er den gennemsnitlige sengetid for amerikanere. Fitbit\nVi ved, at drømme kan være lyksalige, underlige og endda alarmerende. I modsætning til hvad du måske tror, er drømme en god indikator for din søvnkvalitet og din sindstilstand.\nPersoner over 10 år drømmer generelt 4 til 6 gange og i ca. to timer hver nat. National Sleep Foundation, NINDS\n50 % af dine drømme bliver glemt inden for de første fem minutter efter, at du er vågnet. 95 % er tabt, når du ruller ud af sengen. Better Sleep Council\n65 % af vores drømme er fyldt med sorg og vrede, mens 20 % indeholder lykke og spænding. Neurovidenskab\nEn undersøgelse viste, at de, der havde REM-“drømmesøvn”, klarede sig 32 % bedre til at løse puslespil end dem, der havde ikke-REM-søvn. Kognitiv hjerneforskning\nMænd har drømme med andre mænd i 70 % af tilfældene, mens kvinder drømmer lige meget om kvinder og mænd. Better Sleep Council\nEn brasiliansk undersøgelse viste, at 77 % af deltagerne havde haft en lucid drøm mindst én gang. Frontiers in Human Neuroscience\n80 % af de mennesker, der lever med PTSD, oplever mareridt. Bustle\nMange amerikanere kører på et søvnunderskud. Undersøgelser viser, at manglende ordentlig søvn kan medføre økonomiske, sundhedsmæssige og psykologiske konsekvenser.\n40 % af amerikanerne lider af søvnmangel. Sleepless in America\nDe økonomiske konsekvenser af søvnmangel i USA er 411 milliarder dollars årligt – det samme beløb som cyberkriminalitet. Rand\nHvis folk, der sover under 6 timer, sov en time eller to ekstra, ville de tilføje op til 226,4 milliarder dollars tilbage til den amerikanske økonomi. Rand\nPersoner, der sover mindre end 7 timer hver nat, har 12 % større risiko for at dø for tidligt University of Warwick\nSøvnmangel kan medføre, at du mister 11 dages produktivitet. Washington Post\nHvert barn i en husstand øger moderens risiko for utilstrækkelig søvn med 46 %. Breaking News Dansk\n100.000 dødsfald sker hvert år på amerikanske hospitaler som følge af medicinske fejl, hvoraf mange skyldes søvnmangel. American Sleep Association\nSøvnig kørsel er ansvarlig for 1.550 dødsfald og 40.000 ikke-dødelige skader årligt. American Sleep Association\nKroniske søvnproblemer påvirker 50 % til 80 % af patienter med en psykiatrisk tilstand sammenlignet med 10 % til 18 % af voksne i den almindelige befolkning Harvard Health\nSøvnapnø er en almindelig søvnforstyrrelse, der rammer mange amerikanere og afbryder vejrtrækningen under søvnen.\n56 % af personer på 65 år og derover har en højere risiko for obstruktiv søvnapnø. Michigan Health Lab\nSøvnapnø forekommer hos ca. 3 % af personer med gennemsnitsvægt og 20 % af personer med over gennemsnitsvægt. John Hopkins Medicine\nPersoner med søvnapnø har 45 % større risiko for at udvikle forhøjet blodtryk. Sleep Association\nDet anslås, at 1 % til 4 % af børnene lider af søvnapnø, mange af dem mellem 2 og 8 år gamle. American Sleep Apnea Association\nSøvn apnø er mindre udbredt hos kvinder – kun 9 % til 21 % af kvinderne har lidelsen sammenlignet med 24 % til 31 % af mændene. American Sleep Association\nSøvnlammelse opstår, når dit sind vågner, men din krop bliver i søvn. At være fysisk lammet og føle et “ondt” nærvær forekommer ofte under dette fænomen.\nSøvnlammelse har en tendens til at dukke op i teenageårene og forekommer oftest i alderen 20-40 år. Søvnundervisning\n8 % af den almindelige befolkning rapporterede at have haft isoleret søvnlammelse en gang i deres liv. PubMed\nSøvnlammelse er udbredt blandt 28 % af studerende, som ofte har søvnmangel og er stressede Sleep Medicine Reviews\n7 % af studerende-atleterne oplever søvnlammelse mindst én gang om ugen American Academy of Sleep\n32 % af psykiatriske patienter har rapporteret at have haft mindst én episode af søvnlammelse. Futurity\nOp til 90 % af søvnlammelseepisoderne involverer frygt. Nature and Science of Sleep\nSene nætter er normen for studerende på college. Det er dog afgørende for akademisk succes og personligt velvære at få nok søvn. Alligevel får universitetsstuderende ikke nok af det.\n20 % af de studerende sover “hele natten” mindst én gang om måneden. Center for College Sleep\n5,9 % af de amerikanske universitetsstuderende har problemer med at sove alle ugens dage. Statista\n73 % af de studerende “styrter ned” i weekenden og sover op til 9 timer. Health Research Funding\nEn undersøgelse fra Brown University viste, at søvnløshed ramte 30 % af de kvindelige studerende og 18 % af de mandlige studerende. Brown University\n56,8 % af de studerende “føler sig udhvilede” kun tre nætter om ugen. Center for College Sleep\nFremtidens studerende er 14 % mere tilbøjelige til at droppe en klasse for hver nat, hvor de ikke får søvn. Sleep Health Journal\n1 ud af 4 studerende på University of Georgia siger, at søvntab skader deres akademiske præstationer. University Health Center\n60 % af unge voksne i alderen 18 til 29 år tager hensyn til søvn, når de planlægger deres dag. Statista\nSøvnmangel er lige så stor en epidemi blandt teenagere som hos voksne. Mens mobiltelefoner i høj grad er skyldige, mister mange teenagere søvn på grund af skolearbejde.\nEn rapport viste, at en tredjedel af teenagerne siger, at stress fik dem til at ligge vågen. American Psychological Association\nHøjskoleelever mister i gennemsnit 8,5 timers søvn om ugen på grund af skolearbejdet. GENYOUth\nTeenagere, der sover 34 minutter ekstra, kan score 4,5 % højere ved eksamener. Science Advances\nFor hver time søvn, der går tabt om natten, har teenagere en 38 % chance for at føle sig triste, håbløse eller selvmordstruede. Scientific American\nAt lægge smartphones fra sig før sengetid kan hjælpe teenagere med at sove 21 minutter mere om natten. Vic Health\nMed mange amerikanere i søvngæld er ny teknologi som tracking-apps, søvnmonitorer og intelligent soveværelsesbelysning blevet udviklet for at forbedre vores søvn.\nOver 10 % af de adspurgte voksne siger, at de bruger søvntrackere regelmæssigt. Statistia\n15 % af de unge amerikanere (18-29 år) bruger søvnsporingsapps regelmæssigt, hvilket er det højeste tal blandt alle aldersgrupper. Statista\nKvinder er 50 % mere tilbøjelige til at bruge søvntrackere end mænd. Statistia\nDet forventes, at markedet for søvnteknologi vil nå 79,8 mia. dollars i 2020. Persistence Market Research\nUndersøgelser viser, at eksponering for blåt lys fra digitale skærme kan reducere søvnen med 16 minutter og forårsage i gennemsnit 7,6 søvnforstyrrelser om natten. Science Daily\nBosserne ser i stigende grad deres madraskvalitet som nøglen til god søvn. Industrien fortsætter med at vokse i takt med, at flere mennesker køber deres senge online.\nDet globale marked for madrasser forventes at vokse til 43 milliarder dollars i 2024. Zion Market Research\nOnlinesalget af madrasser skød i vejret med 60,6 % i 2017. Digital Commerce 360\n49% af amerikanerne sover på enten en springmadras eller en pude topmadras, hvilket gør disse til de mest populære typer af madrasser. Better Sleep Council\nEn undersøgelse viste, at en ny madras reducerede deltagernes rygsmerter med 48 % og forbedrede søvnkvaliteten med 55 %. Journal of Chiropractic Medicine\nÆldre amerikanere er mere tilbøjelige til at bruge penge på en madras, idet baby boomers er villige til at bruge i gennemsnit 1.036 dollars sammenlignet med blot 726 dollars for millennials. Statista\nDronningesenge er den mest populære sengestørrelse, med 47 % af amerikanerne, der sover på en sådan i hjemmet. Statista\nDisse søvnstatistikker viser, at amerikanerne tager sengetid for givet. Søvnmangel og søvnforstyrrelser skal man ikke tage let på, da de kan have en negativ indvirkning på din daglige funktion. Det er vigtigt at afhjælpe vaner, få eventuel nødvendig behandling og skabe et mere søvnvenligt miljø. Dit helbred, din produktivitet og din livskvalitet vil takke dig for det.\nLad os hjælpe dig med at få din mest udhvilede søvn med de prisbelønnede Casper-madrasser.\nHvorfor bryder vulkaner ud?\nBill Russell: En overvurderet NBA-legende


Søg Sydamerika›Ecuador›Pichincha Province›Quito›Forslag til aktiviteter i Quito›CarpeDM Adventures - Day Tours\n278 anmeldelser Nr. 1 af 75 Udendørs aktiviteter i Quito Udmærkelsescertifikatet Cykelture, Natur- og dyrelivsture, Svævebane- og luftaktivitetsparker, Ture for miljøinteresserede, Kulturelle ture, Udendørs aktiviteter, Ture, Mere Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Quito, Ecuador Telefonnummer:\n+593 2-295-4713 Websted Forbedr denne registrering\nTak for din vurdering. Anmeldt 2 uger siden ConstanceRoshko, Edmonton, Alberta, Canada\n190 anmeldelser Book en tur for 66,00 $og derover\n225 anmeldelser Book en tur for 926,16 $og derover\n45 anmeldelser Book en tur for 79,00 $og derover\n278 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Quito er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af CarpeDM Adventures - Day Tours Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på CarpeDM Adventures - Day Tours, kiggede også på\nQuito, Pichincha Province Alle aktiviteter i Quito (359)\nHar du været i CarpeDM Adventures - Day Tours? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra CarpeDM Adventures - Day Tours og andre besøgende\n10 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på CarpeDM Adventures - Day Tours og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Henter og bringer I mig til mit hotel? Vi er en familie på syv. Har jeres tur plads til os alle sammen? Hvordan skal jeg klæde mig på til denne tur? I nærheden af CarpeDM Adventures - Day Tours Bedst bedømte seværdigheder i nærheden Gennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 8 anmeldelser Comedor Los Maitos Estrella del Oriente


