Working paper Team var svaret - men hvad var spørgsmålet? - PDF\nWorking paper Team var svaret - men hvad var spørgsmålet?\nDownload "Working paper Team var svaret - men hvad var spørgsmålet?"\n1 forskningsprogrammet organisation og læring institut for uddannelse og pædagogik (DPU) Working paper Team var svaret - men hvad var spørgsmålet? En dokumentationsanalyse af baggrunden for indførelsen af team i erhvervsskolesektoren Et bidrag til TIT-projektet Ida Juul Juni 2014 au AARHUS UNIVERSITET\n3 Ida Juul Team var svaret - men hvad var spørgsmålet? En dokumentationsanalyse af baggrunden for indførelsen af team i erhvervsskolesektoren Et bidrag til TIT-projektet Juni 2014 Working paper Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU), Aarhus Universitet\n4 Titel: En dokumentationsanalyse af baggrunden for indførelsen af team i erhvervsskolesektoren Et bidrag til TIT-projektet Juni 2014 Forfatter: Ida Juul Udgivet af: Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU), Aarhus Universitet, , forfatteren 1. udgave Kopiering tilladt med tydelig kildeangivelse Omslag og grafisk tilrettelæggelse: Knud Holt Nielsen Forsidefoto: Colourbox ISBN: (elektronisk udg.)\n5 INDHOLD INDLEDNING... 5 METODE... 7 HVAD ER DET SÆRLIGE VED ERHVERVSSKOLELÆRERNE?... 8 Erhvervslærernes tilblivelseshistorie frem til reform 1991 fra bibeskæftigelse til fuldtidsstilling... 9 MODERNISERINGEN AF DEN OFFENTLIGE SEKTOR Den tidlige moderniseringsfase i 1980 erne Moderniseringsprocessen i 1990 erne DET UDDANNELSESPOLITISKE PARADIGMESKIFT - FRA LIGHEDS- TIL MARKEDSIDEOLOGI U 90- den socialdemokratiske vision om lighed gennem uddannelse Neo-liberale tendenser i uddannelsespolitikken U 91 OG ERHVERVSUDDANNELSESOMRÅDET Reform af erhvervslæreruddannelsen DISKURSEN OM NYE ORGANISATIONS- OG LEDELSESFORMER I ERHVERVSUDDANNELSESSEKTOREN Strategisk kompetenceudvikling Teams set fra et lærerperspektiv KONKLUSION LITTERATUR... 38\n7 Indledning Dette arbejdspapir omhandler indførelsen af teams i erhvervsskolesektoren med fokus på de tekniske skoler. Arbejdspapiret indgår som en del af forskningsprojektet Trivsel i Teams som er støttet af Arbejdsmiljøforskningsfondet og som tager udgangspunkt i studier af tre forskellige områder: psykiatrien, erhvervsskolerne og rådgivende ingeniørfirmaer 1. Teams blev i 1990erne indført i såvel folkeskolen som i erhvervsuddannelserne, som led i reformer af de pågældende uddannelser. I 2005 blev teams indført i gymnasiesektoren, i forbindelse med gymnasiereformen. Ved teams forstås, at de ansatte gennem deltagelse i grupper inddrages i beslutninger vedrørende deres arbejde, og at der mellem teammedarbejderne er et samarbejde og en gensidig afhængighed. I teamorganiseringen ligger et opgør med Scientific Management teoriernes mekaniske forståelse af arbejdet. Teams slog herhjemme for alvor igennem i 1960erne og 1970erne især indenfor industrien hvorefter interessen for temaorganiseringen dalede i 1980erne for igen at få en renæssance i 1990erne, hvor teamorganisering og selvstyrende grupper i stigende grad bredte sig indenfor den offentlige sektor (Rasmussen et al 2005). Indførelsen af team generelt i den offentlige sektor og mere specifikt i undervisningssektoren er tæt knyttet til den omstilling af den offentlige sektor, som blev indledt i starten af 1980erne under overskriften modernisering af den offentlige sektor. Denne proces var en del af en international trend inspireret af neo-liberal tænkning, som sigtede mod at introducere nye organisationsformer og incitamentsstrukturer i den offentlige sektor (Nielsen 2009). Målet var at effektivisere den offentlige sektor og samtidig hæve kvaliteten. Tendensen er blevet beskrevet med termer som Reinventing Government og New Public Management (NPM) (Klaudi Klausen 2003). 1 I projektet indgår fra AAU: Vibeke Andersen (projektleder), Anders Buch & og Peter Koudahl. Fra RUC indgår Betina Dybbroe & Anette Kamp, og fra Aahus Universitet Ida Juul. Projektet er påbegyndt og løber frem til\n8 Med reform 1991 var erhvervsuddannelserne den uddannelsessektor, hvor de neoliberale ideer først fik gennemslag og i 1998 blev der iværksat et lederudviklingsprogram, hvori opbyggelsen af leder og lærerteams indgik. Indførelsen af lærerteams på erhvervsskolerne skal ikke forstås på den måde, at erhvervsskolelærerne før dette arbejdede isoleret uden kollegialt samarbejde. Også før 1991 arbejdede lærerne sammen bl.a. omkring tilrettelæggelse af tværfaglige projekter, hvilket dels foregik uformelt og dels i formaliserede klynger (Weidemann 2005, Bovbjerg & Sørensen 2009). Indførelsen og udviklingen af lærerteams på erhvervsskolerne, er imidlertid indlejret i en helt anden form for ledelses- og organisationstænkning end fx klyngebegrebet. Det betyder, at der til begrebet lærerteams knytter sig en anden forståelse af erhvervslærerrollen end i førstnævnte tilfælde. Dette arbejdspapir undersøger begrundelserne for at introducere begrebet lærerteams samt hvordan, det udfordrede tidligere forståelser af erhvervslærerrollen og dermed skabte rum for nyfortolkninger af denne. I og med at der er tale om en dokumentanalyse, er det ikke målet her at undersøge hvorledes de intentioner, som blev fremført i de analyserede dokumenter satte sig igennem i praksis, dvs. i hvilket omfang de blev tilegnet, forkastes eller omfortolket. Målet er derimod at afdække det semantiske felt, som etablering af lærerteams på en og samme tid var en del af og medskaber af. Diskursanalysen er valgt som analytisk tilgang og det empiriske grundlag udgøres primært af centrale policy-dokumenter samt publikationer målrettet ledere og medarbejdere med henblik på at facilitere implementeringen af de nye tiltag. I analysen undersøges det, hvordan indførelsen af lærerteams blev legitimeret, herunder i hvilken grad der blev trukket på mere generelle diskurser, som på daværende tidspunkt havde opnået hegemonisk status i den offentlige sektor, og i hvilket omfang, introduktionen af team-begrebet udsprang af diskurser, som var særegne for erhvervsuddannelsessektoren? Analysen vil forfølge følgende teser: 1. Der sker en grundlæggende ændring af forståelsen af kategorien/begrebet erhvervslærer med reform Reformen selv skal ses som et udtryk for den omstillingsproces, som blev indledt i 1980erne under betegnelsen moderniseringen af den offentlige sektor 2. Lærerteamet bliver svaret på de forskellige pædagogiske udfordringer, som erhvervsskolerne stilles overfor i slutningen af 1990erne. 6\n9 I dette arbejdspapir er antagelsen, at det netop er accepten af de organisatoriske omstillingsprocesser i offentligt regi, samt ikke mindst de diskurser, der knytter sig hertil, som baner vejen for indførelsen af lærerteams i erhvervsskolesektoren. Analysen er disponeret således, at det indledningsvist undersøges, hvorledes erhvervslæreren begrebshistorisk er blevet konstrueret. Undersøgelsen knyttes tæt til de diskurser, som blev aktualiserede i forbindelse med de forskellige reformer erhvervsuddannelserne har gennemgået fra slutningen af 1800-tallet og frem til 1998, hvor begrebet om lærerteamet promoveres i erhvervsuddannelsessektoren. Kategorien erhvervslærer udgør en særlig underkategori under kategorien lærer, og det er derfor relevant at undersøge erhvervslærernes særegne historie. Afsnittets formål er endvidere at danne baggrund for den følgende analyse af hvordan implementeringen og udviklingen af erhvervslærerteamet blev italesat. Dernæst følger en analyse af diskursen omkring moderniseringen af den offentlige sektor og hvordan denne satte sig igennem på erhvervsuddannelsesområdet. Analysen bevæger sig på tre niveauer. For det første analyseres moderniseringsprocessen med udgangspunkt i den diskurs som knyttede sig hertil, fra den blev indledt i starten af 1980erne og frem. For det andet analyseres moderniseringsdiskursens gennemslag på det uddannelsespolitiske område generelt og endeligt analyseres diskursen omkring indførelse af teams specifikt i forhold til erhvervsuddannelsessektoren. Med henblik på at tydeliggøre brud og kontinuitet analyseres også i begrænset omfang de diskurser, som moderniseringsdiskursen søgte at udgrænse. Metode Som nævnt anlægges der i arbejdspapiret på en diskursanalytisk tilgang. Fokus er på de implicitte og eksplicitte begrundelser, som indvarsler og begrunder, de afgørende ændringer, som fandt sted i den offentlige sektor, indenfor uddannelsespolitikken og på erhvervsuddannelsesområdet i den analyserede periode. Dokumenterne analyseres som det, historikere almindeligvis kalder levn. Det betyder, at det er udsagnene som sådan snarere end de begivenheder, de refererer til, som danner udgangspunkt for analysen. Dokumenterne analyseres som sproglige begivenheder, der reproducerer og udfordrer eksisterende diskurser og skaber nye diskurser. De læses med henblik på de forskelle, analogier og modstillinger, de producerer. Det betyder, at blikket rettes mod relationer mellem begreber og modbegreber, frem for mod forklaringer og udlægninger (Andersen og Born 2001,20). 7\n10 Vægten er lagt på reflekterende tekster, dvs. tekster, der har til formål at argumentere og legetimere de forandringer, som fandt sted på de tidligere nævnte tre niveauer. Hvad er det særlige ved erhvervsskolelærerne? Eftersom betydningen af begreber som eksempelvis lærerteams, den responsive stat, eleven i centrum og ansvar for egen lærling i høj grad får deres betydning via det, de sættes i opposition til, vil analysen anlægge et begrebshistorisk perspektiv. Nedenfor redegøres der for erhvervsskolelærernes historie. Erhvervsuddannelserne udgør en specifik sektor indenfor ungdomsuddannelserne. De adskiller sig på flere måder markant fra de gymnasiale uddannelser. Bl.a. har de andre historiske rødder, idet de oprindeligt var forankret i lavssamfundet, som via kontrollen over uddannelsen af håndværkere både kontrollerede produkternes kvalitet og tilgangen til faget og dermed sikrede sig mod udefra kommende konkurrence. Lærlingene blev oplært på mesters værksted og uddannelsen var praktisk baseret. Gymnasiet udspringer derimod af en boglig tradition og er i dag modsat erhvervsuddannelserne primært rettet mod videreuddannelse og ikke mod opnåelse af erhvervskompetence. Forskellen mellem de to ungdomsuddannelsessystemer kommer til udtryk ved, at erhvervsuddannelserne besidder en mindre grad af autonomi i forhold til arbejdsmarkedet end de gymnasiale uddannelser. Erhvervsuddannelsernes tætte relation til arbejdsmarkedet manifesterer sig bl.a. ved den indflydelse arbejdsmarkedets parter har på regulering og kvalitetssikring af oplæringen på virksomhederne og undervisningen på erhvervsskolerne. I den lavsbaserede mesterlære blev denne rolle udelukkende varetaget af mestrene, men med lærlingeloven fra 1937 blev dette samarbejde udvidet til at omfatte såvel arbejdsgivere som arbejdstagere (Juul 2005). Selvom erhvervsskolerne fra og med introduktionen af vekseluddannelsesprincippet i 1956 er kommet til at spille en stadig mere central rolle, tegner virksomhedsoplæringen på de tekniske erhvervsuddannelser sig fortsat for størstedelen af det samlede uddannelsesforløb nemlig typisk tre fjerdele af den samlede uddannelsestid. Og ligesom den lavsbaserede mesterlære hviler også nutidens vekseluddannelsessystem på et økonomisk rationale, som består i at lærlingen i virksomhedspraktikken så at sige bytter oplæring for arbejde. Præmissen for dette bytteforhold er, at lærlingelønnen ligger under lønnen for ufaglært arbejde, og at læretiden er længere end den tid, det tager at uddanne den pågældende. Det er primært i den sidste periode, at arbejdsgiveren skal indtjene det tab vedkommende har haft på oplæringen (Juul & Jørgensen 2011). 8\n11 Selvom erhvervsuddannelserne således repræsenterer en selvstændig sektor i uddannelsessystemet med en række særegne karakteristika, er udviklingen af erhvervsuddannelsessystemet ikke foregået isoleret fra de samfundsmæssige diskurser, som har præget det øvrige uddannelsessystem eller den offentlige sektor som sådan. Erhvervslærernes tilblivelseshistorie frem til reform 1991 fra bibeskæftigelse til fuldtidsstilling Da den første lærlingelov blev vedtaget i 1889 forpligtede mestrene sig til at lade lærlingene følge undervisning ved de tekniske skoler og handelsskolerne. I forlængelse af lærlingeloven oprettede man i 1891 Statens Tegnelærerkursus, hvor underviserne fra de tekniske skoler blev undervist i frihåndstegning, geometri, projektionstegning, maskintegning, materialelære samt tegneundervisningens pædagogik (Juul 2011). Det var imidlertid først med indførelsen af vekseluddannelsesprincippet, som introducerede dagundervisning, fagopdelt undervisning (tidligere var eleverne blevet undervist på tværs af fag og årgange) samt værkstedbaseret undervisning, at det at undervise på en erhvervsuddannelse blev et fuldtidsjob og dermed en slags profession. Erhvervsskolelærernes funktion var dog anderledes end fx. folkeskolelærerens og gymnasielærerens, idet erhvervsskolelæreren delte ansvaret for uddannelsen med oplærerne på virksomhederne. Vekseluddannelsesprincippet betød, at der blev sat snævre rammer for erhvervsskolelærerens udviklingsmuligheder, en begrænsning, som var erkendt fra lovgivernes side, og blev understreget via krav om, at udgangspunktet for undervisningen skulle være fagligt. Teorien skulle således ikke have en selvstændig berettigelse, men underordnes de faglige problemstillinger: For at stimulere lærlingenes lyst til at deltage i den teoretiske undervisning på de tekniske skoler vil det være nødvendigt, at undervisningen kan tilrettelægges således, at lærlingene straks fra skoletidens begyndelse får en stærkt faglig præget undervisning. Undervisningen i hjælpefagene geometri, projektions- og frihåndstegning skal tilrettelægges således, at den gives, når den faglige undervisning gør det nødvendigt (Betænkning nr. 145, 1956:50) Ikke desto mindre betød indførelsen af dagundervisningen, at der blev stillet øgede krav til læreren pædagogiske kvalifikationer. Den hidtil dominerende opfattelse af, at en håndværker, der var dygtig til sit fag, også automatisk var en dygtig underviser var dermed på retur, og grunden var lagt til udviklingen af en særlig erhvervspædagogik. Et 14-ugers pædagogisk grundkursus blev udviklet af Statens Tekniske Lærerseminarium. Kurset bestod af tre dele, hvor af de to første skulle være på fire uger og det sid- 9\n12 ste på seks uger. På kurser skulle lærerne opnå indsigt i pædagogik, psykologi, herunder især ungdomspsykologi, lærerprocessens psykologi og grupperelationer, samt praktisk arbejdsinstruktion målrettet den praktiske værkstedsundervisning. Det var tanken, at kurset skulle suppleres med en årlig opfølgning bestående af en uges fagligt og en uges pædagogisk kursus (Daggaard og Magnussen 1994). Efg-reformen i 1970erne, som indførte det 1-årige basisår på erhvervsskolerne, betød en yderligere styrkelse af den skolebaserede del af erhvervsuddannelsen. Efg-reformen resulterede i et opgør med det hidtil dominerende erhvervspædagogiske paradigme, hvor kernen i erhvervelærernes faglighed bestod i at formidle deres egen faglighed og fremstå som faglige rollemodeller. Undervisningen, der hidtil havde været inspireret af amerikansk arbejdspsykologi og programmeret undervisning, skulle nu i højere grad også kunne rumme fag af mere almendannende karakter (Juul 2005). Den hidtil herskende erhvervspædagogiske tradition viste sig imidlertid forholdsvis resistent overfor de nye udfordringer og løsningen blev i første omgang en opdelingen af lærerkorpset i lærere, der tog sig af den retningsfaglige undervisning og lærere, der tog sig af den almene fællesfagsundervisning. Hvor retningsfagslærerene almindeligvis var håndværkere, der havde opnået en væsentlig del af deres faglige kunnen gennem deres arbejdserfaringer inden for det pågældende fag, havde almenlærerne typisk en seminarie- eller universitetsbaggrund (Harrebye & Hvidtfeldt 1988). Moderniseringen af den offentlige sektor Den tidlige moderniseringsfase i 1980 erne I Danmark var udviklingen i den offentlige sektor i 1950 erne og 1960 erne karakteriseret ved en kraftig udbygning af velfærdsstaten og centraladministrationen. Fra 1970 erne skete der en begyndende decentralisering, hvor der i kølvandet på kommunalreformen fandt en overdragelse af ansvar fra stat til kommuner og amter sted. I slutningen af 1970 erne brød forestillingen om, at det er muligt at lægge en langsigtet plan for den samfundsmæssige udvikling sammen. Som reaktion herpå formuleres i 1981 et nyt ideal om en omstillingsdygtig forvaltning og en forvaltningspolitik, som rettede sig mod at fjerne barrierer for den enkelte forvaltnings omstilling af sig selv. Processen fik herhjemme betegnelsen Moderniseringen af den offentlige sektor og var en del af en international trend, som ofte blev kaldt New Public Management (NPM) bølgen. Begrebet stammer fra den britiske professor Christoffer Hood, som anvendte betegnelsen om især to tendenser indenfor den offentlige sektor, nemlig 1. gen- 10\n13 nemførelsen af administrative reformer i den offentlige sektor omfattende bl.a. decentralisering af ledelsesansvar, målstyring, brug af IT i sagsbehandlingen, output- og resultatfokus og 2. gennemførelsen af institutionelle reformer i form af opsplitning af den offentlige sektor i mindre resultatenheder, inddragelse af private virksomheder gennem udlicitering, dannelse af statslige aktieselskaber, privatiseringer og markedsgørelse i det hele taget. Hood gjorde opmærksom på, at den teoretiske inspiration til NPM kom fra to steder, nemlig henholdsvis Human Ressource Management teorien, som i et opgør med Taylors maskin-prægede tilgang satte fokus på betydningen af at arbejde sammen i hold samt på, at der var andre motivationsfaktorer end løn. Den anden inspirationskilde kom fra New Institutional Economics og dens antagelsen om aktørernes nyttemaksimering. Tankegangen var derfor, at man ikke kunne forvente, at de offentligt ansatte handlede i overensstemmelse med politikernes ønske, hvorfor det var nødvendigt at indføre kontrol- og styringssystemer, som skabe incitamentsstrukturer, som betød, at de offentligt ansatte handlede i overensstemmelse med de politisk fastsatte mål (Greve 2002). NPM kan ses som en reaktion på en kritik af den offentlige sektor, som fik stadig mere gennemslagskraft i 1970 erne og som kaldte på en reorganisering, så organisation og ledelse i højere grad kom til at nærmer sig de principper, som var gældende i den private sektor (Klaudi Klausen2003,92). Det nye var forestillingen om, at den strategiske ledelse i det offentlige skulle lære af det private, hvilket blev fremhævet ikke alene i de tidlige moderniseringsprogrammer og redegørelser, men også i den offentlige debat (, Haarder 1973 og Dich 1973, Fog Rasmussen 1993 osv.). To af hovedelement i moderniseringsprogrammet var decentralisering af ansvar og kompetence samt markedsstyring og friere forbrugsvalg. Decentraliseringen skulle ske gennem indførelse af mål- og rammestyring, hvilket blev legitimeret med henvisning til, at: (a)rbejdet bliver mere effektivt og tilgodeser brugernes behov bedre, hvis beslutningerne træffes så tæt som muligt ved det personale, der har den direkte kontakt med borgere og virksomheder. For de ansatte vil det give større råderum og flere udfordringer. De centrale myndigheder i stat og kommune skal indskrænke sig til at fastsætte generelle rammer for de udførende institutioners og myndigheders virke.(finansministeriet 1983 s. 367) Decentraliseringen skulle desuden følges op af en regelforenkling, som ligeledes havde til formål at opbløde den centrale styring således at de udøvende myndigheder fik 11\n14 bedre mulighed for at tilpasse serviceydelser og regulering til de reele behov (Finansministeriet 1983,368). Lederne i den offentlige sektor blev udpeget til at spille en vigtig rolle i decentraliseringsprocessen, som det fremgår af nedenstående citat: Der må i højere grad lægges vægt på ledernes evne til at skabe fornyelse og til at inspirere de ansatte til en effektiv og kvalitetsbevidst indsats. Det er regeringens opfattelse, at man når de bedste resultater, hvis der i de enkelte institutioner og styrelser i højere grad sker en placering af ansvaret hos den enkelte medarbejder. (Finansministeriet 1983,372). Om markedsstyringen hedder det: Det er regeringens opfattelse, at et bredere udbud af ydelser og hermed større valgfrihed for borgerne vil øge tilfredsheden med de offentlige ydelser. Der må overalt, hvor det er muligt, skabes et frit valg for forbrugerne mellem de forskellige offentlige serviceinstitutioner, f.eks. på uddannelsesområdet (Finansministeriet 1983,370). Endvidere fremhæves det at markedsstyringen:... skal sikre, at efterspørgslen i højere grad bliver bestemmende for hvilke serviceydelser, der skal produceres, og hvor meget, der skal produceres. Der bliver tale om en højere grad af markedsstyring af de offentlige aktiviteter. Formålet hermed er at sikre brugerne størst mulig direkte indflydelse på de offentlige ydelsers omfang og kvalitet og i øvrigt tilskynde de offentlige virksomheder og institutioner til at tilrettelægge arbejdet bedst muligt og sikre, at ydelserne følger med tiden. (Finansministeriet 1983,369) Afslutningsvist fremhæves det, at moderniseringen af den offentlige sektor:... er en nødvendighed, hvis velfærdssamfundet skal stå sin prøve under 80 ernes økonomisk vilkår og vi skal gøre op med myterne om den offentlige sektors manglende dynamik (Finansministeriet 1983,375). I en artikelsamling, som finansminister Palle Simonsen fik udgivet i 1986 med titlen Fra nutid til nytid modernisering af den offentlige sektor, legitimeres nødvendigheden af en modernisering af den offentlige sektor med henvisning til samfundsudviklingen - eller megatrends - som det kaldes i artikelsamlingen. Det fremhæves, at indu- 12\n15 strisamfundet er blevet afløst af service- eller informationssamfundet. Ved at udpege samfundsudviklingen som det, der skaber behovet for omstilling, kommer initiativet til at fremstå som en nødvendig reaktion på en uafvendelig udvikling og dermed ikke som udtryk for politiske valg og prioriteringer, som kan gøres til genstand for diskussion. Valget syntes udelukkende at bestå i enten udvikling og omstilling eller afvikling og tilbagegang. Argumentationen er typisk blevet pædagogiseret i form af forskellige skematiske fremstillinger af de typer af medarbejderkvalifikationer, som henholdsvis fordres i det nu forgangne industrisamfund og det service og informationssamfund, som har erstattet førstnævnte. Det er således ikke blot staten, der skal omstilles, men også de statslige eller offentlige medarbejdere. Denne figur og de subjektspositioner, den producerer, vil blive gennemgået mere udførligt senere i arbejdspapiret. I det følgende vil udviklingen i selve moderniseringsdiskursen blive undersøgt. Analysen centrerer sig om tre dokumenter, som repræsenterer hver sin fase i moderniseringsprocessen, nemlig henholdsvis den tidlige fase i 1980erne og udviklingen i første halvdel af 1990erne. Til belysning af den tidlige moderniseringsdiskurs tages der udgangspunkt i ovennævnte artikelsamling, som udspringer af arbejdet i en arbejdsgruppe, som Finansminister Palle Simonsen (K) fik nedsat umiddelbart efter, han tiltrådte som finansminister. Gruppen, som mødtes over en periode på to år, bestod af repræsentanter for den offentlige sektor, den private sektor samt skole- og forskningsverdenen. Grupper skulle udgøre et forum: hvor moderniseringsprogrammet, efterhånden som det tog form, kunne fremlægges til drøftelse. Formålet var det dobbelte at få inspiration til programmets videre udvikling og at udbrede kendskabet til det, der allerede var sat i gang (Brydesholt 1986,6) Det understreges, at artikelsamlingen ikke er et referat af gruppens drøftelser, men en form for status, hvor de enkelte gruppemedlemmer ud fra personlige synspunkter belyser sider af den omkalfatring, der er sat igen. I den forstand må artikelsamlingen formodes at indeholde synspunkter, som der har været konsensus om i arbejdsgruppen, og dermed antageligvis - også i finansministeriet og i regeringen. I forordet til artikelsamlingen fremhæves det, at regeringen anser moderniseringen af den offentlige sektor som en af sine vigtigste opgaver, samt at ansvaret er herfor er placeret i finansministeriet. Det understreges, at projektets succes afhænger af, at det har bred politisk opbakning. Samtid påpeges det at moderniseringsprogrammet ligger i forlængelse af det projekt, som den tidligere socialdemokratiske regering iværksatte 13\n16 under overskriften omstilling af den offentlige sektor. Hermed markeres der kontinuitet, hvilket igen bidrager til at løfte moderniseringsprojektet ud af det politiske og ind i et teknokratisk rum. Moderniseringsprocessen skal rette op på fortidens synder, som har betydet, at den offentlige sektor modsat det private erhvervsliv, endnu ikke har formået at tilpasse sig til service- og informationssamfundet: Medens erhvervslivet stadig har måttet tilpasse sig, har den offentlige sektor fortsat sine egne veje. Ledelsessystemet er her stadig det bureaukratiske hierarki. Og man har i det, man laver, taget model efter industriproduktionen, hvor man skulle have set, at levering af serviceydelser kræver en anden orientering end produktionen af varer (Brydesholt 1986,15) Citatet antyder, at der er tale om en forsømmelse fra politikernes side, når omstillingen af den offentlige sektor og opgøret med det hierarkisk bureaukratiske ledelsessystem ikke har fundet sted tidligere. Den underforståede analog syntes at være, at ligesom den private sektor har gjort op med bureaukratiske ledelsesformer (i tayloristisk forstand), må også den offentlige sektor gøre op med bureaukratiet (i webersk forstand). Alternativet er, at den offentlige sektor bliver en anakronisme, idet den vil befinder sig i industrisamfundet, mens resten af samfundet anført af den private sektor har formået at tilpasse sig servicesamfundet. Det fremhæves, at årsagen til at den offentlige sektor fungerer ineffektivt ikke skyldes mangel på ressource, men derimod at systemet er ude af trit med de krav, der stilles til det. Som ækvivalent til den bureaukratiske ledelsesstruktur fremhæves også de offentligt ansattes professionsidentitet, som en hæmsko for omstillingen af den offentlige sektor. Det bureaukrati, som moderniseringsgrogrammet skal bekæmpe, bunder i det forhold, at den offentlige sektor historisk er forankret i såvel demokrati som retsstat. Det betyder, at den klassiske forvaltnings og embedsmandsetik hviler på en forestilling om, at forvaltning og embedsmænd skal være lovlydige, loyale og (politisk) neutrale instrumenter, der samvittighedsfuldt og professionelt udfører de beslutninger, som politikerne har truffet på vegne af folkestyret. Det er denne mentalitet, der skal gøres op med, og det er dette som arbejdsgruppen bag artikelsamlingen mener, risikerer at støde på modstand fra medarbejderside: 14 I medarbejdergrupper er der dog på samme tid modsatrettede tendenser. En tendens går i retning af personlig udvikling og bidrag til udviklingen omstillingen af det arbejdsområde, man er beskæftiget på. En anden tendens går i retning af at overlade en del af sin integritet til egne fag-politikere og prioritere bevarelse af sin nuværende position højere end ændringerne heri (Brydensholt, 1986,18).\n17 Trods det, at arbejdsgruppen på det overordnede plan konkluderer, at en omstilling af den offentlige sektor er i såvel samfundets, medarbejdernes og borgernes interesse, konstateres det ikke desto mindre, at processen sandsynligvis vil støde på modstand blandt de ansatte. Det fremhæves, at det nødvendige forandringsberedskab kun kan opbygges gennem væsentlige holdningsændringer. Virksomhedskulturen i den offentlige sektor skal ændres, og midlet er: en bevidst udvikling af leder- og medarbejdergruppen ud fra et menneske- og ledersyn, der er i harmoni med medarbejdernes krav og stigende indflydelse (Brydensholt1986, 17). Moderniseringsprocessen italesættes dermed som en strategi for såvel effektivisering af ledelsesprocessen i den offentlige sektor som en demokratiseringsproces i form af øget medarbejderinddragelse. Holdningen til om medarbejderne i den offentlige sektor kan forventes at indgå i rollen som henholdsvis med- eller modspillere er, som det fremgår, ambivalent. På den ene side argumenteres der for, at omstillingen repræsenterer et gode for medarbejderne i form af medinddragelse, udvikling af ens arbejdsområde og personlig udvikling. På den anden side argumenteres der for, at en traditionel fagforeningsbevidsthed kan betyde, at medarbejderne vil kæmpe for at opretholde status quo og dermed fungere som barriere for moderniseringsprocessen. I den forbindelse er det interessant, at det allerede i indledningen pointeres at formålet med moderniseringsprocessen ikke er at afprofessionalisere de offentligt ansatte (Brydesholt 1986,9), en understregning, som antyder, at denne kritik har haft en vis gennemslagskraft blandt de offentligt ansatte og deres organisationer 2. I stedet er der tale om en ændring af de offentligt ansattes funktion. Denne omstilling italesættes i artikelsamlingen som en overgang fra en velfærdsstat til en responsiv stat. Hvor velfærdsstaten opererer med en passiv modtager af professionelt designede, optimale offentlige ydelser, bygger den responsive stat på en forståelse af borgeren som en, der selv er bevidst om sine præferencer og som skal gives mulighed for at vælge. At dette er i borgernes interesse er arbejdsgruppen ikke i tvivl om, idet den traditionelle velfærdsstat modsat den responsive stat; 2 En anden misforståelse som arbejdsgruppen ønsker at tilbagevise omhandler spørgsmålet om privatisering. Der er ifølge arbejdsgruppen ikke planer om at opgaver, der traditionelt har ligget i offentligt regi skal privatiseres. 15\n18 har skabt utilfredshed ved at gøre forbrugerne passive og uproduktive. Der er fejlagtigt blevet satset på homogenitet, selvom det ofte er mangfoldighed, der efterspørges (Brydensholt 1986,15). Arbejdsgruppen understreger, at udviklingen frem mod den responsive stat vil have konsekvenser for udformningen af det offentlige ydelsessystem. Fx vil den del af økonomien borgerne selv kan disponere over, tendere mod at blive større. Flere mindre institutioner vil blive foretrukket frem for færre større. Opfattelsen af den offentligt ansatte som sagkyndig producent vil blive erstattet af den offentlige formidler eller konsulent. Den offentlige sektors problem er, at den ikke som det private erhvervsliv tvinges til forandring af ydre forhold. Forandringer i den offentlige sektor sker udelukkende som følge af politisk pres. I den forstand syntes de mekanismer, som kendetegner den private sektor at være dem, der karakteriserer det offentlige, overlegne. Det ligger derfor snublende nær at søge at overføre nogle af disse mekanismer til det offentlige. Moderniseringen vil med andre ord være til gavn for den enkelte borger, men samtidig er omstillingsprocessen også en samfundsøkonomisk nødvendighed. Underskuddet på statsbudgettet betyder, at det ikke længere er muligt at løse nyopdukkede samfundsopgaver ved som hidtil at udvide den offentlige sektor (Brydesholt, 1986,11). Skal væksten i de offentlige udgifter holdes nede uden, at det som hidtil sker med udgangspunkt i ensartede procentvise besparelser den såkaldte grønthøstermetode - er det ifølge arbejdsgruppen, nødvendigt at forbedre de grundlæggende vilkår for politisk styring. Dette forudsætter imidlertid en aktiv, folkelig opbakning bag moderniseringsprogrammet, da kun et sådant folkeligt pres vil kunne motivere politikerne til at engagere sig i processen: Forudsætningen for, at der i befolkningen kan skabes en positiv interesse for en proces som den, der søges gennemført med moderniseringsprogrammet, er, at det er muligt, at få anskueliggjort de værdier, der herved fremmes. Og få accept på det menneskesyn, der ligger bag. Det hele drejer sig om mennesker og menneskers opfattelse af, hvad de ønsker sig af tilværelsen i hverdagen (Brydesholt 1986,14). Det er her den responsive stat kommer ind i billedet. Som det fremgår, er budskaberne i den indledende fase af moderniseringsprocessen fulde af modsætninger. På den ene side hævdes det, at befolkning og ansatte allerede har gennemført den nødvendige mentalitetsforandring, og på den anden side argumenteres der for, at processen må forventes at støde på modstand fra selvsamme 16\n19 grupper. Den røde tråd i argumentationen er, at forandringerne er uomgængelige, at behovet for forandring er foranlediget af eksterne faktorer (samfundsudviklingen), og at det er et projekt, som i virkeligheden oprindeligt var søsat af den tidligere socialdemokratiske regering ganske vist under en anden betegnelse, nemlig en omstillingsfrem for moderniseringsproces. Kravet om omstilling/modernisering bliver dermed et krav, som er hævet over partipolitik. Moderniseringsprocessen i 1990 erne Med henblik på nærmere at analysere indholdet i moderniseringsprocessen godt 10 år efter moderniseringsprogrammets vedtagelse tages udgangspunktet i finansministeriets publikation Medarbejder i staten ansvar og udvikling fra februar Publikationen blev udgivet, mens Mogens Lykketoft (S) var finansminister. Af publikationens oversigt fremgår det, at formålet er at præsentere en samlet personalepolitik for statens arbejdspladser og medarbejdere, som skal ligge til grund for udviklingen af personalepolitikken på den enkelte arbejdsplads. Redegørelsen henvender sig ført og fremmest til statens topchefer og øvrige chefer og medarbejdere (Finansministeriet 1994,7). Allerede i forordet fastslås det, at det personalepolitiske udspil bygger på principperne for det udviklende arbejde (DUA) (Finansministeriet 1994, 7). Om det udviklende arbejder hedder det i publikationen: Det udviklende arbejde er en vision om, at statens institutioner kan tilgodese to hensyn. På den ene side kravet fra borgere og virksomheder om fornyelse, tilpasning og øget effektivitet. På den anden side medarbejdernes ønske om medansvar samt personlige og faglig udvikling. Visionen er således en forestilling om, at medarbejdere og arbejdsplads kan udvikles i en og samme proces, så man får en positiv udvikling af den enkelte medarbejder og af institutionen til gavn for samfundet. (Finansministeriet 1994, 7-8) Det fremhæves, at statens finansielle situation og behovet for at løse nye opgaver betyder, at der fortsat vil være et stort behov for at få udført opgaverne effektivt og omkostningsbevidst. Men de stigende produktivitetskrav hverken kan eller skal indløses ved, at personalet blot bliver sat til at løbe lidt hurtigere (Finansministeriet 1974,14) Understregningen af at personalepolitikken tager udgangspunkt i DUA-konceptet markerer, at der er tale om en socialdemokratisk variant af moderniseringsprocessen, idet DUA- konceptet blev udviklet af LO med inspiration fra et tilsvarende koncept 17\n20 udviklet af svensk LO. Finansminister Mogens Lykketoft markerer da også klar afstand og forskel til den 10-årige moderniseringsproces, som har fundet sted under borgerlige regeringer, med følgende formulering: Efter 10 år, hvor omstillingsprocesserne blevet presset frem af trusler om nedskæringer og fyringer, er det afgørende at understrege, at reel fornyelse kræver tryghed. Regeringen arbejder for større tryghed. Ikke som en tryghed hvor man er sikret mod enhver forandring, eller hvor det er lige meget hvilken præstation, der ydes. Tryghed skal sikres gennem bedre muligheder for at skifte job, personlig og faglig udvikling samt vilje til at prøve nye udfordringer. Trygheden skal modsvare de krav om indsats, engagement og resultater, som staten stiller til sine medarbejdere (Finansministeriet 1994, 5) Budskabet er, at i modsætning til den forrige regering ligger de offentlige ansattes ve og vel den nuværende regering stærkt på sinde. Ordet tryghed optræder ikke mindre end fem gange i det korte citat. Tilsvarende markeres regeringsskiftet ved at, moderniseringsprojektet eksplicit formuleres som en strategi for bevarelse af velfærdsstaten. I publikationen formuleres det således: Udviklingen af velfærdsstaten tager sit udgangspunkt i en effektiv og dynamisk offentlig sektor. Kun hvis den offentlige sektor er lydhør overfor borgernes ønsker og behov, og kun hvis den offentlige sektor dagligt beviser sin berettigelse gennem en effektiv drift og god service, kan vi fastholde den brede opbakning til velfærdsstaten (Finansministeriet 1994,11). Det er i denne sammenhæng værd at bemærke, at termen velfærdsstat, som under den konservative finansminister Palle Simonsen, blev knyttet til det hedengangne industrisamfund og derfor måtte vige pladsen for begrebet Den responsive stat nu atter er blevet legitimt at bruge. Velfærdsstatens beståen kan dog ikke tages for givet. Det afhænger af om den offentlige sektors er lydhør (responsiv) overfor borgerne, og om den evner at skabe bred opbakning i befolkningen.. Ovennævnte argumentation samt den eksplicitte reference til DUA har til formål at markere, at nok er der bred konsensus omkring nødvendigheden af en modernisering af den offentlige sektor, men der er ikke desto mindre forskel på den borgerlige og den socialdemokratiske vision for fremtidens offentlige sektor. 18\nFra privatpraktiserede lærer til teamspiller. En diskursanalytisk analyse af argumenterne bag indførelsen af lærerteams i erhvervsuddannelsessektoren\n1 Fra privatpraktiserede lærer til teamspiller. En diskursanalytisk analyse af argumenterne bag indførelsen af lærerteams i erhvervsuddannelsessektoren Ida Juul Lektor ved Aarhus Universitet, Danmark Institut