29 resultater 1 resultater i kilder Se dem her\nJul i Billund, 1971\nJul i Billund, 1975\nJul i Billund, 1978\nJulekoncert i Billund kirke\nJuleoptog i Billund\nJuleklip i Billund\nJuleklip for børn i Billund Disse to Billund-børn var blot et par af de mange, der i går eftermiddag var i aktivitet i Billund centret, hvor der var juleklip for børn i alle aldre.\nJul i Billund Der var mange mennesker mødt op til handels-og erhvervsforeningens juleshow i går på Sydjysk Væddeløbsbane. Julemandens ankomst stod naturligvis i hestens tegn. Her tager julemanden sig en køretur med hesteforspand.\nAdventsfest i Billund, 1974\nJuletrafik i Billund Lufthavn, 1966\nGranguirlander og julemænd, 1979\nJul hos Billundcentret Børnehave, 1985\nBørn pynter juletræ i Handelsbanken, 1985\nBillund Amatørscene opfører et julestykke, 1985\nGiv ikke kæledyrene den fede julemad, 1985\nArkiv - Knudsen K.S. - driftsbestyrer\nBladtegner Arne Sørensens tegninger 2002\nBladtegner Arne Sørensens tegninger, 2003\nUdklip - artikelserien "Gamle Dage" 2015\nUdklip - artikelserien "Gamle Dage" 2012\nBladtegner Arne Sørensens tegninger 2001\nBladtegner Arne Sørensens tegninger 2004\nBladtegner Arne Sørensens tegninger 2005


Kok - Ledige stillinger - Atea\nBliv en af alle os i Atea. Vil du være med til at bygge Danmark med IT ved at servicere vores dygtige kollegaer i Atea med god mad og forplejning?\nKøkkenet i Ballerup laver mad til ca. 800 sultne kollegaer og gæster hver dag. Vi arrangerer også forplejning til møder, kurser og konferencer, der bliver afholdt på vores kontor i Ballerup. Vi har også en kantine på vores kontor i Taastrup, hvor vi hjælper ved fravær.\nLige nu er vi 8 engagerede og glade køkkenmedarbejdere, der arbejder hårdt for at få mad på bordet til tiden hver dag. Men vi har brug for en kok mere, og det kan meget vel være dig, hvis du kan se dig selv i nedenstående opgaver.\nVi har stort fokus på at lave sund, ernæringsrigtig, god, varieret og inspirerende mad til medarbejdere og gæster – hver dag. I Atea arbejder vi med at have god energi igennem hele dagen – det sikrer vi i den daglige tilberedning og det er vi stolte af!\nVi forventer, du er god til og har lyst til at arbejde med både vores store salatbar, det kolde og det varme parti, da vi har et tæt samarbejde i kantinen og skifter mellem alle partier for at give en afvekslende hverdag og ny inspiration til madlavningen\nDet er helt klar en fordel, at du har været i kantine før, og ved hvad det handler om i en travl hverdag, hvor vi arbejder op imod kantinens åbningstid fra kl. 11.30 -13.30. Din arbejdstid er kl. 06.30 – 14.30 og 07.00-14.30 fredag\nDu er faglært kok, og har gerne erfaring med at arbejde i større kantiner\nVi forventer, at du som person er mødestabil, glad og positiv\nDerudover er du god til at samarbejde, da teamets samarbejde er essentielt ift. at levere god mad hver dag til tiden\nDu taler og skriver dansk, har kendskab til MS Office 2016 samt har kørekort til personbil\nYdermere kan du tænke og arbejde selvstændigt, og du er engageret i dit arbejde og dine kolleger rent socialt – og så må du gerne have godt humør. Til gengæld får du frihed under ansvar, og du får 8 gode kolleger i en personalekantine, hvor vi endda har meget tilfredse kunder.\nSå kan du bevare overblikket selv når der er travl, vil vi meget gerne høre fra dig.\nHar du spørgsmål til jobbet, er du velkommen til at kontakte Dennis Madsen Møllegaard på\ntelefon +45 3078 0984.\nSend din ansøgning med CV senest den 30. september 2019. Vi gør opmærksom på, at vi løbende indkalder til samtale og kan vælge at lukke rekrutteringen, når vi mener at have fundet den rette kandidat.


Bogstav med led lys – Husholdningsæske tændstikker\nLED Metalbogstav på batteri. Pynter på en hylde eller hæng det op på en væg, pynter både med og uden lyset tændt. Giver et varmt blødt lys. Facadebogstav , Facadebogstav med lys , blevet lavet om så det virker til 2V og med LED fremfor halogen.\nBogstavet er gammelt og stammer fra USA. Kan både ses om værende i eller L.\nSkriv navne eller sætninger med disse fantastiske Up Lights alfabetets bogstaver i træ. Disse iøjnefaldende alfabetets bogstaver er lavet af MDF og har en flot mat hvid finish og har en god vægt og kvalitet – se dem her. Klik her og find den bedste pris nu! Flotte og søde bogstaver med lys. Vi benytter i dag LED i mange skilteløsninger.\nDet kan være bagudrettet i facadebogstaver, eller fremadrettet. LED monteres også i større lysskilte , som derved bliver stort set vedligeholdelsesfrie og samtidig byder på et ekstremt . WebShop og Butik bruger cookies til at indsamle statistik, der kan være med til at forbedre brugeroplevelsen.\nCookies er vigtige for at vores website vises korrekt i din browser. Hvis du klikker på et link på vores website, accepterer du samtidig vores cookiepolitik. Med stor faglighed og kvalitet fremstiller vi, efter opgave, alle former for bogstaver og logoer med lys. Maskinparken i vores produktion giver frit spil for design og udformning. Materialets overflade kan lakeres i vores egen lakafdeling eller behandles på . LED 3D illusionslampe (surfer på bølge).\nLED -bordlampe ( lanterne med lys ). Her på siden kan du se vores udvalg og muligheder for at få LED belysning ind i din bolig og rum. Skilte med lys ses hele døgnet rundt! LED lyskæde med foto- klemmer. Miljørigtige facadeskilte med lys fremstilles med LED diodelys, som har et meget lavt strømforbrug og lang leveti op til 150. Dekorative som enkeltbogstaver, or initialer eller navne på hylden, på væggen eller som bogstøtter.\nDa bogstaverne er håndlavet, kan der forekomme minimal forskelle. Værd at vide: Højde: cm. AAA-batterier til hvert bogstav. Denne form for lys bogstaver til facaden er udfræset og med akrylbelagt front og LED dioder inden i og kaldes derfor LED bogstaver.\nDisse LED bogstaver med lys skaber et opsigtsvækkende skilt som.\nVil du have ”Broadway” i din indretning? Du kan nu forvandle din stue til noget fra en musical scene i New York.\nPrev Mekanisk urværk\nNext Brug af analog fartskriver


Olivia Levison – Forlaget Gladiator\nForside › Olivia Levison\nNavn: Olivia Levison\nFødselsdato: 30.06.1847 København\nDød: 11.4.1894 København\nUddannelse: Hun fik ingen uddannelse.\nOlivia Levison mener, at det hvirvlende, det usikre, det brudte Menneske er nået et Skridt videre end det vegetativt sikre. I modsætning til den monumentale ånd, som Georg Brandes læste frem af Jammers Minde.\nHun ser mennesket som blandet, som har den største Møje med affinde sig til Rette, som af deres Længsel, deres Erkendelse, deres Viden, deres Villen, deres Sanselighed, deres Retskaffenhed drejes rundt i en Hvirvel, og ser Tingene fra hundrede Synspunkter i én Dag.\nPå den baggrund er det ikke sært, at hendes brug af novellen som genre og det stof og de erfaringer, hun ønsker at forløse i den, i sig selv bliver konfliktfyldt. Eller måske det mindre er novellen end beskrivekunsten som sådan, hun sakser i.\nDen klassiske årsag-virkning-model kolliderer med en psykologisk-realistisk flyden. Den skematisk anlagte, af begivenheden bestemte handling kolliderer med en sensitiv merbetydning, som hver enkelt situation rummer. Det moralsk tilrettevisende kolliderer med det borende intellekt.\nOlivia Levison er født i 1847, død 1894. Hendes far var rabbiner ved den jødiske menighed i København, hun selv, som det hedder, uddannet i hjemmet. Hun var assimileret, intellektuel og oversætter, hun beherskede fransk, tysk, russisk, engelsk og italiensk, virkede som anmelder, skrev rejsebreve fra blandt andet Prag og debuterede under pseudonymet Silvia Bennet med novellesamlingen Min første Bog i 1874.\nSenere fulgte endnu en samling noveller, Gjæringstid, fra 1881 og romanen Konsulinden, 1887 plus en biografi om den engelske socialist Charles Bradlaugh, 1894.\nHun boede hjemme, til hun var 41 år, blev svensk gift, boede tre år i Stockholm, blev skilt og flyttede i egen lejlighed i København.\nBrandes skriver om hende i Levned fra 1908: Hun havde som ungPige varet overordentlig smuk med en mørkladen, sydlandsk Skønhed, havde en ærgerrig højtstræbende Sjæl og god Forstand, men var af dem, i hvis Stjerner det staar skrevet, at de aldrig skal vinde Lykken, end ikke i ganske kort Tid. Der var oprindelig en melankolsk Pragt over hendes Vasen; senere sønderreves hun nervøst.\nOlivia Levison i et brev til Erik Skram, 1879: Jegkan tænke mig at for En der som De far des meget i Verden kan der hos mig vare som indespærret Stueluft. Men man er jo, isar i min Alder, som man er. Min “Dybsindighed” gør min Broder grundigt Nar af uden at kunne kurere mig for den, og jeg lever ogsaa, især i denne Tid, saa indespærret, at det let kan tage Overhaand.\nHun er én stor undskyldning for sig selv. Hun er 32 år, indespærret, fordi hun er kvinde, og fordi hun er datter, og som datter passer hus for sin far og mor. Hun er kun iagttager, aldrig selv aktør i livet, og den tænkning, muligvis refleksioner omkring sin egen situation, som hun gør sig, bliver ikke hjulpet frem af broren.\nHendes selvindsigt fejler ikke noget, foragten for de kvinder, som Brandes talte om i sin ægteskabsanalyse, er i På Kryds og Tvårs fra 1885 mindst ligeså kompromisløs og grum, som skildringen af faren i Konsulinden i citatet i afsnittet Natur side 48: De var som Skygger, eller maaske snarest Gjenskinstilværelser, der sugede sig et tilsyneladende Liv til af Mændenes Hjærner og Hjærteblod, uden at det derved lykkedes dem at fylde den tomme Skal med andet end et Ekko.\nHun er nær desperation, når hun jamrer: Gives der da intet saadant, som at en Kvinde kan leve ene og fortjene sit Livsophold? Men mændene svarer med at patientgøre hende. Hun bliver for sin bror og Erik Skram et tilfælde, Tilfældet Olivia Levison.\nErik Skram. Olivia Levison har søgt hans råd, men han tør ikke selv råde og skriver 1879 til Georg Brandes for at høre hans mening: Er der i Opsatsen “Indespærret” tilstrækkelige Muligheder til at man kan forsvare at råde til et fortsat tålmodigt Arbejde? Jeg må tilstå at “Idespærret” i høj Grad overraskede mig ved sin Energi og Ægthed på de fleste Punkter… Skram fortsætter, nu om et mere delikat personligt spørgsmål: Jeg kender til de Forhold, som skulde føre til, at man frarådede Frøkenen alt Forfattersk. Og indlader mig ikke på at give Råd i Blinde; angående Sagernes poetiske Vardi vilde jeg gerne have min Opfattelse styrket eller svakket af Dem.