Silkeborg-Voel blev dukket i Dokken | Midtjyllands Avis\nSilkeborg-Voel blev dukket i Dokken\nDer var klasseforskel, da Voel-kvinderne tabte i Esbjerg\nUdgivet:03. april 2022, 21.28\nEira Aune (t.h.) og co. kunne slet ikke matche Team Esbjerg i søndagens udekamp i slutspillet. Foto: Martin Ballund\nHÅNDBOLD Hovedparten af de 2130 tilskuere i Blue Water Dokken fik, hvad de kom efter søndag aften, hvor Team Esbjerg besejrede Silkeborg-Voel med 35-26 i slutspillet.\nVoel-holdet er dermed fortsat noteret for et enkelt point i puljen, som Team Esbjerg topper med fem af slagsen foran Herning-Ikast, der har hentet to point inden mandagens møde med Horsens.\nSilkeborg-Voel hang fint på i de første minutter, hvor hjemmeholdet blev ramt af en hurtig udvisning til Mette Tranborg, men efter seks et halvt minut havde Team Esbjerg slået et hul ved stillingen 5-2.\nGæsterne havde svært ved at få bolden forbi velspillende Rikke Poulsen i værternes mål, og i den anden ende havde Team Esbjerg alt for let ved at spille sig frem til åbne målchancer. Efter 10 minutter så Voel-træner Jakob Andreasen sig derfor nødsaget til at tage en timeout, da storfavoritterne havde øget til 7-2.\nDet forhindrede dog ikke værterne i at udbygge forspringet til seks mål, og kampen så ud til at være afgjort, inden den for alvor var kommet i gang. Men gæsterne lagde sig ikke ned, og via to redninger fra Filippa Idéhn og to scoringer fra Ann Grete Nørgaard blev føringen reduceret til 9-5.\nTeam Esbjerg reagerede med en timeout, men Julie Jensen svarede igen med en kontrascoring til 10-7, og Silkeborg-Voel vejrede morgenluft. Et muligt comeback blev dog hurtigt spoleret, og med sin sjette scoring på lige så mange forsøg øgede Vilde Mortensen Ingstadt til 14-8.\nGæsterne havde slet ikke samme skarphed, og ved pausen var Team Esbjerg i fuld kontrol ved stillingen 19-12.\nSilkeborg-Voel havde været det næstbedste hold i de første 30 minutter, og det så ikke ud til at ændre sig i begyndelsen af anden halvleg. På trods af endnu en udvisning til Mette Tranborg øgede Team Esbjerg til 22-13, og havde det ikke været for Filippa Idéhn, der bød ind med tre store redninger, var det blevet rigtig grimt for gæsterne.\nI hjemmeholdets mål lukkede Rikke Poulsen i en periode helt ned for Voel-skytterne, og efter små ni minutters spil af anden halvleg kom Team Esbjerg foran med 10 mål for første gang i opgøret. Indskiftede Maja Munch Laursen sørgede dog for, at ydmygelsen ikke blev total, og den unge fløjspiller bød ind med tre sikre scoringer på værternes klassekeeper, inden afløseren Dinah Eckerle pillede pynten af Voel-talentet.\nMed fire scoringer i træk fik Silkeborg-Voel reduceret til 27-21, men der var ingen spænding i slutfasen, hvor guldaspiranterne skruede op for gassen, og da slutsignalet lød, kunne Team Esbjerg fejre en sikker og velfortjent sejr på 35-26.


Jagten på fortiden - Møntergården\nTag på opdagelse i fortiden med dine børn…\nSkolerne er lukkede og behovet for at finde spændende undervisningsmuligheder er stort for mange børn og forældre. Heldigvis ligger der i den danske natur tusinder af fortidsminder, der alle fortæller spændende historier – Møntergården guider jer.\nTag ud på tur – se historien i øjnene og gå på oplevelse ved stenalderens gravhøje, vikingetidens runesten, middelalderens borge- og voldsteder og genforeningens mindesten!\nMuseumsinspektør Michael Borre Lundø, som fører tilsyn med de fredede fortidsminder på Fyn og øerne, har udpeget steder, som er perfekt til en skovtur, hvor leg, oplevelse og læring kan kombineres. Løbende over de næste par dage, vil vi opdatere med forslag til disse ture. Tag madpakken med og gå på opdagelse i Fyns kulturlandskab, hvor spændende historier venter…\nHENT PDF MED IDEER OG OPGAVER HERUNDER:\n– de er lige til at printe ud!\n*Pas på hinanden! Møntergården understreger, at turforslagene er til familier på max. 10 deltagere – og naturligvis skal der holdes behørig afstand, hvis man skulle møde andre familier på sin færd.\nHent pdf: Stenalderens Storstensgrave\nLink til lokation på Google her.\nHent pdf: Vasnæs Batteri\nHent pdf: En skibssætning fra vikingetiden\nHent pdf: Bronzealdrens Kulturlandskab\nHent pdf: Jernalderens Kongebolig\nHent pdf: Staurby Skov\nHent pdf: Hulbjerg Jættestue\nLink til lokation på Google her