\nBrandes svarer tørt på første : Frøken Levison!Jeg har ingen Anelse havt om at Frk L. var syg. Og på det andet spørgsmål: Hvad er det man kalder Talent? Hvis hun følte sig lykkelig, fik noget Solskin, mødte Sympathier o.s.v. havde hun maaske Talent. Det er som med Modet overhovedet. Talent er mest Mod. “Indespærret” var der en Del i, men det var ikke skjønt, ingen Solstraale… Dog hun har jo Aand. Man maa, troer jeg, absolut ei fraraadne hende at skrive; netop dette vilde gjøre hende melancholsk.\nErik Skram vil beskytte, han er rigtig en mand, han er ridderlig, skulle man foreslå hende tålmodigt at arbejde, er der en horisont, en solopgang derude, tåler hun at skrive. At han som rådgiver går bag hendes ryg, ikke tør sige sin uforbeholdne mening, men konsulterer Brandes’ autoritet, lægger kun til i umyndiggørelsen af Olivia Levisons person.\nBrandes’ svar er der ikke noget i vejen med. Talent er mest Mod, forekommer mig sandt. Derfor også: skriv!Det er ikke Brandes’ skyld, at både kunsten og Olivia Levisons depressive anlæg bliver gidsler i mændenes nyfigne rådslagning. Også hendes bror Ferdinand, som er læge, tiltager sig myndighed over hende, man forstår på et brev fra Brandes, allerede fra 1875:\nDe skylder mig ingen Tak for et Par Samtaler jeg har haft med Deres Søster. Jeg kan give hende et par rent tekniske Vink m en har jo ei Tid til mere; vi faa nu i Fremtiden at see, hvor vidt hendes Evner rakke. Den eneste grundige Tjeneste man kunne gjøre hende var at forvandle hende til et Mandfolk og den kan man jo netop ikke gjøre.\nDet er ment som et kompliment, at Olivia Levison skulle have været en mand med stort M. I stedet var hun kvinde og kunster med stort K.\nNok! Olivia Levison skriver, i 1880erne mere end i 70erne, det vil sige: hun blander sig. I en anmeldelse af Adda Ravnkildes En Pyrrhussejr og Tantaluskvaler skriver hun: Opgiv at reformereMændene, reformer Kvinden.\nOm August Strindbergs Giftas: Strindberg kommer idelig tilbage til det Spørgsmål, hvorledes Kvinden, med sin i Forvejen svagere Konstitution, skal kunne udrette dobbelt saa meget som Manden: baade leve et selvstændigt Liv som han og tillige leve som sine Børns Moder.\nOg Olivia Levison svarer, at hun ikke tvivler på, at Vanskeligheden en Gang vil løses, thi Kravet er saa stort, Trangen og Haabet saa mægtige, at Bevægelsen ikke kan slaas tilbage; den vil sejre… Men der maa opdrages en anden Race Kvinder dertil end dem, vi kender.\nEndelig 1885 i forbindelse med en anmeldelse af Edmond de Goncourts roman La Faustin: Opdrag Døtrene til at stole på sig selv, udrust dem, som man udruster Sønnerne, lærdem at beskæftige Ungdomsårerne med at samle Materiale til den Bygning, deres Frem tid skal opføre, lad dem faa det Mod, som Tillid til egen Dygtighed giver. Et saaledes udviklet Menneske kan man rolig stille alene overfor Tilfældet: gift eller ugift, det er ikke mere Liv eller Død.\nAnfægtelser. Olivia Levison har simpelthen kaldt sin lille fortælling Anfægtelser, det sidste hun skrev, offentliggjort året før, hun døde i maj 1893 i Tilskueren.\nDet er ikke en fortælling, det er en betragtning, eller et statement. Et hovedværk i og en nøgle til hendes forfatterskab.\nHvad kommer anfægtelserne af. Hvad er det for en usund rettergang, som på bedste Kafka’sk vis, som en permanent siddende domstol med sæde i hjernens kloge gryde, tumler med placering af skyld.\nOlivia Levison lader en farmor og et barnebarn samtale. Farmor strikker, barnebarnet Elisabeth på 21 har hendes fortrobghed, hun var til selskab og har haft en mand ved navn Harald til bords. En mand, hun ikke bryder sig om, han har saadan en tyk Nakke, og Haaret holder op midt oppe paa Hovedet, men, tilføjer hun, deter jo ganske morsomt at blive gjort Kur til.\nElisabeth fortsætter: Jeg ved ikke, der kom noget op i mig, noget overstadigt, noget lad-staa-til – og saa var jeg nysgerrig, og saa strakte jegHaanden ud og lagde den paa mit Knæ og lukkede Øjnene, og saa tog han om Haanden – og mit Hjerte bankede saa forfærdeligt, for jeg vidste, jeg havde lagt den derfor at se, om han vilde.\nOg videre : jeg kunne ikke udstaa ham, ikke Spor lide ham, jeg kunde hade hade mig selv. Farmor, hvordan skal jeg komme over det. Hvordan skal jeg dog lade vare med at tænke paa det.\nElisabeth har ikke styr paa sig selv. Hun kan ikke lade vare med at tanke paa det, beklager sig over alt det Snak, man snakker af sig, og kan få saadan- ne vanvittige Indfald. Farmoren mener ikke, det er saa Farligt, og Elisabeth svarer chokeret: Hvor kan du sige saadan! Du skulde vide, hvordan jeg tanker – saadanne Ting, jegfaar Lyst til! – Det er bare et Tilfælde, at jeg ikke er bleven som -som dem, der gaar paa Gaden.\nMadonna, luder. Men er det måske ikke netop det, der forventes, det er samfundets norm. Det pæne, dadelfri, kyskhed i hjemmet og i omgang med familie og venner, og så i sengen, i formeringsøjemed: et dyr.\nOg har hun lyst til det. Kan hun ikke styre sine tanker udenom, eller lader hun sig okkupere. En anden situation: en mand i en sporvogn, en Herre med et mørkt Ansigt og sort S kag, Overskag, som helt dakkede Munden, og jeg syntes, han saa godt ud, og, inden jeg vidste et Ord afdet, var jeg inde i Fantasier om, hvordan det vilde vare at tage ganske, ganske let med en Finger og stryge Skag– get bort, just der hvorLaberne stod lidt aabent, og se, om Munden ogsaa var smuk.\nMen da han ser på hende, smiler han et stygt Smil, og hun er sikker på, at han kan se, hvad hun tænker. Farmor mener, at Tanker er Toldfri, men det er de ikke for Elisabeth. For hun er ikke i stand til at etablere de vandtætte skodder, der forventes at være mellem de to stereotyper, madonna eller luder, som er forudsætning for ikke kun, at normernes undertrykkelse af kvinden opretholdes, men også for Elisabeths selvundertrykkelse.\nIkke føle, ikke tænke, kun være. – For manden.\nAnfægtelser er en slags selvportræt. Olivia Levison er 46, da hun skriver den. Hun blev gift, da hun var 41, og det er de år op til, hun nu stiller Ehsabeth i udsigt. Et hv som gammeljomfru.\nDu ved ikke, hvor det er skrakkeligt at gaa saa dan omkring, saa tom, saa underlig – der gaar man og laser og uddanner sig og ser paa Eksperimenter og hører Foredrag og bilder sig ind, at man er ovenpaa, og det er interessant og farlig dejligt altsammen, ogsaa bums! plumper man ned fra Højden og finder hele Verden utaalelig og uudholdelig og fortvivlet, og man kan bare grade – og det er, ligesom der er noget tungt inden i En og man hader alle Mennesker og alting og allermest sig selv.\nSådan bliver man gidsel i sit eget liv, når man kører fast i den priviligerede utilpassethed. Ikke at være til noget i den verden, som mændene har defineret som deres, med pligter, arbejde, venskaber etc., hvor man højst kan få lov at være tilhører, og ikke at være til noget heller i rollen som luder og madonna.\nOm netop den rolle skriver hun i diskussionen med August Strindberg om hans Giftas, 1884, og som indlæg i den i de år raserende kvindesag, at hendes mål er at gøre Front mod de to slags Overdrivelser, Kvindeforgudelsen og Kvindefordjævlingen, der begge i deres romantiske Sentimentalitet i høj Grad sparrer Vejen for den rolige Nøgternhed, der alene kan føre et Skridt fremad.\nOlivia Levisons psykologiske forståelse gælder imidlertid ikke kun kvinden, men også manden. I novellen Indespærret, 1876: Jeg havde levet et regel– massigt Liv, og de Kvinder, jeg havde kjendt, havde varet lykkelige eller forstaaet at skjule deres Skuffelser med sa a megen Finhed og blid Tilbageholdenhed, at jeg uvilkaarligt narede Tvivl om Styrken af Kvindelige Følelser. Hos en Kvinde ventede jegResignation i stedet for fortvivlet Anstrangelse.\nI novellen Loreley, 1877: Jeg drev omkring uden Glade og Nytte af noget, med en Bitterhed i Sindet og en tom vammel Fornemmelse af det hele, som jeg forsøgte paa at kalde Medfølelse, og som paa ingen Maade lod sig retfærdiggøre eller betegne ved det Navn.\nJeg skal ikke her gå dybere ind i Konsulinden, 1882, som roman, dens opgør med familie etcetera, her gælder det kun Olivia Levisons brug af nærbiledet, ubehaget er voldsomt:\nOg mere og mere som Elisabeth voksede til, blev det hende hæsligt at se Faderen med det af Søvnen oppustede, røde Ansigt, den blottede Hals med graa Skjægstubbe, den aabenstaaende, tandløse Mund, hele dette Udseende, der strammedes en Smule op ved den stive Holdning, han Dagen over gjorde sig Umage for at bevare, men som nu i Ubevidstheden sank ned til den oprindelige grove Slaphed.\nRejste han sig saa endelig ved Kaffedrikningen og bragte Toilettet i Orden med famlende Fingre og stive, søvntunge Øjne for at gaa over til Kontoret igen…\nNår øjet vendes nedad og indad i stedet for opad og udad, når tingene ses gennem mikroskop fremfor kikkert, kommer man tæt på. Det er Olivia Levisons opdagelse. Når hun går så minutiøs til værks, registrerende detaljen, henfalden som hun er til empiri, opløses autoriteterne i deres egne afsondringer og forfald.\nIkke for at gøre et bibede af farens karakter, men hvordan han er som krop, en fysisk organisme, nu og her. I familien. Set gennem Elisabeths øjne. Karakteren hører en anden tid til, den er udtryk for at-gå-gennem–li-vet-som-sådan, som den jeg er nu og til evig tid, for Olivia Levison derimod er det relationerne, der gælder, for hun ved, faren er en, når han er hjemme, og en anden, når han er ude eller på arbejde.\nI nærbilledet bliver det ormstukne synligt, maddikerne er i gang med at æde guden op indefra. For et nærbillede er altid et nærbillede af en krop, eller bedre: dele af kroppen.\nI indzoomningen forsvinder konturerne, af en skulder bliver kun blænerne tilbage, af et ansigt kun et øje, et bryn, en betændt hårsæk. Nærbilledet forvrænger og lader detaljen fylde på bekostning af helheden.\nEnhver overgivelse af sig selv til kroppen er synd, at vende sig væk fra gud og faderen er synd. Det er amoralsk og depraveret, efterlader os i sansernes vold, men kroppen er ustyrlig, den går sine egne veje, modtager impulser og bliver hed.