KODE Art Museums of Bergen (Norge) - anmeldelser\nAlle restauranter i Bergen Restauranter i nærheden af KODE Art Museums of Bergen\nAlle aktiviteter i Bergen Aktiviteter i nærheden af KODE Art Museums of Bergen\nKODE Art Museums of Bergen anmeldelser\nEuropa Norge Western Fjords Hordaland Bergen Forslag til aktiviteter i Bergen KODE Art Museums of Bergen\n471 anmeldelser Nr. 7 af 138 aktiviteter i Bergen Kunstgallerier, Kunstmuseer, Museer, Shopping Rasmus Meyers alle 9 | Rasmus Meyers allé 3, Bergen 5015, Norge+47 53 00 97 04Website\nTak for din vurdering. Anmeldt 3 uger siden DrGruffalo, Storbritannien\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 471 anmeldelserFremragende50 %Rigtig god38 %Gennemsnitlig11 %Dårlig1 %Frygtelig0 %Åben nusø - lø10:00 am - 6:00 pmAlle åbningstider Åbningstid i dag: 10:00 AM - 6:00 PMAnbefalet varighed: 1-2 timerPLACERING Rasmus Meyers alle 9 | Rasmus Meyers allé 3, Bergen 5015, Norge\nKONTAKT Website +47 53 00 97 04Forbedr denne registreringEr denne seværdighed et sted, der absolut skal ses?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed egnet til alle aldre?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til varme dage?Ja Nej Ved ikke Er dette sted tilgængeligt i kørestol?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed en skjult perle eller uden for de typiske turistområder?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et godt sted til en picnic?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed spændende, usædvanlig eller risikabel at besøge?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Lignende aktiviteter i Bergen\nSe alle Shopping i Bergen\nBook en tur for 30,82 $og derover\n6 anmeldelser Book en tur for 30,82 $og derover\n728 anmeldelser Book en tur for 127,13 $og derover\n4.344 anmeldelser Book en tur for 37,93 $og derover\nSkriv en anmeldelseAnmeldelser (471)Medlemsvurdering Fremragende65Rigtig god46Gennemsnitlig17Dårlig1Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (129)Engelsk (304)Norsk (27)Flere sprog Sprog Dansk (129)Engelsk (304)Norsk (27)Fransk (24)Italiensk (21)Russisk (19)Kinesisk (traditionelt) (15)Hollandsk (15)Tysk (15)Japansk (15)Portugisisk (14)Spansk (14)Koreansk (2)Græsk (1)Polsk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 129 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDrGruffaloStorbritannien6218Anmeldt 3 uger siden Kode 4 - vidunderligt sted for børnMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejHighgateglobetrotterLondon UK237110Anmeldt 3 uger siden Elskede den MunchsHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMathai JPune11147Anmeldt 3 uger siden Store museer i BergenHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLindaG1897Libby, Montana98Anmeldt 4 uger siden For kunstelskere!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRuth KLondon, United Kingdom11054Anmeldt 18 juni 2017 Fremragende museer, et besøg værdHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejIngrid80302Boulder, Colorado226Anmeldt 14 juni 2017 Astrup og KundslabMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejkarenw752015Victoria, Canada327Anmeldt 14 juni 2017 Alle de kodesHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRobert TVictoria, Canada21960Anmeldt 7 juni 2017 Har brug for vedligeholdelseMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLynsFrosteeLondon, Storbritannien20797Anmeldt 5 juni 2017 fra mobile enheder Kunst overaltMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDavid DBarrow Upon Soar, Storbritannien3624Anmeldt 4 juni 2017 Fantastisk kunstMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123456…13Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenMarg & Bein292 anmeldelser 0,25 km væk Lysverket351 anmeldelser 0,06 km væk Zen Cafe Bar86 anmeldelser 0,08 km væk Roast Restaurant & Bar126 anmeldelser 0,16 km væk Seværdigheder i nærhedenLeprosy Museum231 anmeldelser 0,32 km væk Byparken130 anmeldelser 0,38 km væk Lille Lungegaardsvannet94 anmeldelser 0,24 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på KODE Art Museums of Bergen.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend


Det vælter ind med dyr i forfærdelig tilstand | TV2 Nord\nDyrenes Beskyttelse oplever i øjeblikket en kedelig tendens. Flere dyr end normalt bliver indleveret på organisationens internater, og dyrenes tilstand er ofte elendig.\nDe fire små killinger blev fundet i en papkasse, der var stillet ved en skraldespand på en rasteplads ved Roskilde. De havde mider i øjne og ører.\nDet vælter ind med dyr i forfærdelig tilstand\nDyrenes Beskyttelse slår alarm - mange dyr i elendig tilstand efterlades her i sommertiden.\n24. jul 2014, kl. 09:14\nHver eneste dag modtager Dyrenes Beskyttelse papkasser med killinger og katte, hvis ejere er blevet trætte af at have dyr. De heldige bliver sat udenfor internaterne, mens de uheldige i nogle tilfælde ender direkte i skraldespanden.\nOgså på Nordjyllands Internat får man væsentlig flere dyr ind, end man kan afsætte.\n- Det, der overrasker mig mest, er, hvor dårligt dyrene har det. Mange ejere har rigtig dårlig moral, siger René Skall, der er souschef ved Nordjyllands Internat.\nHan fortæller, at man på Nordjyllands Internat får flest katte ind, men at der også kommer flere og flere hunde til.\nIndenfor den seneste måned er der flere eksempler i Nordjylland på, hvordan folk har forladt dyrene til en ubehagelig skæbne.\nI Ryå blev fire kattekillinger tidligere på måneden fisket op stærkt forkomne. De cirka tre uger gamle katte var smidt i vandet. Den ene blev man nødt til at aflive.\nEt andet eksempel er en kat, der blev fundet i en papkasse, der var tapet til og smidt i en affaldscontainer uden mad og vand.\nNår Nordjyllands Dyreinternat får dyrene ind, forsøger de at få raske dyr ud i plejefamilier, der kan passe på dem til de er 12 uger og klar til videreformidling. Der er nemlig ikke plads til de mange efterladte dyr på internatet.\nLige nu er ti hold katte i plejefamilie, mens tre hold stadig venter på, at der er nogle, der kan tage dem i pleje.\nNogle af dyrene er i en tilstand, hvor de er bedst tjent med at blive befriet for deres lidelser og aflivet.\nDe mange syge dyr er en kraftig belastning på dyreinternaterne, da de kræver ekstra omsorg og pleje. I 2013 havde Dyrenes Beskyttelse dyrelægeregninger for 11 millioner kroner, mens alt tyder på, at det beløb i 2014 bliver langt højere.