\nOlivia Levison skriver i føromtalte anmeldelse af de Goncourts La Faustin om det formelle, at det er en anden slags Roman, en Roman uden Historie, helt og holdent en dyb og minutiøs Analyse af en Tilstand.\nHun er mindre optaget af fortællingen som sådan end af fremstillingen. Hun forholder sig analytisk og stilistisk til sit stof og er måske derfor allerbedst i sine essays og rejseskildringer, eller, som vi har set, i brevene. Støv er genremæssigt en bastard, bragt i Illustreret Tidende med undertitlen Stemningsreflexion, 1886:\nMandens Dage er samlede i Bunker, hver Bunke market med sit Tegn: hans Maaneder er fyldte med Foretagenders Spanding, hans Aar med Resultater: opfyldte Forhaabninger, fejlslagne Forhaabninger, Fundamenter til nye Forha åbninger. For ham er Tiden som en Vej medMilepale; der dukker en ny op ude i Horisonten, saa snart han har gjort deførste par Skridt efter den Hvile, han havde undt sig ved den sidste. Og fra Milepal til Milepal føres han henad Vejen ; inden han marker det, lider Dagen saajavnt, og i Solnedgangstaagen staa Støvstriberne skraa og lange, glimtende med Regnbuefarver for hans tratte Øjne.\nFor hende, Kvinden, er deringen Vej at tilbagelagge, eller Vejen, hungaar, drejer sig rundt, fører intet Sted hen. Ingen Illusion lokker Kraften frem intet synligt Maal sporer Viljen. Hendes Sjal faar ikke faste, formede Trak, hendes Liv ingen Skikkelse. Et eneste bliver efter hende: hendes Børns Liv. Men hvilken Resignation at holde Sjælen vaagen ved et Maal, der først naas, naar Livet nasten er forbi; en Stykken sig ud, en langsom Transfusion. – Som en Løvetandsklokke løses af Vinden og føres langt bort fra Blomstringens Sted til Undergang eller Væxt, saadan spredes Kvindens Liv i flyvende Atomer. Intet samler; hendes Personlighed manifesterer sig ikke, satter ikke egne Handlingers Spor.\nMen et Sted skyder ethvert Liv grønne Skud. Hver Sjæl vil se sig selv, vilforstaa sig i noget udenfor sig selv. Kan det ikke ske ved den faste Form, ens Handlinger støbe om ensJeg, bliver det i det flydende Spejl af andres Følelser. Derfor vil Kvinden elskes, for at vide, hvad hun er værd, derfor sætter hun sig i Rang efter den Lidelse, hun har voldt, eller den Lykke, hun har skabt. Men Lykken er jo den spidse Top, hvorfor alle Veje skrå aner ned, medens Lidelsen breder sigfor Hvermands Fod som et Morads, den ene støder den anden ned i. Saa drives Kvinden, naar hun vil føle, athun lever, af en dæmonisk Magt til at bore sig selv i Hjærtet med Knive; eller hun glæder sig og lever, naar hun ser andres Hjærte krympe sig sammen og sitre.\nI formen udtrykkes viljen til kommunikation, eller man kunne tale om: graden af henvendthed. Hvis stoffet er indenfor cirklen, udgør cirkelbuen dette stofs omrids. Sætningen er det punkt på cirkelbuen, hvor forfatteren hvert øjeblik møder sin læser.\nSåledes er det i det retoriske, i den intellektuelle analyse og argumentation, det vil sige selve den manøvre, der binder stof og form sammen, Olivia Levison henter sin stilistiske sikkerhed. Retorikken gør, at hun så ubesværet skifter mellem sympati og indlevelse og aggression. Alt sammen for at nå frem til det, som på én gang forstås som et vilkår og som forudsætning for, at det nye kan ske: at enhver må forstå sig selv i noget udenfor sig selv, hvad enten det er i handling eller spejlets empati for den andens følelser.\nLæg mærke til det lille ord sitre til slut i citatet. Den sitren rummer hele den psykologiske realismes vision.\nINDESPÆRRET OG LORELEY\nOlivia Levison er født samme år som J.P. Jacobsen og tilhører fortroppen i den af Brandes deklamerede realisme. Jacobsen debuterer i 1872 med Mogens, Olivia Levison 1874 med Min første Bog. Fortællinger.\nMen hun har svært ved at bringe liv ind i scenerne i disse første fortællinger. Handlingsudviklingen forbliver postuleret, der er noget ligefrem dilettantisk over tilrettelæggelsen, og hun mislykkes tretten år senere med den store komposition i romanen Konsulinden, 1887.\nDer er momenter i Min første Bog, men først med Indespærret i Dagbladet,\n1876, og Loreley i tidsskriftet Nutiden, 1877, begge i bogform i Gjæringstid. Kvinde-billeder, 1881, viser hun format.\nHendes særkende, som også ses i det menneskesyn, hun giver udtryk for i brevet til Erik Skram, er det dobbeltbundne hos personerne, at de føler både det ene og det andet. Et smil er aldrig kun et smil, det er hengivent, bittert, spottende, hadsk, hvor man venter, at det er neutralt eller i det mindste i overensstemmelse med situationen, det, som scenen lægger op til.\nMen vi er som læsere henvist til altid at være bagud for følelsernes udvikling, Ugesom omgivelserne er det, og også ofte personerne selv. Afklaring findes ikke.\nSindet er bevægeligt, ingenting når at blive helt.\nI Nummer to i Min første Bog gennemløber hovedpersonen frøken Elonora så stort et register af følelser på så kort tid, at formen sprænges. Det er sommer, ferie på landet, hos et jævnaldrende vennepar. To mænd, Hennings, den tvivlesyge, intellektuelle, musiske, og Oxen, den, som handler, såret i krigen, frøken Elonora vælger den forkerte, nummer to.\nSceneskiftene kommer sådan: bang-bang-bang, cirka en halv side ad gangen, videre, hastigt videre, med opbygning, her bliver Elonoras sind stemt, man tror til hengivelse, Hennings og hun er kommet så tæt på hinanden, men i den efterfølgende scene er Elonora vred, fortabt, Hennings bliver, som også vi, forvirret, driver slukøret omkring. Herefter: ny scene, med ny opbygning etc.\nIndespærret og Loreley er tvillinger, skrevet indenfor ganske kort tid, med samme opbygning: en ramme, hvor den mandlige fortæller betror en ven de delikate forhold omkring mødet med en yngre kvinde. Fortælleren er dannet, bliver forelsket, har en konkurrent, i Indespærret den vege, i Loreley den mandige, en Don Juan.\nI begge noveller en yngre kvinde, i Indespærret frk. Ulla Hoff, i Loreley frk. Harder. Disse kvinder er, med Olivia Levisons udtryk, vilde, i betydningen “der kommer noget vildt op i hende De er udannede, klemt af miljøet og forældrenes svigt, men har et talent for musik. Som vi så med frk. Elonora i Nummer to og også i Anfægtelser ex sindet plaget og så omskifteligt, at de ikke selv rigtig kan følge med. De er passionerede, men bliver, om jeg så må sige, taget på sengen af egen passion.\nUlla har selvmordstanker, men ender med at gifte sig med en gøgler fra en ussel skuespillertrup, hun dør senere en naturlig død fra sit barn, mens frk. Harder mislykkes med et selvmord.\nParadoksalt nok er den borgerlige ramme, som forklarer kvindens indespærring, mentalt med den manglende dannelse og fysisk med en uopfyldt erotisk længsel, den selvsamme ramme, som den mandlige fortæller foreslår som løsning på både barnets fremtid i Indespærret og på frk. Harders fremtid i Loreley.\nDiskvalifikationen af alt andet end det borgerlige ser i Indespærret sådan her ud: Ulla havde giftet sigmed en afGøglerne.Jegsaa hende, pyntet med Flitterstads, spille Komedie for et Publikum af den daarligste Sort. Hun lignede en Skygge afsig selv. Det fyldige Legeme var blevet kantet og magert, et udtryk afvild Energi, af haabløs, bitter Anstrengelse furet i de haarde Linier om Mund og Hage.\nDannelse er nødvendig for, at kvinden kan slippe ud af den stilling, hun befinder sig i. Indespærringen føres af den humanistiske, rationelt tænkende fortæller tilbage til barndommen. I Indespærret gennem Ullas datter, som et billede på Ulla selv:\nVi ser en lille Pige, der i en stiv, forlegen Stilling klem te Hagen ned mod Brystet og derved til Dels opnaaede at skjule et Ansigt, der allerede halvt fortrak sig til Graad, under Skyggen af sin brede Straahat. Denne Straahat tillod imidlertid Solstraalerne at trænge igjennem mangt et Hul og svarede i saa Henseende til den stumpede Kjole, der gav den lille dette ejendommelige Vadefuglsudseende, som saa hyppigt indfinder sig hos Pigebørn i Alderen mellem 8-13 Aar.\nI Loreley husker fortælleren frk. Harder som barn, vi får her ikke kun beskrivelse, men også en sønderlemmende kritik af den borgerlige livsform og opdragelsen:\nHer nævnedes end ikke Kunst, Litteratur, Politik eller noget andet af disse almindelige Æmner, som plejer at beskæftige “de Dannede”; her taltes der kun om Personalia, og jeg følte, at jeg spillede en ynkelig Rolle ; da jeg i min Forlegenhed saa migom, maaske efter et Bogskab, som intet Sted fandtes, bemærkede jeg en lille Pige, en lille silkeklædt Dukke, med store begjærlige Øjne, halvt skjult bag ved en Stol, med strakt Hals og spidset Mund.\nVores fortæller føler medlidenhed med barnet og kalder hende stakkels lille Fange, heraf novellens titel, og et af de centrale temaer hos Olivia Levison.\nVidere gør fortælleren sig overvejelser om, hvad Slags Menneske en Barndom af den Art kunde skabe. Han husker, at have set hende nogle år senere, og da havde hun allerede dette Udtryk af blaser et og indholdsløs Nydelsessyge, som i en vis Kreds anses for uundværlig.\nUlla, næsten som en programerklæring til fortælleren i Indespærret:\nMen De ved ogsaa Alting. Fortælleren svarer, at han også har haft sin tid til at samle viden og henviser til sin alder, hvortil Ulla siger: Aarenegjøre intet til Sagen, det kommer an paa, hvorledes de leves.\nDet gotiske efterhæng, som kommer på tværs af realismen, og som ligger så milevidt fra ovenstående overvejelser omkring dannelse, kan se sådan her ud: I Indespærret opsøger vores fortæller, Rørby, frk. Ulla i hendes hjem. De har mødtes, talt, fulgtes ad, men da Ulla åbner døren for ham, kjendte hun mig øjensynlig ikke og bad mig roligt komme ind; men da jeg stod foran hende i Lampeskjæret, fo ’r hun tilbage og kastede et ængsteligt og forvirret Blik omkring sig.\nHos Dickens kan folk opholde sig i samme rum, uden de ved af hinanden. Jeg plejer at tilskrive det mørket, at leve sit liv med tællelys, alligevel er det påfaldende, umuligt at man ikke mærker den anden. Hos Emily Brontë i Stormfulde Højder en lignende mærkværdighed:\nDet er lige i starten, vores fortæller er kommet til WutheringHeights, han er alene i stuen, da hundene, et halvt dusin firføddede djævle af forskellige størrelser og aldre styrtede frem fra skjulte kroge. Vores ven har ikke set hundene, ikke overhovedet bemærket dem, og dog er stuen ikke stor. Hvis ruinen, som jeg besøgte med min elskede, med stift ben og farende skyer over den mørke hede, bygevejr, er den virkelige Wuthering Heights, det kunne være, er den næppe 4×4 meter.\nI Loreley et slagsmål. Vores fortællers konkurrent til frk. Harders gunst er maler, en svensker, Bergarén, da han ser en hest blive mishandlet, reagerer han : Vi kjørte rask hjemad og indhentede en Tungtbelæsset Karre, trukket af en elendigHest, der medfremstrakt Hals og Bringe, skraatstemte Ben ogskjælvende over hele Legemet forgjæves bestræbte sig for at bringe den afstedet. To plumpe Karle i Lærredskitler, opstn øgede Benklæder og den side Hat trykket bagpaa Hovedet udstødte de sædvanlige lange, hidsende og vrede Raab, rev i Mundtøjet og piskede løs. Idet vi kjørte forbi, faldt Arbejdsvognens Hest sammen og blev liggende ubevægelig trods alle Spark og Piskeslag. Det gav et nervøst Sæt i Frk. Harder, hun fo ’r halvt op. -1 et Nu havde Bergarén trukket hende tilbage i Sædet, var sprunget ud og bagfra ind imellem dem ; han snappede Pisken og knækkede den i Stumper, som fløj langt bort, mens overøste de to Banditter med en Strøm af Ord i alle Tungemaal. Men da Bergarén bukkede sig og lagde sin Haand paa Hesten for at føle, om den var død, langede den ene med et skingert Forbandelsesudraab et Slag ud efter ham, som han kun undgik ved en Tilbagebøjning og et smidigt Spring; et Øjeblik efter sad han igjen i Vognen, aandeløs, hed og smilende.\nStilen minder om Brontë, der er den samme fart, den samme tumult. Smilet efter bataljen er ikke-realistisk, men emblematisk, kun et smil, fordi stilen ikke inviterer til andet. Ikke som ellers hos Olivia Levison, hvor enhver nok så ubetydelig handling afstedkommer en dobbeltbundet reaktion.\nLidt senere, på samme tur, igen en ophobning af disse optrin, som ved gentagelsestvang, overskrider Bergarén alle grænser for tilbørlig optræden, da han portrætterer en italiensk skønhed, og skønhedens kæreste udfordrer ham: Fnysende sprang Italieneren op med en Kniv i Haanden; førend Vårten, som var ilet til, fik Magt over ham, havde han kastet den efter Bergarén. “Skynd Dem, ” raabte Vcerten, “afsted – é nellafuria ” – Haarders var allerede ude af Døren; Bergarén og jeg saa endnu, hvorledes Italieneren brødes med Vcerten. Kun den skjønne sad med sine fyldige Anne over Korspaa Bordet og betragtede den hele Scene med olympisk Ro.\nI kontrast hertil igen det dobbeltbundne: Om frk. Ulla hedder det ved Rørbys allerførst møde med hende: hendes Øjne vare mørke, brune eller graa, ansigtet havde et paa en Gang determineret og fanatisk Udtryk.\nDe pludselige indfald hos Ulla, som også hos Elisabeth i Anfægtelser, er i familie med netop fordoblingen: naar jeg er ene og har siddet stille saa længe, er det undertiden en Vederkvægelse at løbe et lille Stykke, eller hendes udsagn om et af de herskaber hos hvem, hun giver undervisning: Men de irriterer migbestandig. Alene det, at Klaveret staar der, hvor alle gaa ud og ind, eller, hvor hun, sidst vores fortæller så hende, havde været vred og ængstelig, i dag er jeg just i udmarket Humør.\nFor den mandlige fortæller bliver det ustadige dyrisk: da jeg kom til at navne mine Rejser, udvidedes Pupillerne i hendes Øjne, og hun gav sig til at bide på den røde Underlæbe med sine spidse og blaalige Tænder, der sad langtfra hinanden som paa et vildt dyr. Senere kaster hun med Hovedet som en ung Hest, der første Gang føler Tømmen, endnu senere er det som, når man ser en fangen Løve blive plaget af Pøbelen, og halvvejs ønsker, at de vil sprange Buret og bryde ud.\nTilsvarende er frk. Harder i Loreley en panter og en slange, men hun er også en dæmon. Bergarén skal tegne hendes portræt, fortælleren spør, hvordan det gik : Jeg kommer just fra hende. Hun er dog et stykke Dæmon… Hun laa der og havde bredt altHaaret ud over sig, det knugede og bugtede sig paa Skulderen, og hun holdt det sammen foran og spredte det helt ned over Kjolen... Og saa bøjede hun sig frem med saadanne Øjne…\nBergarén er lokket til af hendes skønhed og bliver i al fald foreløbig besejret. Sagnet fortæller, at feen Loreley, hemmelighedsfuld og skøn, lokkede sømændene til sig ved Loreleyklippen i Rhinen. Den snævre dal, den brusende strøm og det særlige ekko har givet næring til historien. Heinrich Heine gjorde hende verdensberømt som skovfe med sit: Kommst nimmermehr aus diesem Wald! Nimmermehr…\nNovellen har titel efter Heines vers. Frk. Harder forfører med sangen allerførst både Bergarén og fortælleren. Anden gang, vi hører Loreley nævnt, siger Bergarén, at hun er selv Loreley, Feen, som lokker i den fortryllede Skov. Men jeg har just i Sinde meget snart at søge ud paa Alfarvej.\nBergarén er en Don Juan, han forfører og vinder over frk. Haarder, hvorfor vores fortæller til slut kan sige: I den mørke Skov er skaaret mange Veje og brede Stier; Loreley er ikke langer Gudinde, hun har lart at lide, den rullende Flod har grebet hendes Harpe, og hun har svimlet paa den høje Bjargkam. –Hun vil stige ned til Menneskene og rakke dem Haanden.\nDet er moralen, sådan må det gå, man føjer sig. Underkaster sig lidelsen og bliver menneske. Fortællingens komposition er fuldbyrdet, tre stadier gennemløbet, men oveni er det godt skrevet: den rullende Flod har grebet hendes Harpe, og hun har svimlet paa den høje Bjargkam.\nAt floden har grebet hendes harpe, er ligetil. Det er enkelt, så meget skal til, for at vi forstår, men springet op til bjergkammen er unødvendigt, noget, vi som læsere får i tilgift.\nDet handler om læserens med-syn, om de billeder, han og hun danner sig undervejs i læsningen, den orientering i rum, som er tekstens og bliver læserens. Hvor tæt på eller langt fra er noget set, om det er konkret eller abstrakt, tilhører øjeblikket, fortid eller fremtid. Vi taler i den forstand om skala-skifte. En særlig type krog, som hægter læseren på i det konkrete. Eksemplerne er legio:\nI Indespærret nærmer fortælleren sig Ullas hjem, huset ligger udenfor byen, hist og her, spredte imellem Haver og Marker, laa smaa, landlig udseende Huse, im ellem hvilke en enkelt høj Stenbygning ragede op og viste sin blinde og nøgne Gavlmursom Vrangsiden a fet Maleri. Den gavlmur er uden sidestykke, en drøm af en gavlmur, som Vrangsiden af et Maleri.\nHele stykket er tilrettelagt som én ubrudt bevægelse fra det ufokuserede view, via stenbygningen til gavlen, indzoomning til det blinde og nøgne, og så kommer vi endda tættere på, i den metonymiske sammenkædning af det rå murværk og lærredets vævning.\nLængere fremme i teksten: en lille enetages Rønne, hvis sortmalede Bindings- varkvarovervoxetmeden Vedbendranke, der om Sommeren vistnok helt skjulte den.\nDet lille ord Vistnok er sært. Skalaskiftet bringer os ikke tættere på, det vil sige, det kommer vi alligevel, men som en hypotese plantet i vores medsyn. Hvordan ville her se ud en sommerdag.\nSkala-skiftene opererer i tid og rum, eller i spandet mellem det konkrete og abstrakte, eller som her mellem det konkrete og det hypotetiske, som om der var et rum der, som hverken er konkret eller abstrakt/hypotetisk, og det er nok i det hele taget de rum, eller bedre den skakt, som forbinder tekst og læser.\nI Loreley, ved fortællerens introduktion af frk. Harder og hendes far på pensionatet, kommer vi hele vejen rundt om det bord, de sætter sig ved. Uden det bliver brugt til noget, men så vi får en oplevelse af, at kroppene kan bevæge sig, at personerne har en krop, som kan være bolig for sjælen : Da just vort større Bord var optaget, fik de Plads ved et mindre ved Salonens modsatte Vag. Faderen satte sig først midt for Bordet, med Ryggen til os; Datteren fik ham til at flytte sig hen for Enden afdet og tog selv Plads ved Vaggen indenfor.\nI rejsebrevet, fri af novellen, udfolder Olivia Levison hele sit talent. I Gennem Oetzthal fra cirka 1880 måles menneskelivet med en anden målestok end menneskets egen, nemlig naturens: Ved Siden af oshavde Førerne Varel– se, kun skilt fra vort ved en tynd Braddevag, gennem hvis Sprakker vi saa Lys og hørte Tale ogen tør, slemHoste, som ikke standsede; det var nok en af de Førere, som ikke blev gamle! Udenfor det lille gardinløse Vindue, fløj Skyernes Skygger i lange strimer over den maanebelyste Gletscher, den valdige, isgraa Eventyrverden, saa stille, saa rent stille, – ja, det var den overhaandtagende Fornemmelse -: en olympisk menneskefiendtlig, evig Renhed og Stilhed.\nPanoreringen fra bræddevæg og tør hoste til vinduet og den månebelyste gletschers menneskefjendlige evighed i ét hug er sensationel. Det er så enkelt:\nAB +A1B1 = det trancenderede ABi\nHvor bræddevæg = A, tør hoste og død = B, vinduet = Ai, og gletscher og evighed = Bi.\nPå samme måde i Erindringer fra Prag i 1880. Her måles ikke i forhold til naturen, men i forhold til en lang-lang kulturhistorie, som det næppe var muligt at forestille sig fik ende, men som jeg ikke desto mindre aldrig fik se. Om den fattige kældersynagoge: Det Hele saa faldefardigt og saa sejgt, saa gjengangeragtigt og dog med Kraft til at trodse endnu Aarhundreder! Indenfor disse Mure har Generation efter Generation tænkt de samme Tanker, udtalt de samme Ord, udført de samme Handlinger; lange efter at vi er døde, vil det Samme gjentage sig her i uendelig Rakke. En Art håndgribelig Evighed sanker sig ned over En, Begrebet Tid svinder bort, man føler sig paa éngang kuet og rørt.\nIgen i koncentrat det trancenderede ABi. Men der er et spøgelse her i Prag, som ikke var i Oetzthal. Profetien holder ikke. Olivia Levisons vi blev ikke mit og mine børns vi. I modsætning til naturens umenneskelige evighed er og bliver historien decideret menneskelig. Nazismens spøgelse kom imellem.\nOlivia Levison fik det smukkest tænkelige minde i Georg Brandes’ nekrolog: I sin Tro paa Videnskaben, i sin Foragt for Indskrankethed og Fordom, i sin Kærlighed til Frihed og Fornuft var hun magnetnaalsikker; ikke selv de haardeste Lidelser havde nogen Magt over det i hendes Vasen, der var hendes Religion.