Riis' mange 'doping-uheld' – Ekstra Bladet\nBREAKING NEWS Opgiver sag mod TV2 1 time siden Ingen dødsfald i New York med coronavirus de sidste 24 timer 51 minutter siden Flere måltidssalater tilbagekaldes efter fund af listeria 32 minutter siden Politiet efterforsker mistænkeligt dødsfald i Herning 1 time siden Brentfords nye scoop - tæt på dansk stortalent BREAKING NEWS Opgiver sag mod TV2\nTirsdag d. 7. feb. 2012 - kl. 15:56 0\nBjarne Riis har i sin tid som holdejer for Danmarks største og bedste cykehold været i strid modvind mange gange\nDet har ikke altid været lige nemt at være dansk holdejer for Bjarne Riis, hvor der har været rigeligt med alvorlige sager i hans tid som holdejer. Dopingkarantænen til Alberto Contador er blot den seneste sag, der har ramt den danske holddirektør.\nFlere dopingskandaler har nemlig ramt Riis og hans hold, siden han trådte ind i ejerskabet af cykelholdet i efteråret 2000. Hver gang har Riis dog vist sig som en korkprop, der ikke kan holdes nede, og han har overvundet flere dybe kriser.\nEkstrabladet.dk lister her nogle af de værste doping-sager, der har ramt Bjarne Riis og det danske cykelhold.\nDen tidligere danske top-rytter, der blandt andet brillerede med en flot sejr i semi-klassikeren Fleche Wallone, kørte for Bjarne Riis og CSC-Tiscali i 2001, da han blev den første i verden, der blev testet positiv for EPO.\nHamburger blev efter et langt og sejt juridisk forløb frifundet, men havde ingen fremtid på det danske hold under Bjarne Riis' ledelse.\nDen tyske toprytter havde stor succes hos Bjarne Riis i 2004, hvor han vandt det store franske etapeløb Paris-Nice. Siden erkendte tyskeren et omfattende dopingsmisbrug og hævdede, at Riis kendte alt til det, og endda havde rådgivet ham om dopingstoffer.\nDen danske holdejer afviste alt og varslede en injurie-sag, som dog aldrig blev til noget.\nDen amerikanske rytter blev næsten gjort dansk af de danske cykelfans, da han med et brækket kraveben kørte sig til en etapesejr og samlet fjerdeplads i Tour de France 2003 for Team CSC.\nI 2006 blev amerikaneren afsløret som dopingsynder, da doping-sagen Operacion Puerto dukkede op. Hamilton har senere erkendt, at han var gennemdopet gennem hele sin karriere. Riis benægtede at kende til Hamiltons dopingmisbrug\nHusk at ekstrabladet.dk sender live fra Contador og Riis' pressemøde i aften kl. 19.30...\nFå dage før starten på Tour de France i 2006 måtte Riis vinke farvel til sin italienske protege, da han var impliceret i bloddoping-skandalen Operacion Puerto.\nBasso indrømmede nødtvungent, at han havde haft kontakt til den spanske skandalelæge Eufimiano Fuentes. Igen benægtede Bjarne Riis dog al kendskab til Bassos forbindelse til dopinglægen.\nDen tyske avis Süddeutsche Zeitung afslørede, at Frank Schleck havde indbetalt 50.000 kroner til centrale personer i Bloddoping-skandalen Operacion Puerto. Schleck erkendte, men hævdede, at han havde betalt for et træningsprogram, og afviste doping.\nRiis suspenderede luxembourgeren midlertidigt, der dog snart blev frikendt af hjemlandets dopingmyndigheder, og snart var at finde på cyklen på Riis' hold igen.\nCykling20. sep. 2012 - kl. 15:34\nContador skal vidne i sag mod Fuentes


Lokale hold i samme puljer - lokaltindblik.dk\nLokale hold i samme puljer\nFodbold: Der er lagt op til rigtigt mange lokalopgør i efteråret.\nDBU har netop offentliggjort puljerne til efterårsturneringen. Set med lokale vesthimmerlandske briller kan man glæde sig over, at der bliver mulighed for at se mange lokalopgør - ikke mindst i serie 1 og serie 4.\nI serie 1 er der nu 3 vesthimmerlandske hold i samme pulje, så man kan sige, at Løgstørs mangeårige status som kommunens højst rangerende klub er truet. Efterårets resultater vil vise, om holdet fra muslingebyen kan holde Kvik-Aalestrup og Gundersted under sig i tabellen.\nFarsø-Ullits IK er nu alene om at repræsentere Vesthimmerland i serie 2 efter at Gundersted er rykket op og Hornum er rykket ned. Der bliver dog kampe med lokalt præg, da både Sønderup-Suldrup og Møldrup-Tostrup er i samme pulje som FUIK.\nI serie 3 kan man se frem til et par interessante opgør mellem naboklubberne Aars og Hornum, ligesom der venter lokalopgør mod Løgstørs nyoprykkede andethold.\nVester Hornum er tilbage i serie 4 efter mange års fravær og kan se frem til opgør mod bl.a. FUIK, Hornum, Ranum-Overlade IK Vest og Aars IK.\nGundersteds kvinder er højst rangerende hold i Vesthimmerland, hvor klubben er repræsenteret i serie 1.


7 bønner om graviditet - smukke ord til opmuntring\nForventer, gravid, med barn, på familie måde, en mest spændende tid!\nMed lægeudnævnelser, en ekspanderende mave, ultralyd og babybrusere, er fokuset på babyens udvikling domineret af hendes fysiske vækst. Men hun skrider mere end det. Ligesom hendes krop vokser dagligt i din skød, så lærer hendes ånd af Herren.\nVi kender alle løfterne fra Salme 139 ("For du skabte mit inderste væsen; du strikkede mig sammen i min mors liv. 14 Jeg priser dig, fordi jeg er bange og vidunderligt lavet; dine værker er vidunderlige, det ved jeg fuldt ud." ), men Bibelen indeholder mange flere forsikringer for ufødte børn. Far er indviklet involveret i udviklingen af dit barn. Han er livets giver, danner og beskytter hende.\nDet følgende er bestemt ikke en udtømmende liste, men består af skrifter, der vil opmuntre en gravid mor. De demonstrerer, at Gud har sin hånd på din baby, mens hun er i livmoderen. Du kan måske bede gennem disse vers, når du er gravid og hævde disse løfter. Uanset om du er mor til at være, bedstemor til at være, tante til at være eller glad ven, dine bønner gør en forskel i hendes lille liv.\nHer er 7 bønner til graviditet:\nEn bøn om livets gave\nNår alt kommer til alt er Gud den, der gav os hver eneste liv, før vi blev født (Job 31:15, CEV).\nGud er livets giver. Livet er ikke et resultat af tilfældigheder. Det er ikke en ulykke eller fluke. Livet kommer, fordi Gud giver. Han giver hver baby liv før fødslen. Din baby er blevet fyldt med sit liv.\nGud, tak for at have givet hver enkelt af os liv. Tak, fordi du strikkede os sammen i vores mors liv, før hun vidste, at vi eksisterede. Tak for at du giver os et formål for hvert slag i vores hjerter og ethvert åndedrag, vi tager. Det er i dig, vi lever og bevæger os og har vores væsen (Apostlenes gerninger 17:28), og vi roser dig for dine gode og smukke gerninger. Vi er ikke her ved et uheld, og vi takker dig for, at dette nye, spirende liv heller ikke er en ulykke. Du er en elskværdig og generøs giver af gode ting, Herre! Dette nye liv er i dine hænder, og vi beder om, at vi ville være en god steward for denne dyrebare skabelse. I dit navn beder vi, amen.\nIndhold tilpasset fra "Beder gennem din graviditet" af Sarah Coleman med bøn skrevet af Rachel Dawson.\nEn bøn til din babys formål\n”Før jeg dannede dig i livmoderen, kendte jeg dig, inden du blev født, adskiller jeg dig; jeg udnævnte dig til profet for nationerne” (Jeremia 1: 5 NLV).\nBaby har en skæbne. Mere end det bliver hun bestilt af himlen. Hun er afsat til at erklære Herrens plan over for nationerne. Hun er kendt af den Almægtige og markeret for ham. Hun er valgt og elsket. En gravid kvinde bærer ikke bare endnu en baby, hun bærer en, der er udpeget af Herren til storhed.\nGud, tak for at give min baby et håb og en fremtid. Uanset hvad hendes liv holder både i min skød og i verdenen, giver jeg dig ros for hendes nærvær og formål. Tak for at du kendte hende intimt, elskede hende dybt og overlod hende til min pleje. Giv mig styrke, når jeg bærer hende. Udstyr min krop til at gøre dette gode arbejde med at forberede hendes lille liv til fødsel. Tak for at du lavede denne baby specifikt og omhyggeligt og vidunderligt. Må hendes liv være til din ære og må du blive rost gennem denne graviditet, Jesus! Amen.\nEn bøn for fred under graviditet\nDette er, hvad Herren siger - din Forløser, som dannede dig i livmoderen: Jeg er Herren, skaberen af alle ting, der strækker himlen ud, der spreder jorden alene (Jesaja 44:24).\nFar ser baby i livmoderen. Han lytter til hendes hjerteslag. Han former hendes sarte dele og former hende perfekt. Der er ingen grund til at bekymre sig om deformiteter eller abnormiteter. Hans hænder støber forsigtigt hendes smukke liv, krop og ånd.\nGud, du ser min baby i min skød. Du kender hende enhver detalje, enhver muskel, hver knogle, hver smule af hendes smukke krop, sind, hjerte og sjæl. Uanset hvordan hun er dannet, er hun smuk og hun er elsket af dig. Giv mig fred gennem hele denne graviditet, at jeg ville overgive enhver bekymring eller frygt til dig. Må jeg tage hjertet, vel vidende, at du har overvundet verden og gjort en måde for os at være tæt på dig i himlen en dag og på jorden her nu. Ligegyldigt hvad der kommer, vær nær ved Jesus. Giv trøst og fred, vær velsignet. I dit navn amen.\nHan får hele kroppen til at passe perfekt sammen. Når hver del udfører sit eget særlige arbejde, hjælper det de andre dele med at vokse, så hele kroppen er sund og vokser og er fuld af kærlighed (Efeserne 4:16 MSG).\nHver del af babyens krop passer perfekt sammen. Alle de komplicerede og komplekse dele, skabt af Gud. Hendes hele krop er sundt, vokser og er fuld af kærlighed. Jeg kan især godt lide, at hun er fuld af kærlighed. Når hendes krop dannes, siger Gud, at han også fylder hende med kærlighed. Mere end noget andet ønsker jeg, at mine børn skal være fulde af kærlighed. Jeg ved ikke om dig, men det er den vigtigste del af væksten for mig.\nEn bøn om visdom som forælder\nJeg vil lære alle dine børn, og de vil nyde stor fred (Jesaja 54:13 NLT).\nMen du ønsker ærlighed fra livmoderen, og lær mig selv visdom der (Salme 51: 6 NLT).\nGud er den ultimative lærer. Han lærer os hele vores liv, begynder i livmoderen. Far lærer babyer visdom selv der. Selvom mennesker er født med en syndig natur, får Gud et forspring ved at lære børn hans veje i livmoderen. Din baby er klog med Herrens visdom, i det øjeblik hun springer ud. Wow! Og et biprodukt af at lære af Herren er stor fred. Baby er fredelig. Hvilken mor vil ikke det?\nGud, tak for at du er vores lærer. Tak for at have overført din perfekte visdom til os selv fra vores allerførste øjeblikke. Du udruster os med den viden, vi har brug for, og giver os talenter og evner, vi kan bruge til at opbygge dit rige og tjene dig. Jeg kan ikke vente med at se, hvordan denne baby vil påvirke denne verden til din herlighed, Herre! Amen.\nFyldt med Helligånden\nDa lyden fra Mary hilste, sprang Elizabeths barn ind i hende, og Elizabeth blev fyldt med Helligånden (Luk 1:41 NLT).\nHvis Elizabeth blev fyldt med Ånden, var hendes skød også. Ikke underligt, at John var sådan et kraftcenter, han var gennemvædet i Ånden, før han blev født. Ligesom Ånden badede John, er din baby omgivet nedsænket i Guds nærvær. Helligånden er allerede intimt kendt med hende. Hvor fantastisk!\nHerre, fordi jeg kender dig og elsker dig, vil denne baby lære dig at kende, og jeg beder om, at de også kommer til at elske dig. Når du er til stede hos mig, skal du være til stede med min baby i min skød. Dæk hende med din kærlighed og nåde. Trøst hende og bringe hende fred. Styrke hende og voks hende. Opret i hende et hjerte, der længes efter nærhed med dig hver dag i hendes liv. I dit navn beder jeg, amen.\nEn bøn om graviditetsbeskyttelse\nDe, der bor i huslyen for den Højeste, vil finde hvile i skyggen af den Almægtige. Dette erklærer jeg om Herren: han alene er min tilflugtssted, min plads til sikkerhed; han er min Gud, og jeg stoler på ham. For han redder dig fra enhver fælde og beskytter dig mod dødbringende sygdom. Han vil dække dig med sine fjer. Han vil beskytte dig med sine vinger. Hans trofaste løfter er din rustning og beskyttelse (Salme 91: 1-4 NLT).\nTil sidst er baby beskyttet i Herrens vinger og fjer. Baby er vugget i bløde, smukke fjer for beskyttelse. Livmoderen er et sikkert sted, en kokon af beskyttelse. Beskyttet mod enhver dødbringende sygdom. Sikker mod skade. Ikke underligt, at nogle babyer aldrig vil forlade (ja, i det mindste mine babyer)! Livmoderen er det ideelle sted for baby at blomstre. Voksende i statur og voksende i ånd fra undfangelsesøjeblikket.\nLord Jesus, tak for din beskyttelse over mit liv og min babys liv. Tak for at holde hende sikker og sikker i min krop og i din kærlighed. Tak for at styrke hende, holde hende sund og forberede hende til de planer, du har lagt foran hende. Så længe denne graviditet varer, beder jeg om, at du vil udføre det magtfulde og vidunderlige arbejde, som kun du kan gøre, skabe liv og bringe skønhed til verden gennem dine skabelser. Vi giver dig al ære, ære og ros for dette liv, Jesus. Amen.\nNÆSTE: 10 bønner om et stærkere ægteskab