(Obs. skrevet 2003 og dermed ikke opdateret mhp. lovgivning. Men situationen for klienten er ikke blevet bedre!)\nMødet med det sociale system – en overlevelsesguide\nEt chok for mange\nAt være i gang med uafsluttede sager, der kører i forhold til socialforvaltningen, pensionskasser eller forsikringsselskaber, er en særdeles psykisk, og nogle gange også fysisk, belastende situation. En fremtid, der er uvis med hensyn til økonomi og beskæftigelse, er i sig selv en stor stressfaktor og betyder, at man ikke kan planlægge og dermed heller ikke begynde at finde sig en god dagligdag med hensyntagen til helbredsmæssige begrænsninger. I værste fald kan en sagsbehandling strække sig over en årelang periode og for fibromyalgipatienter medføre forværring af alle deres symptomer.\nAt rejse sag om førtidspension eller fleksjob er for mange den sidste udvej efter en lang tid, hvor de allerede har prøvet at bevare eller genskabe en normal tilknytning til arbejdsmarkedet, men med mindre og mindre held. Mødet med det sociale system kan her være en særdeles ubehagelig overraskelse, især for den, der hidtil har troet, at der fandtes et velfungerende socialt sikkerhedsnet. Nettet kan vise sig at fyldt med huller og farlige faldgruber.\nFør du rejser sag\nAt der er stillet diagnosen fibromyalgi, er ikke i sig selv tilstrækkelig dokumentation for, at arbejdsevnen er nedsat i en grad, der berettiger til vedvarende offentlig hjælp. Der skal ses på symptomernes sværhedsgrad og formodet varighed, samt på mulighederne for at opnå en bedre arbejdsevne gennem omplacering, uddannelse eller behandling.\nLav på forhånd en liste over alle dine symptomer og de begrænsninger, de udgør i forhold til et evt. arbejde.\nLav et skema med tidsforløbet for symptomernes opståen, og udvikling, så det fremgår, at der ikke er tale om noget nyt og måske forbigående.\nSaml en oversigt over alle tidligere undersøgelser og behandlinger, samt over dine egne tidligere forsøg på at genoptage arbejde.\nEndelig er det vigtigt med en beskrivelse af din nuværende dagligdag med dit behov for pauser og hvile, samt de begrænsninger, der er i forhold til almindelige gøremål.\nDen kommunale sagsbehandler er på papiret til for at hjælpe dig, men fungerer samtidigt som dørvogter for økonomisk bekostelige ordninger, som der i hvert enkelt tilfælde skal dokumenteres en berettigelse til. Det er altid en god idé at sætte sig ind i reglerne på forhånd, men den sociale lovgivning kan være temmelig uoverskuelig for de fleste. Der kan være hjælp at hente hos andre, der har prøvet forløbet selv, eller gennem uafhængige rådgivere. Dette kan være f.eks. socialrådgivere på hospitaler, i ens fagforening eller foreninger med frivillig rådgivning.\nNår du præsenterer dine problemer\nSom fibromyalgipatient har du et handicap, der kan være vanskeligt for andre end dig selv at vurdere. Der er selvfølgelig tale om smerter, men andre og mindre indlysende symptomer er ofte endnu mere hæmmende i forhold til at kunne fungere i et arbejde. Det drejer sig om symptomer som konstant træthed, hurtig udtrætning ved al slags aktivitet, vanskeligheder med at koncentrere sig, besvær med at huske og så overfølsomhed over for kemikalier, lugte, lys og lyde. Hertil kommer så den ”korte lunte” eller irritabilitet, mange har som følge af smerter og frustration ved ikke at kunne fungere, som man ønsker.\nVær forberedt på at møde skepsis og måske mistro, selv om dette heldigvis ikke altid er tilfældet. Det, der er vanskeligst for andre at forstå, er ikke så meget at du har det dårligt, men mere, at problemerne ikke kan løses ved at du ”tager dig sammen”. Det har du sandsynligvis allerede prøvet igen og igen, og du må tålmodigt forklare dette. Enkelte fortalere for patientforeninger (ikke fibromyalgiforeningen) har i deres ildhu anbefalet, at man møder op mere eller mindre usoigneret og tydeligt uoplagt, så sagsbehandleren kan se, hvordan man ser ud på en almindelig dag. Det er uværdigt og en dårlig taktik, der kan give bagslag. Du har ikke brug for at overdrive gener, der er rigeligt hæmmende i forvejen. Du skal bare fortælle tingene som de er. Men du kan godt evt. forklare, at du er i stand til at stable dig op og præsentere en fungerende facade til et vigtigt møde som dette, uden at der er tale om en præstation, du vil kunne yde en hel dag ad gangen eller hver dag i en længere periode.\nMens du venter på afgørelse\nVær forberedt på, at tingene tager tid. Du kan blive sendt til yderligere undersøgelser hos forskellige specialister, herunder også en psykolog eller psykiater. Sagsbehandleren skal kunne dokumentere alle dine ressourcer, både de fysiske, psykiske og sociale, før der kan træffes afgørelse.\nUndgå unødige spekulationer\nMens en sagsbehandling foregår og du venter på en afgørelse eller nyt udspil, er der ikke meget du kan gøre. Det nytter ikke i denne situation at spekulere over de mulige udfald, men du må vente og forholde dig til den nye situation, når den først foreligger. Brug ikke aften- og nattetimer til at ligge og spekulere over din situation eller din fremtid. Det er et dårligt tidspunkt til at træffe beslutninger; tankerne kører bare i ring og spolerer din i forvejen sikkert dårlige nattesøvn. Hvis du ikke kan lade være med at tænke på problemer, så prøv at skrive dine tanken og idéer ned på blok på natbordet og gem dem til et bedre tidspunkt, hvor du er mere frisk.\nMange oplever sagsbehandlingen som ydmygende og reagerer med forståelig vrede, som dog ikke er særlig konstruktiv. At udtrykke sin vrede over for ”systemet” kan medføre, at man bliver opfattet som en kværulant, og det gavner sjældent ens sag. Det er også vigtigt ikke at vende vreden indad mod dig selv; det fører til handlingslammelse og måske depression. Brug i stedet dit eget sociale netværk og prøv at se tingene fra den humoristiske side.\nUnder et forløb med sagsbehandling må du prøve så vidt muligt at begrænse de psykiske og fysiske skadevirkninger. Metoder til stresshåndtering er under alle omstændigheder vigtige for fibromyalgipatienter, og de må intensiveres i denne periode, der trods alt er tidsbegrænset. Livet må ikke sættes helt i stå, og der skal også være tid til nogle gode oplevelser selv i denne venteposition.\nUnder en evt. arbejdsprøvning/træning/praktik\nBetragt en evt. arbejdsprøvning som en mulighed for dig selv til at få prøvet dine funktionsmuligheder af, i stedet for at se det som en yderligere kontrolforanstaltning. Måske kan du klare mere, end du tror, måske fungere i det rette fleksjob. Men ligesom det er vigtigt at undgå overtræning er det også vigtigt under en arbejdsprøvning at undgå overbelastninger, hvor en forværring af symptomerne ofte først viser sig bagefter og kan medføre langvarige gener.\nDet er muligt, at du er i stand til for en kortere tid at ”tage dig sammen” og yde en nogenlunde indsats, men hvor det går ud over fritiden, som i denne periode udelukkende bruges til at hvile ud og komme sig til næste arbejdsdag. En sådan tilværelse vil næppe være holdbar i det lange løb, hvor der også skal være tid og overskud til familie og privatliv. I tiden med arbejdsprøvning må du derfor også prøve at opretholde en vis grad af fritidsaktiviteter, for at resultatet kan blive en pålidelig vurdering af dine arbejdsmuligheder på længere sigt.\nDe fleste afgørelser kan ankes. Hvis afgørelsen er begrundet i manglende oplysninger, eller hvis ikke alle relevante oplysninger er fremgået af sagen, er det helt relevant at anke med henvisning til dette, eller for den sags skyld rejse en ny sag, hvor de manglende oplysninger kommer med.\nMen før du beslutter dig for at anke, skal du i hvert fald overveje omkostningerne for dig selv. En ankesag betyder en forlængelse af perioden med stress og spekulationer over den uafklarede situation. Og du skal først og fremmest passe på dig selv.


The one... I maybe love (1D) - Fra dårligt til godt!<3 - Movellas\n18. Fra dårligt til godt!<3\nDet er hårdt, at være kendt. Kl er halv syv, og jeg er allerede oppe. Det er længe siden jeg har været det, men jeg skal jo i studiet.\nJeg tror Simon har læst det om May og jeg, men det er jo kun drengene, May, pigerne og jeg der kender sandheden. Han tror sikkert vi har slået op, og det er virkelig godt, så skal jeg ikke snakke meget om det. Han snakkede meget med May i X- factor, og de var ret gode venner, Men jeg tror ikke de snakker meget sammen mere.\nJeg har taget tøj på, og er i gang med mit hår. Jeg sætter det op med voks, så det sidder højt, som det plejer. Det var Lou der fandt på det, og det så vildt godt ud, så nu er jeg begyndt, at sætte det sådan.\nJeg går ud i køkkenet og tager noget at spise. Jeg har sådan en vane, når jeg skal synge, skal jeg helst have noget at spise. Det skal ikke være noget let, noget mere fast. Jeg hader, at være sulten når jeg indspiller, eller holder koncerter.\nDa jeg er færdig, er det ved at være tid til, at køre. Jeg tager min lange sorte jakke på, og mine bilnøgler i hånden og forlader lejligheden. Der er helt stille på gaden, der er ikke ret mange på vejen, som er stået op endnu. Jeg går ind til min Range Rover. Jeg har lyst til, at føle mig stor i dag. Jeg elsker den bil. Den er så stor, og så føler jeg mig altid stor, når jeg kører i den.\n”Hej Harry,” siger Simon glad, da jeg træder ind i studiet. Jeg har været her meget. Det er ikke det studie, vi plejer at indspille i. Det var her vi indspillede, vores første sange, og dem fra X-factor. Vi havde det vild sjovt her, drillede hinanden når vi indspillede, vandkamp og så meget mere. Det var den gang, ingen af os havde kærester. Vi var bare os selv, vildt mærkelige. Jeg savner det helt vildt.\nSimon og jeg sætter os i sofaen. ”Hvad er det så for en sang, du vil indspille?” Spørger han, og kigger på mig. ”Det er bare en sang, om hvordan jeg har det lige i øjeblikket,” smiler jeg, og sætter mig lidt op. Jeg tager teksten op af jakkelommen, og kigger kort på den. ”Okay. Har du musik til den?” Jeg kigger på ham, og ryster på hovedet. ”Nej, jeg ved kun hvordan jeg vil synge den. Så vi putter bare musik på bagefter,” siger jeg, og smiler skævt. ”Okay så lad os komme i gang,” smiler han. Alle tror, at Simon er en kold skid, som kun tænker på sig selv, og fortæller folk de ikke kan synge. Men sådan er han over hovedet ikke. Han er meget professionel og dygtig. Han ved hvad han gør, og gør bare det bedste for sangeren. Simon er en vildt sjov mand, som man altid kan lave fis med, og det gjorde vi meget. Vi vidste også at han kunne tåle det.\nJeg går ind i boxen, og tager ørebøfferne på. Simon laver tommel op til mig, og jeg begynder at synge. Jeg lægger alle mine følelser i sangen og hvert et ord. Jeg synger med mine øjne lukkede, så føler jeg, at jeg kommer dybere ind i sangen.\nJeg åbner øjnene kort og kigger på Simon, som sidder og rocker med på sangen. Han kan lide den, og det er også noget af det vigtigste. Han smiler til mig, jeg kan ikke smile tilbage, når den her sang, bare skal være perfekt. Den her er til dig May.\nJeg træder ud af boxen, og Simon smiler stort. ”Det er en virkelig god sang, og jeg har nogle ideer til musikken.” Vi sætter os ned, og prøver os lidt frem.\nSangen var perfekt i første hug, og jeg er stolt af den. ”Ømm Harry?” Spørger Simon pludselig og kigger på mig. Jeg kigger på ham, og kigger ham i øjnene. ”Jeg har læst det om May og dig. Jeg er virkelig ked af det,” siger han, og bliver mere seriøst. Han ved May betød virkelig meget for mig, både før vi blev kærester og efter. Jeg ville aldrig lade nogen rør hende, og jeg passede rigtig meget på hende. ”Men er denne her sang til May?” Spørger han forsigtigt efter noget tid. ”Jeg ved du er sammen med Taylor, men?” Jeg kigger ned og nikker. Han lægger hånden på min skulder, og giver den et lille klem. ”Jeg syndes det er flot af dig, at skrive en sang til hende,” jeg kigger op på ham, og han smiler til mig. ”Tak,” siger jeg hæst og hoster kort. ”Hun var en speciel pige, og hun fortjener at vide, du savner hende. Det er en meget smuk sang,” siger han, og jeg smiler.\nVi går videre med musikken, og det lyder vildt godt.\n”Tusind tak for hjælpen Simon, jeg er glad for, at du ville hjælpe mig,” siger jeg, og giver Simon min ene hånd, da jeg har Cd’en i den anden. Jeg har fået den på cd, min mobil og lagt den på Youtube. Simon hjalp mig med det hele. ”Det var så lidt, jeg håber May vil elske den,” smiler han, og slipper min hånd. Han lukker døren, og jeg sætter snuden hjem ad.\nJeg går og keder mig en del her hjemme, og jeg ved slet ikke hvad jeg skal lave. Niall går heller ingen steder, men det er stadig en smule kedeligt, at gå her hjemme. Jeg kan ikke få noget arbejde, eller noget lige nu og der går nok vildt lang tid, før jeg kan få et arbejde. Det irritere mig bare så meget.\nJeg sætter mig i sofaen, og kigger lidt på det Niall ser. Det er bare noget om dyr, men jeg følger stadig med. Der kommer noget om et hunde internat. ”Nuurrrhhh den er sød den der hund,” siger jeg og peger på en Islandsk Fårehund (Google). Niall kigger nærmer på den, ”ja den er,” siger han og smiler. ”Sådan en kunne jeg godt tænke mig. Bare jeg havde råd,” siger jeg og sukker. En lille dejlig bamse hund, man kan hygge med, når man keder sig. En der kan passe på en, når Niall ikke er hjemme.\nNiall siger ikke mere, han kigger bare på videre. Den er held vildt sød den hund, lille og kloset. Den bliver ikke en gang ret stor. Jeg smiler over de små hvalpe, og læner mig tilbage.\nI dag er det Niall som laver aftensmad, han er ved at blive god. Jeg hjælper ham, og så hygger vi os med det. Det er noget vi kan bruge meget lang tid på, og det er bare sjov og ballade. Så når vi har spist, er der en masse at rydde op, så hygger vi os med det. Det er faktisk kun om aftenen vi laver noget, og kan få tiden til at gå.\nDe sidste par dage, har jeg også været meget ked af det. I morgen skal vi til skanning igen, og jeg har slet ikke tænkt på en abort. Jeg har slet ikke tænkt på det, bare lagt det i baghovedet. Så nu kan jeg ikke få en abort. Mange nætter har jeg bare grædt og grædt, og Niall kan ikke få mig til at holde op. Jeg har ikke sovet ret meget, jeg ligger bare og tænker på hvordan det bliver. Niall er også frustreret, og kan ikke finde ud af hvad han skal gøre.\nJeg har det så dårligt med mig selv, og jeg ligger for det meste bare i sengen. Perrie har været ovre sammen med Zayn og Hatchi. Perrie er den eneste, som har fået mig til at grine. Vi havde det vildt sjovt, den ene dag, og jeg savner den.\nHatchi er virkelig en sød hund, og jeg ville ønske jeg også havde en hund. Hatchi er en god ven, lyder mærkeligt, men han elsker at putter, og det virker som om, han kan mærke jeg er ked af det.\nJeg elsker bare mine venner over alt på jorden.\nSå er det i dag, vi skal til skanning igen. Jeg har det meget dårligt, og jeg har kastet op hele natten. Jeg er ikke syg, jeg er bare virkelig bange og ked af det på samme tid. Jeg er så sur på mig selv over, at jeg ikke fik den abort. Det kan ikke laves om på nu.\nNiall og jeg sætter os ind i bilen, ligesom sidste gang. Solbrillerne og hætterne er over hovedet, og sådan bliver det nok helt til jeg føder. Så må jeg finde på noget nyt til den tid. Jeg kan ikke skjule mig, når jeg først har fået et barn.\nVi er ankommet til sygehuset, og vi gør som vi gjorde sidste gang. ”May Nilson,” siger jeg lavt, og damen smiler venligt til mig. Det gør mig bedre tilpas. Vi får besked på, at sætte os ned, da Marie lige har en anden inde. Jeg kigger på Niall med trætte øjne, og han stryger min kind. Jeg smiler til ham, og ligger mit hoved på hans skulder.\nDer går ikke lang tid før vi kommer ind, og jeg ligger mig igen på briksen. ”Hej May. Hvordan har du det?” Spørger hun og smiler til mig. Jeg sukker dybt, og kigger op i loftet. ”Ja ærligtalt har jeg det ikke særlig godt. Jeg har fortrudt, jeg ikke har tænkt nok over, om jeg ville have en abort. Det er jo for sent nu,” indrømmer jeg, og hun kigger på mig. Hun er så forstående, og det gør sådan, at jeg kan fortælle det hele. ”Jeg har ikke kunne sove, jeg har grædt rigtig meget, været meget syg og ked af det. Jeg har bare ligget i sengen, og den eneste gang jeg har smilt og grint, var da vores fæles veninde kom på besøg,” fortæller jeg videre.\nJeg har det som om jeg kan græde, men alligevel kan jeg ikke. Som om jeg ikke har flere tåre.\n”Det kan jeg godt se er skidt, men der er ingen vej tilbage. Men søde,” siger hun, og tager min hånd. ”Jeg tror måske også, det kan være glæde og spænding, om hvad der skal ske. Jeg tror ikke du kommer til at fortryde det, når hun kommer til verden. Du har også Niall,” siger hun, og smiler til Niall. Han smiler tilbage, og jeg kan ikke selv holde op med at smile. Måske har hun ret. ”Det kan være alle din hormoner, som sætter ind nu,” smiler hun, og griner let. ”Okay,” siger jeg mere lettet, og det kan hun hurtigtig mærke. ”Skal vi ikke kigge på hende?” Spørger hun, og bliver mere glad og useriøst. Marie er en sød kvinde. Hun kan være seriøs, når jeg har brug for at snakke, men også sjov, og kan få mig på andre tanker.\nJeg trækker op i trøjen, og min endnu stører mave kommer frem, men jeg syndes ikke den vokser så meget mere, som jeg gjorde i starten. Hun smører crémen ud på min mave, og kører skanneren rundt. På skæremen kan jeg se en lille pige, som mere og mere ligner et barn. Jeg smiler, og en tåre triller igen ned af min kind. ”Hun er jo fin og rask, men hun har ikke taget så meget på, og det skal hun. Så du skal måske spise lidt mere,” griner Marie, og jeg nikker. Hun siger det i sjov, men jeg ved hun mener det. Jeg har også selv godt af at spise noget mere, jeg er begyndt at tabe mig meget. Det har Niall også sagt, han kan mærke, når han krammer mig.\n”Det er sådan, at når jeg får en ny ind, så kunne jeg rigtig godt tænke mig, at vide hvad barnet skal hedde? Hvis I altså har fundet et navn,” siger hun og vender sig rundt. ”I sidste uge, skreg Niall op, at hun skulle hedde Rose, og jeg syndes om det. Så jeg tror nok det bliver det, Niall skal have sin vilje,” smiler jeg, og Niall aer min arm. Marie smiler stort, ”sikke et smukt navn.” Jeg smiler tilbage, og er virkelig glad for, at hun syndes om det. Det gør mig meget varm inden i, og det gør mig tryk om det her. ”Nå, vi skal ha’ målt, vejet og målt din mave. Så vi kan se fremskridt,” siger hun, og jeg får noget papir til min mave.