🚗 Biludlejning i Cancun Int. Lufthavn fra 1141 DKK / 180 USD pr uge\nLeje Af Bil Cancun Int. Lufthavn\nCancun Int. Lufthavn Leje Af Bil\nVælg et sted / Indtast forbogstaverne Cancun Int. Lufthavn [CUN]Cancun Lufthavn Charter Terminal [CUN]Cancun Lufthavn National Terminal [CUN] Cancun Av BonampakCancun Blvd Luis DonaldoCancun Cm Punta EsteCancun Condominium SalviaCancun Hacienda EstefaniaCancun Hotel Beach ParadiseCancun Hotel Casa MagnaCancun Hotel Club MedCancun Hotel Club ReginaCancun Hotel Jw MarriotCancun Hotel Marriot Casa MagnaCancun Hotel Nh KrystalCancun Hotel Presidente IntercontinentCancun Hotel Westin Regina Cancun La Isla Shopping VillageCancun La Quinta InnCancun Mayfair PlazaCancun Ritzcarlton\nBillig biludlejning Cancun Int. Lufthavn\nCancun er en mexicansk by beliggende i den sydøstlige del af landet. Det er en meget berømte turistmål og er et relativt nyt kyster resort. Det er en del af Yucatán-halvøen og blev oprettet i et forsøg på at gentage succesen med Acapulco. Det har fået fantastiske hvide sandstrande og caribiske kystlinie. Turister strømmer til denne smukke kystby og bruge hovedsagelig Biludlejning for at komme rundt. Byen er opdelt i to områder, Ciudad Cancun og området tilsluttede ø i den Hotel Zone.\nDowntown Cancun er relativt mindre interesse for turister. De største attraktioner ligger i den Hotel Zone. Fire lane boulevard Kukulcan slutter sig til disse to områder. Vandsport er de vigtigste aktiviteter i Cancun. Fiskeriet er også meget populær blandt turister. Der er en række af dykkerskoler i og omkring denne by. Sejlads, windsurfing, kajak og parasailing er andre populære vandsportsaktiviteter.\nDolphin Discovery er en meget populær attraktion. Det er beliggende lige uden for Cancun, på Isla Mujeres. Det ligger i hjertet af øen. Mennesker kommer her for at svømme med delfiner og lære mere om disse intelligent skabninger. Nogle mennesker kommer bare til at observere delfiner.\nSejlsport og cruising er en anden hit blandt turister. Der findes forskellige krydstogter rundt Cancun kysten, som tilbyder en spektakulær udsigt over byen. Interaktiv akvariet Cancun er et must-see. Der er store akvarier med farverige fisk og anlagt rev. Turister kan svømme med delfiner eller fodre hajerne, når de er her. Der er et fuglereservat og det er perfekt for dem, der elsker naturen. Turister strømmer til disse steder og foretrækker Biludlejning for sin bekvemmelighed.\nMaya Ventura er en anden favorit af turisterne. Det har en enorm labyrint hvor besøgende står over for en række udfordringer og forhindringer, mens de går rundt og leder efter skjulte skatte. Det er vært for kulturelle arrangementer samt. Puerto Morales er placeret omkring 19 km syd for Cancun og er en velkendt fiskerlandsby. Det er ikke så overfyldt, men har en betagende strækning af reef. Biludlejning i Cancun er ideel, hvis du ønsker at hovedet ud til et af disse steder.\nCozumel er også en yndet destination for scuba dykkere. Det har fået mere end 100 dykkersteder samt et museum. Isla Mujeres er populære blandt backpackere og ligger kun syv km fra kysten. Turister kommer her til solbadning, til at se Maya tempelruiner, og besøge sea food restauranter og håndværk butikker. Den ideelle måde at se denne fantastiske kystnære by er ved at gøre brug af Biludlejning, så du kan rejse med stil.\nNyttig information Cancun\nNær ved Cancun Int. Lufthavn\nLej en bilvirksomhed i Cancun Int. Lufthavn\nRight Cars Cancun Int. lufthavn\nNu car Cancun Int. lufthavn\nAlamo Cancun Int. lufthavn\ngoldcar Cancun Int. lufthavn\nEuropcar Cancun Int. lufthavn\nSixt Cancun Int. lufthavn\nThrifty Cancun Int. lufthavn\nDollar Cancun Int. lufthavn\nCancun Int. Lufthavn Information\nAnkomster / Afganger Cancun International Airport\nKode IATA: CUN\nOperating Airlines for Cancun Int. Lufthavn\nDen eneste dårlige ting var at jeg bookede i dollar og måtte betale i pesos på mit uk kreditkort vil jeg få dobbelt gebyr for mit kort som dollar til pesos


Kommunen holder fast: Banedanmark må ikke larme om natten i Brabrand - Vores Brabrand\nHer er du: Forside / Brabrand / Kommunen holder fast: Banedanmark må ikke larme om natten i Brabrand\nOm natten fastsættes støjgrænsen til 50 dB, hvilket på støjskalaen regnes som ca. den halve støj i forhold til de 60 dB, Banedanmark må støje med om dagen.\nBaneDanmark får ikke lov til at hamre pæle i jorden og lave andet støjende arbejde i Brabrand om natten og i weekenden.\nStyrelsen, der står for vedligeholdelsen af jernbanen, havde ellers ønsket at kunne støje ubegrænset i samlet 27 nætter i løbet af foråret, når skinnerne skal renoveres gennem Brabrand og sænkes under Silkeborgvej.\nMen Aarhus Kommune siger nej. Det står fast efter en høringsrunde frem til d. 7. januar. Enkelte borgere havde ønsket en yderligere stramning af kravene, mens Banedanmark i et høringssvar beklager sig over, at Aarhus Kommune som miljømyndighed fastholder, at særligt støjende arbejde som ramning og vibrering kun må foregå på hverdage kl. 7-18.\nArbejdet med udskiftning og sænkning af sporene gennem Brabrand må udføres i perioden fra midt i februar til slutningen af juli, fastslår Aarhus Kommune. I den periode gælder følgende støjgrænser:\nDer må udføres støjende arbejde på ugens hverdage i tidsrummet kl. 7-18 samt lørdag kl. 7-14. Der er i dette tidsrum ikke fastsat støjgrænser.\nI tidsrummet kl. 18-22 på ugens hverdage fastsættes en støjgrænse på 60 dB.\nLørdag i tidsrummet kl. 14-18 fastsættes en støjgrænse på 60 dB.\nPå søn- og helligdage i tidsrummet kl. 7-18 fastsættes en støjgrænse på 60 dB.\nLørdag, søn- og helligdage i tidsrummet kl. 18-22 fastsættes en støjgrænse på 50 dB.\nI tidsrummet kl. 22-7 fastsættes en støjgrænse på 50 dB og en maksimum-værdi på 55 dB.\nI aften- og natperioden opfordres til at bak-alarmer i videst muligt omfang afbrydes, under hensyntagen til arbejdsmiljølovgivningen.\nGenerelt fungerer lydskalaen sådan, at en øgning på 10 dB svarer til cirka en fordobling af lydstyrken.\nSærligt støjende er den velkendte dumpe lyd, når der nedrammes pæle. Det er især den lyd, Aarhus Kommune ønsker at begrænse i Brabrand hen over ugen: Der må kun udføres ramning og vibrering i tidsrummet kl. 7 – 18 på ugens hverdage.\n”Aarhus Kommune har gjort det godt”\nCarsten Warnich, J.P. Larsens Vej, er en af de få borgere, som har indsendt høringssvar til Aarhus Kommune om sagen. Her skrev han, at han fandt det helt uacceptabelt, at Banedanmark måtte arbejde med 50-60 dB støjgrænse både lørdage og søndage.\n”Det er vores dyrebare rekreative fritid, der vil blive generet voldsomt i den pågældende lange periode. BaneDanmark må i stedet forlænge byggeperioden og nøjes med at arbejde på hverdage,” skrev han blandt andet.\nSelvom han ikke fik Aarhus Kommune til at stramme kravene, er han alligevel godt tilfreds med den måde, kommunen har behandlet sagen på.\n”For én gangs skyld synes jeg, Aarhus Kommune har gjort det godt. Man har formået at dele sol og vind lige og tage hensyn til både projektet og til borgerne.”\nHan glæder sig især over, at Aarhus Kommune ikke har ladet sig presse til at hæve støjgrænsen om natten.\n”Man vægter her borgernes nattero højere end de ulemper, det skaber for pendlerne. Det er en helt rigtig prioritering,” siger han.\nHan tilføjer, at han stadig synes, det er et alt for voldsomt og langvarigt projekt, der vil blive meget indgribende for mange Brabrand-borgeres liv gennem det meste af foråret.\nStøjen fra sporarbejdet vil påvirke mange hundrede beboere langs banen gennem Brabrand, viser støjkortet fra firmaet Atkins. Cirklen viser støjen fra arbejdet ved Stenbækvej, hvor sporene skal sænkes under Silkeborgvej. Illustration: “Støjhåndteringsplan Silkeborgvej” af firmaet Atkins.\nBanedanmark: Støjkrav vil forsinke arbejdet 3-4 år\nMen Banedanmark er bestemt ikke tilfreds med kommunens støjkrav. Det fremgår af styrelsens høringssvar, at det vil medføre øgede samfundsøkonomiske omkostninger på ca. 108 mio. kr. Heraf udgør de trafikale konsekvenser ca. 101 mio. kr.\nDertil kommer, at det så bliver umuligt at færdiggøre elektrificeringen af jernbanen Fredericia–Lindholm inden 2026, som det er politisk vedtaget, hævder Banedanmark. Styrelsen vurderer, at støjkravene i Brabrand vil forsinke det samlede elektrificeringsprojekt med 3-4 år.\n“En forsinkelse af anlægsarbejderne ved Silkeborgvej har således store såvel anlægsøkonomiske som samfundsøkonomiske konsekvenser.”\nDet får dog ikke Aarhus Kommune til at ryste på hånden. Svaret fra kommunen kommer knastørt tilbage:\n”Aarhus Kommune er af den opfattelse, at de forsinkelser som nævnes, alene kan tilskrives Banedanmarks mangelfulde planlægning, herunder særligt hensyntagen til miljømæssige forhold i planlægningen.”\n”Beboerne skal kunne hvile i eget hjem”\nKommunen fastholder, at når op til 310 boliger ifølge Banedanmarks egne oplysninger kan blive udsat for støjniveauer over 70 dB ved spunssætning, så er ”belastningen for et større antal beboelser så høj, at denne ikke er foreneligt med hvile i egen bolig i aften- og nattetimerne,” skriver Aarhus Kommune i afgørelsen.\n”Såfremt pendlerne i en periode skal bruge togbusser anser Aarhus Kommune, Teknik og Miljø, dette som en mindre gene, i forhold til at beboere i perioder ikke kan opholde sig i egen bolig.”\nOm natten fastsættes en støjgrænse på 50 dB samt en maksimalværdi på 55 dB.\n”Dette er begrundet i hensynet til, at beboerne skal kunne hvile i eget hjem. Maksimalværdien sidestilles med den gældende i bykerneområde, da det er Aarhus Kommunes erfaring, at overskrides dette niveau vil det vække sovende.”\nSkinnearbejde giver Brabrand fem måneders støj døgnet rundt\nHøringssvar: Brabrand bør begrænse støj gennem Brabrand yderligere\nFiled Under: Brabrand, Hverdagsliv, Trafik Tagged With: Aarhus Kommune, BaneDanmark, elektrificering, fpb, Silkeborgvej, skinnearbejde, skinner, sporarbejde


Helles kreative hjørne: februar 2010\nAltså mor ... ha ha\nI eftermiddags var vi på besøg hos mine forældre, John .. Pernille og jeg. Min lillesøster Lone var der også og inden jeg nåede ind i stuen havde John monteret en læselampe i vindueskarmen ved min mors stol, i ved den med lys og lup i. Jeg siger så hvad der dog er gang i og min mor svarer "ja jeg kan bare ikke se så godt idag, jeg forstår det ikke, men hverken kryds og tværs eller læse kan jeg. Det kan bare ikke lade sig gøre det hele flyder ud og er lidt tåget".\nJeg ser på hende mens hun fortæller og synes der er noget ved hendes ansigt som ikke er rigtigt, men hun fortsætter .... "det er bare så mærkeligt" jeg afbryder og spørger om hun har fået nye briller ????? jae det er da længe siden, nok ½ år ..... nå svarer jeg og ser nok lidt åndsvag ud for hun tager brillerne af og kikker på dem. Så bryder hun sammen af grin ... "det da fars briller jeg har på" siger hun så og så ligger vi flade af grin allesammen.\nJeg kunne jo ikke forstå hun kunne gå så lang tid uden at opdage det evt. se i spejlet. Det havde hun skam også men hun synes hun så så forfærdelig syg ud ha ha ha. Min søster havde ikke engang opdaget det. Og stakkels far som ikke kunne finde sine briller, havde fået skæld ud over han havde smidt dem væk ... total griner. Så pludselig kunne de begge 2 se uden problemer.\nSkøøøøøøøøn eftermiddag med masser af grin ;o)\nIndsendt af Helle Mikkelsen kl. søndag, februar 07, 2010 9 kommentarer:\nStrikkehygge hos Strikkefeen i Svendborg\nI går var jeg til strikkeblogtræf i Inges hyggelige strikkeforretning. Vi var 8 piger samlet og vi havde det så sjovt. Inge havde en gave til os, et nøgle Noro garn og opskrift til et par fingerløse handsker .... tusind tak. Sonnies mand havde lavet lakseroulade og Lene havde bagt muffins så der manglede ikke noget ;o) Vi fik også kikket og rørt på meget garn og der sneg sig da også lidt med hjem, det var en dejlig eftermiddag i selskab med nogen sjove strikke piger. Glæder mig til at Hr. vinter slipper sit faste tag i os, for så vil Ærø-pigerne invitere til strikketræf på øen.\nPS: dette er så mit første forsøg på at udgive noget på blog og jeg arbejder på sagen, så jeg med tiden kan vise billeder og linke til steder på nettet :o)\nIndsendt af Helle Mikkelsen kl. søndag, februar 07, 2010 Ingen kommentarer:


Djeco Snekugle Natlampe Lila & Pupi - køb fin snekugle med lys fra Djeco med glimmer og en sød pige og polarræv - god til natlampe\nSkøn snekugle med lys og glimmer, rigtig fin som natlampe eller vågelampe til børneværelset. I midten af lampen sidder en pige og en flot polarræv. Når ku... Læs mere\nSkøn snekugle med lys og glimmer, rigtig fin som natlampe eller vågelampe til børneværelset. I midten af lampen sidder en pige og en flot polarræv. Når kuglen tændes hvirvler glimmeret rundt, helt uden man behøver at ryste snekuglen. Pigens diskrete farver, polarræven og den hvide bund på snekuglen giver en fin kontrast til glimmeret og lyset når lampen er tændt.


Maradonas død kunne være undgået, fastslår rapport - TV 2\nMaradonas død kunne være undgået, fastslår rapport\n28. apr. 2021, 13:32\nDiego Maradona fotograferet efter hans vellykkede operation i hjernen, som fandt sted nogle dage før hans død. Til venstre ses hans læge Leopoldo Luque. Foto: Scanpix\nDe to læger, der behandlede den nu afdøde Diego Maradona, får stor kritik i en ny medicinsk rapport.\nDen medicinske indsats op til Diego Armando Maradonas dødsfald var ikke tilfredstillende.\nDet fastslår en ny rapport, som det argentinske retsvæsen har fået udarbejdet af en ekspertgruppe i forbindelse med undersøgelsen af fodboldlegendens dødsfald 25. november sidste år.\n- Døden var direkte påvirket gennem undladelse af hjælp og generel uagtsomhed i behandlingen og plejen af patienten, står der blandt andet i rapporten ifølge det italienske medie La Gazzetta dello Sport.\nI flere uger har ekspertgruppen kigget Maradonas lægejournaler efter i sømmene, da hans døtre, Dalma og Giannina, som nogle af de første satte spørgsmålstegn ved dødsfaldet, der skete efter et hjerteanfald i hans eget hjem.\nRapportens konklusioner kan især få store konsekvenser for Maradonas to private læger, hjernekirurg Leopoldo Luque og psykiater Agustina Cosachov, der har fyldt meget i sagen.\nI dagene efter hans død krævede Maradonas advokat, Matias Morla, nemlig en grundig efterforskning af behandlingsforløbet. Og sammen med døtrenes anklager endte det med, at Leopoldo Luque fik sit hjem og sin lægepraksis ransaget af argentinsk politi.\nMaradonas døtre måtte forlade demonstration\nIfølge La Gazzetta dello Sport kan Leopoldo Luque og Agustina Cosachov som ansvarlige behandlere af den tidligere Napoli-spiller i værste fald blive tiltalt for manddrab.\nIgnorerede flere faresignaler\nRapporten konkluderer derudover, at det fatale hjerteanfald indtraf, fordi Maradona led af en hjertefejl, som de to læger ikke havde opdaget, fordi der i hjemmet var "total mangel på det fornødne minimumsudstyr".\nDet oplyses desuden, at lægehjælpen ikke var tilstrækkelig i de sidste dage af Maradonas liv, og der blev dermed ikke gjort nok for at forhindre hjerteanfaldet.\nI forbindelse med ransagningen af Leopoldo Luques hjem og lægepraksis i november afviste han alt det, han var blevet undersøgt for.\n- Vil I vide, hvad jeg har gjort mig skyldig i? I at have elsket ham, i at have taget mig af ham, i at have forlænget hans liv og forbedret det frem til det sidste, sagde Luque ifølge nyhedsbureauet AFP.\nUd over Leopoldo Luque og Agustina Cosachov bliver ti sygeplejersker, der behandlede Maradona, blandt andre undersøgt nærmere.\nEn af det største\nMaradona blev 60 år, og han anses som en af de bedste fodboldspillere gennem tiden.\nHan spillede for den argentinske storklub Boca Juniors, inden han blev hentet til Europa, hvor han nåede at repræsentere Barcelona og Napoli.\nArgentinas præsident, Alberto Fernandez, erklærede i november tre dages landesorg som en markering af Maradonas bortgang.\nDet argentinske fodboldhold Boca Juniors hyldede Maradona i tirsdagens Copa Libertadores-opgør mod Santos. Foto: Juan Ignacio Roncoroni / Ritzau Scanpix\nPsykolog og plejere bliver udspurgt i Maradona-efterspil


DF'er: Franskmændene er egoister – det skal vi også være | LandbrugsAvisen\nDF'er: Franskmændene er egoister – det skal vi også være\nFranske politikere fik i går trumfet en støtteordning igennem, der gavner Frankrig, men ikke Danmark. Vi skal være egoister ligesom franskmændene, mener DF-parlamentariker Jørn Dohrmann.\n15. mar 2016 15:16 Skrevet af Sofie Karoline Høgedal\nJørn Dohrmann slog sig op med en landbrugsprofil, da han for to år siden stillede op til Europa-Parlamentet - og fik sæde i det vigtige landbrugsudvalg, der de seneste år har fået ekstra magt.Foto: Jens Tønnesen/LandbrugsMedierne\nMens Esben Lunde Larsen har været ude og slå fast med syv-tommer søm, at danske landmænd ikke kan se frem til ekstra støtte, så har franske politikere været ude og gøre det modsatte.\nDe vil støtte deres landmænd, og det er blevet en realitet med den nye støtteordning, der blev vedtaget i går i EU-parlamentet.\n"De franske politikere hernede er typisk egoister, og de siger: Vi skal have lov til at hjælpe vores landbrug. De går meget op i beskæftigelsespolitik og arbejdspladser, samt et ønske om lokalproduceret produkter. Det kan de danske politikere godt lære af. De franske politikere har en stolthed, som de danske mangler," mener EU-parlamentariker for Dansk Folkeparti Jørn Dohrmann, som har sæde i EU-Parlamentets Landbrugsudvalg.\nDe franske parlamentarikere har været meget klare i mælet under forhandlingerne og kom med flere tiltag, hvorpå de kunne få lov til at støtte deres landbrug mere.\nDet er trist, at der sker en skævvridning hos landbruget i medlemslandene, mener DF-politikeren.\nEU's landbrugspolitik kan falde fra hinandenKvæg · Mark · Svin Mandag 14. marts 2016 · 11:25\n"EU-kommisæren skulle have haft for øje, at ordningen ville give ulige vilkår. Det er hans job at sørge for ens vilkår for alle EU-medlemslande. Jeg er dybt skuffet over denne pakke, der er lagt frem her," siger han.\nDanmark skal ind i kampen\nDanmark har mange særregler. Flere end for eksempel Frankrig og Tyskland. Derfor gør det det endnu sværere for det danske landbrug at hamle op med det tyske og franske efter den nye ordning. For Jørn Dohrmann burde politikerne vende blikket indad for at finde en løsning, så det danske landbrug kan løfte sig uden støtteordningen.\n"De burde tænke over, om man kunne lette jordskatten, så landmændene ikke har den at tænke på. Derudover skal man finde ud af, hvordan udbud og efterspørgsel skal være. De danske politikere skal ud og revidere deres krav til landbruget, så det matcher mere til kravene i andre europæiske lande," siger han.\nJørn Dohrmann ser dog helst, at vilkår skal være ens for alle. Det er det EU er til for. At have et fælles landbrug, mener han.\n"Men i bund og grund synes jeg, at man burde finde en løsning, der er ens for alle, og midlerne skulle findes hos EU," siger han.\nMerrild skuffet: De danske landmænd er taberne


Great Dane Lab Mix - Hunde\nGreat Dane Lab Mix - LabradaneThe Great Dane Lab Mix, også kendt som Labradane eller Black Lab Great Dane Mix, er en hybridblandingshund, der stammer fra opdræt af Great Dane og Labrador Retriever. Dette er en venlig hund med høj energi. Jeg er sikker på, at bare det at nævne dette får en til virkelig at tænke, om dette er hunden for dem. Dette er naturligvis en stor hund, men den er også energisk og venlig. Fortsæt med at læse nedenfor for at se billeder, videoer og lære mere om den smukke Great Dane Lab Mix. Bemærk, at denne hybrid kan bestå af det sorte laboratorium, det gule laboratorium eller chokoladelaboratoriet. Mens vi virkelig anbefaler, at du erhverver alle dyr gennem en redning, forstår vi, at nogle mennesker muligvis går gennem en opdrætter for at få deres Great Dane Lab Mix hvalp, hvis de har nogen til salg. Hvis du er interesseret i at hjælpe dyrredninger med at skaffe penge, skal du spille vores quiz. Hvert rigtige svar donerer for at hjælpe med at fodre huslysdyr.\nThe Great Dane Lab Mix, også kendt som Labradane eller Black Lab Great Dane Mix, er en hybridblandingshund, der stammer fra opdræt af Great Dane og Labrador Retriever. Dette er en venlig hund med høj energi. Jeg er sikker på, at bare det at nævne dette får en til virkelig at tænke, om dette er hunden for dem. Dette er naturligvis en stor hund, men den er også energisk og venlig. Fortsæt med at læse nedenfor for at se billeder, videoer og lære mere om den smukke Great Dane Lab Mix. Bemærk, at denne hybrid kan bestå af det sorte laboratorium, det gule laboratorium eller chokoladelaboratoriet.\nMens vi virkelig anbefaler, at du erhverver alle dyr gennem en redde ,Vi forstår, at nogle mennesker muligvis gennemgår en opdrætter for at få deres Great Dane Lab Mix hvalp, hvis de har nogen til salg.\nHer er nogle billeder af Great Dane Lab Mix\nGreat Dane Lab Mix-historie\nThe Great Dane er en gammel race, den er en af de ældste kendte hunderacer. Forfædre til det, vi i dag kender som den store dansker, findes på artefakter fra det gamle Egypten, Babylonia og Tibet, der er så gamle som 3000 f.Kr. Disse gamle gamle hunde blev handlet blandt syrerne, romerne og grækerne og opdrættet med hunde af mastiff-type, der langsomt har udviklet sig til det, vi har i dag. De blev oprindeligt opdrættet for at jage vildsvin og andre store dyr. Overarbejde blev deres mere aggressive byttedrevne instinkt og temperament opdrættet for at give os den mere føjelige hund, vi kender i dag. Det menes, at dette mindre aggressive temperament overraskende blev opdrættet af tyskerne.\nDette er en blid kæmpe, der er sød. Han er kærlig, stor med børn og ivrig efter at gøre ham let at træne, hvilket er vigtigt for hans størrelse. Som alle hunde elsker han at være en del af pakken, og han elsker selskab med mennesker og vil altid være hvor der er andre eller i centrum for familieaktivitet. Selvom han er en kæmpe, er han sandsynligvis ikke den bedste vagthund, da han typisk er meget venlig over for fremmede.\nFantastiske videoer af Great Dane Lab Mix hvalpe\nGreat Dane Lab Mix størrelse og vægt\nGreat Dane and Lab Mix - LabradaneStørrelse og vægt\nHøjde: 28-34 tommer ved skulderen\nGreat Dane Lab Mix personlighed\nGreat Dane Black Lab Mix - LabradanePersonlighed\nLabradane er en opmærksom og venlig hund.Hans imponerende størrelse kan narre folk. Som alle Labs og deres blandinger kræver han opmærksomhed og ros. Dette er en god ledsagerhund og klarer sig godt med andre børn og hunde i huset. Han er måske lidt energisk og motion er et must. Hvis du ikke er en aktiv person, skal du undgå denne fyr for enhver pris.Tidlig socialisering og positiv forstærkning er afgørende for alle hunde. Han er intelligent, så træning skal være moderat let. Han skal være temmelig kærlig og nyde at bruge masser af tid sammen med dig. Planlæg ikke at lade ham være alene i lange perioder, da han ikke klarer sig godt alene. Han vil være sammen med pakken.\nGreat Dane Lab Mix - LabradaneSundhed\npit og bulldog blanding\nChokoladelaboratoriet blandet med Great Dane kan være tilbøjelige til atudviklingsproblemer, oppustethed, knoglekræft, kirurgiske problemer, hjerteproblemer, OCD, øjenproblemer, epilepsi, hofte- og albue dysplasi, hudproblemer, kold hale- og øreinfektioner.\nGreat Dane Lab Mix - LabradaneHvilken:\nBind aldrig din hund udenfor - det er umenneskeligt og ikke retfærdigt over for ham. Planlæg at tage dem til ekstremt lange gåture og vandreture for at holde deres energiniveau nede. En træt hund er en god hund. Dette er ikke en god hund til en sofa kartoffel, da han vil være aktiv med sit folk. Denne blanding vil sandsynligvis have et ret højt energiniveau, så sørg for at huske det, inden du får et.\nGreat Dane Lab Mix-fodring\nblanding af stor dansker og puddel\nstore pyrenees australian shepherd mix hvalpe