\nJeg rejser mig op, og går hen til Marie, som står med et målebånd. Jeg stiller mig op af vægen, og hun mæler mig. ”1:65” siger hun, og begynder at måle min mave. Ja jeg ved det, jeg er ikke særlig høj, det har jeg aldrig været. ”56cm” siger hun, og jeg kigger på Niall. Han ser meget koncentreret ud, og jeg griner lidt af ham. ”Hvis du lige stiller dig op på vægten,” smiler hun, og jeg gør som hun siger. ”65 kg” siger hun, og smiler. ”Du vejer heller ikke ret meget, du er en lille pige,” siger hun, og griner lidt, og jeg gør det sammen. ”Men husk hvis du vejer dig, og du har taget på, er det bare på grund af hende,” siger hun og peger på min mave, jeg griner af hende, og vi sætter os ned igen.\n”Jeg har skrevet dine mål ned, og så næste gang du kommer, måler vi dig igen, og så kan vi se dine fremskridt, og Roses,” smiler Marie, og kigger på computerskærmen. Jeg nikker selvom hun ikke kan se det. Jeg føler ikke der er noget at svare. ”Næste skanning bliver til december. Den 16,” siger hun og kigger på mig. Jeg nikker igen og smiler svagt. Der er faktisk ret lang tid til. ”Skal I have nogle skanningsbilleder med hjem igen i dag?” Spørger hun og smiler. ”Ja” svarer jeg hurtigt, uden at spørge Niall. De billeder jeg fik sidst, skal i en skrapbog, og så vil jeg også følge op på hendes tid i min mave og efter. Niall kigger mærkeligt på mig, men jeg smiler bare til ham. Marie går ud for at hente dem, og imens tager jeg et billede af skærmen, med alle målene og hendes vægt på.\n”Så det skulle ikke lige aftales først?” Spørger han og griner. ”Nej. Når jeg alligevel ikke har noget at lave, kan jeg lige så godt arbejde på en skrapbog til hende,” smiler jeg, og sætter mig ned igen. Niall ryster på hovedet af mig, og griner. ”Du er så skør, men det er en god ide. Drengene og jeg skal også til og i studiet, og du vil nok ikke med, når Harry kommer,” siger Niall, og jeg ryster på hovedet. Det kommer til, at blive nogle pinefulde måneder op til jul.\nMarie kommer tilbage med billederne, og jeg putter dem i lommen. Jeg venter med at kigge på dem, til vi kommer hjem. ”Men så ses vi den. 16,” smiler hun og giver mig hånden. Jeg tager i mod den, og smiler. ”Self, tak for alt,” siger jeg, og vi giver hinanden et kram. Hun siger farvel til Niall, og vi forlader sygehuset, igen med solbriller og hætter over hovedet.\nDet ende jo med, at blive en god dag alligevel.\nDer kom lige et hurtigt kap. Jeg har været lidt lost med ideer, men der er kommet nogle nye til mig. Jeg kommer bare til at springe sådan lidt "2 uger efter" OSV hvis det er okay? Jeg er nødt til ca at have så mange dage hun er gravid. Jeg kan fortælle jer, at Rose bliver et Marts barn hehehe. Håber I kan lide historien :D


Højrefløjens håb? | Information\nHistorien om Barack Obama og Hillary Clinton får et nyt kapital, når USA’s næste præsident i dag præsenterer sine tætteste udenrigspolitiske medarbejdere. Efter ugers spekulationer står det nu klart, at den vigtigste af disse medarbejdere bliver Obamas rival i kampen om at blive Demokraternes præsidentkandidat, Hillary Rodham Clinton.\nDet er kommet som en overraskelse for mange. Før Demokraternes partikonvent i Denver i august, hvor Joe Biden officielt blev præsenteret som Obamas vicepræsident, verserede der ganske vist rygter om et muligt Dream Team bestående af Hillary Clinton og Barack Obama.\nPolitisk selvmord kaldte mange kommentatorer dog idéen. Med de bitre opgør i nomineringsvalgkampen og Hillary Clintons berygtede magtbegær in mente mente man, at den tidligere præsidentfrue ville udgøre en konstant kilde til uro i Det Hvide Hus.\nMen valget af Clinton er slet ikke så overraskende, skriver blandt andre POLITICO’s Carol E. Lee.\nHun understreger, at der gennem de sidste fire år har været et relativt nært forhold mellem de to senatorer. Hillary Clinton var for eksempel en af de Demokrater, der var mest begejstrerede for Barack Obamas nu berømte tale ved Det Demokratiske Partikonvent i 2004, fortæller Lee.\nNår det kommer til stykket, er der ikke noget personligt i klemme mellem de to, citerer POLITICO kilder blandt Demokraterne for at sige. Det er politisk tæft, der tæller, og der er Clinton og Obama blandt få i samme liga, lyder forklaringen.\nHøge for Hillary\nBlandt de mere overraskede kommentatorer er en række prominente stemmer på den politiske højrefløj. Og de er vel at mærke positivt overraskede. Det konservative tidsskrift The Weekly Standard argumenterer i artiklen The Great Right Hope for, at Hillary vil kunne fastholde en hardliner-position i Pentagon. Hun vil dermed give et positivt modspil til den ’bløde’ udenrigspolitik, som høgene forventer Obama vil føre.\nVenstrefløjsmagasinet The New Republic citerer tidligere Bush-rådgiver Richard Perle for at rose Hillary Clinton:\n’Jeg er lettet. Der kommer ikke til at blive ligeså store forandringer, som vi har haft grund til at forvente. Jeg tror, hun helt klart ligger er en del af mainstream’, siger Perle, der vurderer, at Udenrigsministeriets politik vil forblive nogenlunde den samme under Hillary Clinton, som den har været de seneste år under Condoleeza Rice.\n01. december, 2008 - 15:17\nHvorfor skulle Hillary være andet end en hardliner? Hun var tilhænger af Irakkrigen, og hvem kan glemme hendes trussel om at ville "udslette" Iran hvis de angriber Israel? Rent bortset fra, at det er Israel, som truer Iran og ikke omvendt, er det bekymrende for alle os som håbede på nye toner. En anbefaling fra Richard Perle er lige så god som en fra Bush eller Rumsfeld - keep your eye on the ball after January 20.


Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø – Se vigtig info\nWillemoesgade 43, 4. tv\nVurderingsprisen er seneste år steget 297.376 kr.\nWillemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø\nLejligheden på Willemoesgade 43, 4. tv i København Ø er opført i 1908 og indeholder 4 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 104 m2.\nLuftfoto af Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6983°N, 12.5842°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø\nWillemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nWillemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø er opført i 1908 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nWillemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Willemoesgade 43, 4. tv ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Willemoesgade 43, 4. tv har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (52.7%).\nLejligheden på Willemoesgade 43, 4. tv har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (90.7%), Gulve (87.6%), Fuge (53.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 1786-Udenbys Klædebo Kvarter, København, der hører til Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø.\nDer er trafikstøj på adressen Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø om dagen:\nDrikkevand på adressen Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø.\nWillemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nWillemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nBoligejer på Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nWillemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nWillemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø ligger i en højde på 6.0 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 600 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø.\n✓Generelle BBR informationer om Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø\n✓BBR materialer og installationer for Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø\n✓BBR arealer for Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø\n!Noter til Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø\nHent den officielle BBR meddelelse for Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nLejligheden på Willemoesgade 43, 4. tv har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for lejligheden på Willemoesgade 43, 4. tv (byggeår: 1908) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nVærdiforøgelse: Med de rentable energiforbedringer og et nyt B-energimærke, vurderer vi, at lejligheden vil opleve en værdiforøgelse på 91.520 kr. Det er endda nok i underkanten, da der er tale om en ret dyr bolig med en AVM vurdering på 4.912.034 kr.\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Willemoesgade 43, 4. tv er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Willemoesgade 43, 4. tv er endda i den specielle situation at 7 renoveringer er markeret som rentable.\nJydsk Tagteknik tilbyder gratis gennemgang af husets tag, træværk, vinduer, døre, isolering, tagrender og facade på Willemoesgade 43, 4. tv - Normalprisen for hustjek er 2.995,- inkl. moms.\nDen primære opvarmningskilde på Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nWillemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø\nBeboerne i området omkring Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø er mestendels conzoom®-typen Kulturnauter\nWillemoesgade 43, 4. tv hører til afstemningsområdet 1. Syd hvor der er 11.045 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 166 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Willemoesgade 43, 4. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 11349 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 5.85 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.59 pct.\nWillemoesgade 43, 4. tv hører under skoledistriktet ØSTERBRO (Langelinieskolen). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Langelinieskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Willemoesgade 43, 4. tv\nDer er god 4G mobildækning på Willemoesgade 43, 4. tv med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Willemoesgade 43, 4. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Willemoesgade 43, 4. tv\nInternet og Mobildækning Willemoesgade 43, 4. tv, København Ø\nAnbefalet bredbånd på Willemoesgade 43, 4. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Boxer 200/25 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Willemoesgade 43, 4. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Willemoesgade 43, 4. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Willemoesgade 43, 4. tv.\nJordarten under Willemoesgade 43, 4. tv, 2100 København Ø er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Willemoesgade 43, 4. tv\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Willemoesgade 43, 4. tv.\nHvor langt er der fra Willemoesgade 43, 4. tv