30. december, 2020 - Kl. 07.51\nGranater, fyrværkeri, bomber, landminer og alt, hvad du ellers kan forestille dig, der kan sprænge i luften. Ammunitionsrydningstjenesten tager sig af det hele, og de er klar til at rykke ud med kort varsel hele døgnet.\nTekst og fotos af Tim Søgaard, Forsvarskommandoen\nDet er en klar sommermorgen, og solen står allerede højt på himlen på Skive Kaserne. Man kan fornemme asfalten bage, når man hiver den tørre luft ind gennem næsen. I det fjerne kan man høre et pansret bæltekøretøj, men ellers er det kun fuglekvidder, der bryder tavsheden.\nAmmunitionsrydningstjenesten står der skrevet med store bogstaver henover gavlen på et rødt murstensbyggeri med grønne garageporte. Én af dem står åben, og et udrykningskøretøj titter frem fra mørket. EOD (Explosive Ordnance Disposal) står der på kølerhjelmen af den lange, hvide lastvogn, og\ninde fra garagen kan man høre en flok mennesker, der står og snakker.\nVi skal være heldig hver gang. Terroristen skal kun være heldig én gang.\nDet er ammunitionsrydderne premierløjtnant Ricky og overkonstabel af 1. grad Mike, der står med armene over kors og vender verdenssituationen med deres kollegaer. De har indvilget i at vise os, hvordan en dag som ammunitionsrydder kan se ud. En dag, der for deres vedkommende startede for to timer siden. Når man er på vagt, møder man ind klokken 6.00-18.00. I den periode skal de pågældende ammunitionsryddere være klar til at kunne rykke ud i løbet af højst 15 minutter, hvis politiet har brug for deres assistance.\n”Det er altafgørende, at vi kan rykke ud så hurtigt som muligt – i værste tilfælde kan der være tale om terror,« siger Ricky.\nNår han ikke er på vagt, er han ofte på enten 1-times eller 3-timers tilkald. Så går det ikke eksempelvis at være alene hjemme med små børn. Det er afgørende, at man kan smide alt, man har i hænderne, hvis opkaldet kommer.\n”Min kæreste kan mærke det meget tydeligt, når jeg bliver kaldt ind. Det ene øjeblik er du familiemenneske – det næste er du i beredskab. Det er ligesom at tænde for en kontakt,« siger Ricky.\n”Førhen spøgte man med, at EOD stod for noget i retning af ’Everyone Divorced,’ men det hører vi heldigvis ikke så ofte længere,” siger han med et skævt smil.\nMike er den, der står for at styre enhedens to robotter Teodor og Telemax. Han står også for at køre udrykningskøretøjet.\nRicky og Mike er et makkerpar. Når ammunitionsrydningstjenesten rykker ud, er det som regel i teams af to. Ricky er etter, og Mike er toer. Det betyder, at Ricky er den, der står for at koordinere indsatsen med politiet før, under og efter en hændelse. Det er også ham, der trækker i den mange kilo\ntunge bombedragt, hvis der er behov for det. Mike kører lastbilen, og så er han den, der styrer de famøse robotter, som enheden har til rådighed.\nI hvert køretøj finder man to robotter, der begge ligner noget fra Pixar-filmen »WALL-E«. Det er små bæltekøretøjer udstyret med en bevægelig arm, et kamera og en række våben.\nDen store robot er bedst kendt under navnet Rullemarie, men faktisk hedder den Teodor. Den lille hedder Telemax, og det er den nyeste og mest avancerede af de to. Den kan blandt andet bevæge sin arm mere glidende, og så er den udstyret med fire bælter i stedet for to. Det gør den til en bedre og mere fleksibel klatrer.\nTeodor og Telemax er helt vitale for ammunitionsryddernes opgaveløsning, fordi de muliggør undersøgelse og destruktion af eventuel farlig ammunition fra en sikker distance.\nMan kan tydeligt mærke begejstringen, da Mike kører de to robotter ud på gulvet for at vise, hvad de kan. Mens han står og fortæller om sine to guldklumper, kan man pludselig høre Ricky råbe inde fra kontoret.\n”Ja ... bliver der råbt efter mig?”\n”Ja. Vi skal til Thisted.”\nPolitiet har ringet. Der er fundet nogle ammunitionsgenstande, som de gerne vil have hjemtaget. Det er ikke umiddelbart en trussel eller en direkte farlig situation, så de to ammunitionsryddere tager den med ro. Mike ruller de to robotter ind igen, og så skifter makkerparret fra militæruniform til en mere neutral sort mundering.\n”Det gør vi, fordi vi på den måde falder bedre i med mængden,” siger Ricky, der refererer til politifolkene, som de oftest samarbejder med.\nSelv om Ammunitionsrydningstjenesten er en militær enhed og hører under Hæren, er det faktisk politiet, der stiller opgaver til dem.\nNoget gammel ammunition var blevet fundet på en gård i Thy. Ricky og Mike afhentede ammunitionen, der viste sig at være en udbrændt røggranat.\nDenne gang går turen til det naturskønne Nordvestjylland, hvor et ældre ægtepar har været i gang med at rive et gammelt hus ned og i den forbindelse har fundet noget gammel ammunition.\nEfter en lille times tid på landevejen parkerer Mike lastbilen ved en lille gård i Nordthy. Her står en slank, ældre herre i sin ternede skjorte sammen med sin hustru, der er klædt i hvidt. Hun har plantet hænderne på hofterne og kigger interesseret, mens Ricky forklarer, hvad der skal ske.\n”Den ligger derovre,” siger manden og peger hen mod soklen.\nDet er et rustent, cylindrisk objekt med en tap, der møder Ricky. Han kigger vurderende på dimsen, løfter den og kan hurtigt konstatere, at der nok er tale om en udbrændt røggranat.\nHjemtagning af gammel ammunition er en typisk opgave for ammunitionsrydderne. Hvis de vurderer, at ammunitionen kan være farlig, destruerer de den tæt på findestedet. Ellers hjemtager de den til opbevaring.\nDen bliver placeret på en rulle gaffatape foran en plade med et røntgenapparat pegende imod den.\n”Der røntges!” råber Ricky og trykker på udløseren.\nVed hjælp af røntgenfotoet kan Ricky og Mike afgøre, at formodningen om, at røggranaten var udbrændt, holdt stik.\nSå pakker de granat, grej og resten af gøgemøget sammen, inden de siger farvel til det ældre ægtepar.\n”Kan man vende her?” spørger Mike.\n”Det ved jeg ikke, det er din afdeling,” svarer Ricky.\n”Nå nå,” siger Mike og tænder lastbilen.\nGaragebygningen er ammunitionsryddernes hjem, når de er på vagt. Her er alt lige fra kontorer, lager, frokoststue og et lille værksted.\nDa de to ammunitionsryddere kommer tilbage til garagen, lægger de røggranaten på lageret. Ricky sætter sig på kontoret, og Mike vasker forruden på køretøjet af med en klud og sætter sig derefter i\nHer lugter af daggammel kaffe og vaskemiddel. På bordet står en pakke desinfektionsservietter, og ved siden af ligger en pose æbler.\n”Du tager bare, hvis du er sulten,” siger Mike.\nI baggrunden forsøger TV 2 News at overdøve køleskabets endeløse jamren. Mike ænser ikke den støjende symfoni af elektroniske apparater. Her har han siddet mange timer gennem årene, og så vænner man sig nok til det. Ved siden af køleskabet står et par sorte læderlænestole med en tilhørende fodskammel.\nNår man er på vagt, er det vigtigt at slappe af en gang imellem. Du ved aldrig, hvornår telefonen ringer, men når den gør, skal du være frisk – ikke udkørt, fordi du har arbejdet hele dagen.\n”Vi skal være heldige hver gang. Terroristen skal kun være heldig én gang,” lyder mantraet fra Ricky.\nPå sofabordet mellem de to lænestole står en gammel ammunitionskasse med forskellige skriveredskaber og ovenover hænger en plakat med ordene.\nLIVSFARE | Rør ikke Landminer – underret Politiet!\nPå den modsatte væg hænger der et danmarkskort fra krigens tid. Det fortæller ganske præcist, hvor tyskernes minefelter lå. Hvis nogen ringer ind om en funden landmine, kan kortet være behjælpeligt, siger\nHjemtagning eller destruering af gammel ammunition fra krigens tid er en typisk opgave for ammunitionsrydderne, men 90 procent af træningen tager udgangspunkt i nogle af de værst tænkelige scenarier.\n”Du træner til det værste, fordi det giver dig den rutine, du også behøver til de lettere opgaver,” siger Ricky, der har bevæget sig ind i frokoststuen for at runde dagen af med sin makker.\nSnart slår klokken 18.00, og så er det nogle andre, der har vagten indtil næste morgen, hvor Ricky og Mike atter er klar til at være klar.\nUnderside / 8. oktober, 2020 - Kl. 12.45\nForsvaret har særligt uddannede soldater med specialudstyr, der indsættes ved bombetrusler, eller når man finder farlige genstande som søminer, gammel ammunition eller farligt fyrværkeri.\nUnderside / 22. oktober, 2020 - Kl. 12.10


Køb Woodlii Legetøjspakke Flodhest | Jollyroom\nWoodlii Legetøjspakke Flodhest\n199 DKK313 DKKDu sparer: 114 DKK (-36%)\nWoodlii Knoppuslespil Havdyr 79 DKK\nWoodlii Træklegetøj Flodhest 99 DKK\nWoodlii Puttekasse Hjul 135 DKK\nLegetøjspakke ”Flodhest” fra Woodlii – fantastisk, farverigt aktivitetslegetøj til de mindste børn udført i høj kvalitet fra Woodlii. Alt legetøjet er i træ og med puttekassen, puslespillet og et fint trækkelegetøj er der nok at veksle imellem og masser af ... Læs mere\nLegetøjspakke ”Flodhest” fra Woodlii – fantastisk, farverigt aktivitetslegetøj til de mindste børn udført i høj kvalitet fra Woodlii. Alt legetøjet er i træ og med puttekassen, puslespillet og et fint trækkelegetøj er der nok at veksle imellem og masser af underholdende læring i vente.\nAnbefalet alder: Fra 12 mdr. Materiale: Træ.\nKnoppuslespil ”Havdyr” fra Woodlii – et sødt puslespil med motiv af fire forskellige havdyr. Det er lavet af træ og det farveglade motiv passer perfekt til de mindre børn. Puslespillet er en sjov og stimulerende måde for barnet at træne finmotorikken på. Anbefalet alder: Fra 12 mdr // Mål: 22 x 22 x 1 cm // Antal brikker: 4 stk. Puttekasse fra Woodlii – et sjovt stykke babylegetøj i et fint design. Den runde puttekasse har seks klodser med forskellig form, der rasler rundt når hjulet ruller. På hver side af puttekassen er der 3 huller, som klodserne passer i. Legetøjet aktiverer barnet og stimulerer både logisk tænkende og finmotorik, når klodserne skal matches med de rigtige huller. Anbefalet alder: Fra 12 mdr // Mål: 15 x 15 x 12,5 cm. Træklegetøj ”Flodhest” fra Woodlii – et sjovt aktivitetslegetøj til de små børn. Den hyggelige flodhest er udstyret med fire gule hjul, og ruller frem når barnet trækker i snoren. Træklegetøjet motiverer bl.a. barnet til at øve sig på at gå. Anbefalet alder: Fra 1 år // Mål: 14 x 6,8 x 14 cm. Artikelnummer: 901332\nWoodlii tilbyder et fantastisk udvalg af sjovt legetøj til børn i forskellige aldre. I sortimentet på Jollyroom finder du farverige køkkener til børnenes fantasirestauranter, flotte gåvogne og andre lækre produkter i robust træ, der tåler årevis af leg og ballade.\nSe mere fra Woodlii »\n199 DKK313 DKK