En hel del firmaer på nettet frembyder i dag et bredt udvalg af billige fragtmetoder til hængelås med kode. Førstevalget hos mange er i øjeblikket at få afleveret pakken hos en pakkeshop, fordi du dermed nemt kan hente de købte produkter når der er tid til det. Fragtløsningen er nemlig ultra nem, samt typisk ligeledes den billigste leveringsmåde.\nDu kunne alternativt foretrække at bestille ordren til levering til din hjemmeadresse eller til dit arbejdes adresse. Fragtløsningen viser sig som regel en tak mindre billig, men tillige ultra smertefri for hængelås med kode online. Den mest betalelige fragtløsning er uden tvivl selv at hente produkterne, men den løsning er betinget af at du lever i nærheden af e-forretningens byggemarked, for eksempel Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Bauhaus.\nFragtperioden på hængelås med kode kan i nogle tilfælde være særdeles betydningsfuld såfremt du absolut skal bruge produkterne med det samme, så i det øjemed er det ret fornuftigt at vi studerer den anslåede leveringstid for hængelås med kode. En hel del online forhandlere – fx Bauhaus, Jem og Fix, Silvan og Harald Nyborg – byder på billig levering efter en enkelt hverdag på masser af varenumre online, hvilket dog kræver at bestillingen realiseres tidligere end et fastsat klokkeslæt, så at de kan nå at få ordren ud af døren inden de lageransatte holder fyraften.\nEnkelte firmaer på nettet præsterer levering uden omkostninger på hængelås med kode online, men oftest er det betinget af at der bestilles for en fastsat sum. Alternativt kan man udvælge den mest letkøbte leveringsmanér, som i mange tilfælde vil blive at få fragtmanden til at køre pakken til et udleveringssted.\nDe største netbutikker yder click-and-collect hvor man handler billig hængelås med kode online og selv henter i byggecenteret. Fx Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, Davidsen, 10-4, Silvan, XL-Byg, Bauhaus og Bygma. Byggecentrene yder blandt andet afhentning af hængelås med kode i følgende byer:\nHaslev, Lillerød, Dragør, Frederikssund, Holbæk, Farum, Grenaa, Brønderslev, Tilst, Svendborg, Struer, Holstebro, Gladsaxe, Esbjerg, Hedehusene, Ølstykke, Rudersdal, Herning, Brabrand, Brøndby, Nørresundby, Hillerød, Sønderborg, Albertslund, Glostrup, Charlottenlund, Køge, Kokkedal, Aabenraa, Vallensbæk, Gentofte, Stenløse, Horsens, Frederikshavn, Hedensted, Tårnby, Allerød, Helsingør, Nakskov, Odense, Odder, Skive, Silkeborg, Lystrup, Vanløse, Vordingborg, Valby, Værløse, Åbyhøj, Herlev, Solrød Strand, Hørsholm, Slagelse, Roskilde, Randers, Hobro, Jyllinge, Korsør, Taastrup, Højbjerg, Frederiksværk, Aarhus, Middelfart, Haderslev, Rødovre, Rønne, Brønshøj, Kolding, Vejle, Lyngby, Ishøj, Aalborg, Nærum, Greve, Ringsted, Næstved, Ballerup, Virum, Risskov, Viborg, Nykøbing Falster, København, Birkerød, Søborg, Kalundborg, Nyborg, Thisted, Fredericia, Hvidovre, Ikast, Frederiksberg, Hjørring, Skanderborg, og Varde, .\nAfhentning ift. hængelås med kode er tilgængeligt i alle regioner af Danmark: Jylland (Østjylland, Midtjylland, Vestjylland, Sydjylland, Nordjylland, Syddanmark, Sønderjylland), Fyn (Vestfyn, Midtfyn, Sydfyn, Nordfyn, Østfyn) og Sjælland (Falster, Lolland, Østsjælland, Vestsjælland, Bornholm, Amager, Hovedstaden, Nordsjælland, Sydsjælland, Midtsjælland).\nVed indkig i data fremstår det markant, at netshoppere ofte efterspørger blandt andet hængelås med kode online og billig hængelås med kode. Foruden dette oplever man tit netshoppere lede efter eksempelvis køb hængelås med kode, hængelås med kode priser og hængelås med kode tilbud, foruden de velkendte byggecentre som Jem og Fix, Bygma, Stark, Davidsen, Bauhaus, Harald Nyborg, XL-Byg, 10-4 og Silvan.\nDet er yderst praktisk for os alle at finde de laveste priser på billige hængelås med kode online i blandt flere shops på nettet, og for det har langt de fleste online forhandlere ikke kunne slippe for at mindske udsalgspriserne på hængelås med kode betragteligt, og endda frembyde fragt uden betaling.\nDog kan det alligevel blive profitabelt at kigge forbi flere internet varehuse i Danmark efter tilbud og rabatter på hængelås med kode online inden du gennemfører din handel, sådan at du er usvigeligt sikker på at opnå den bedste pris. Se ikke kun på de kendte byggemarkeder som Stark, Silvan, Davidsen, XL-Byg, Bauhaus, Jem og Fix, Bygma og 10-4.\nDu må lige meget hvad være årvågen med, at i tilfælde af at en forhandler på nettet markedsfører billige hængelås med kode online på tilbud til en pris der anses for himmelråbende billig, kunne det mange gange være en varsel om en bedragerisk internet handler. Køb med kort er i hvert fald indbefattet af en vedtægt, som skærmer folk overfor svindlende internet virksomheder.\nVi foreslår generelt handler med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed bør du udnytte en løsning på afbetaling fra for eksempel ViaBill, forudsat du gerne vil dække pengene til hængelås med kode over flere uger. Dette fås ofte hos specialiserede webshops, i modsætning til de velkendte byggekæder som fx Stark, Davidsen, Jem og Fix, Silvan, Bygma, 10-4, Bauhaus og Harald Nyborg.\nVed kig i data bliver det tydeligt, at netshoppere mange gange leder efter blandt andet hængelås med kode priser og hængelås med kode online. Derudover ser vi ofte folk lede efter fx køb hængelås med kode, hængelås med kode tilbud samt billig hængelås med kode.\nTrustpilot giver dig egentlig nyttige genveje til at vurdere en længere række aktuelle køberes iagttagelser og af den grund er det klogt, at du iagttager online shoppens bedømmelser forud for at du køber billige hængelås med kode online.\nFacebook giver dig tillige absolut stabile metoder til at få en idé om netbutikkens kundetilfredshed. Her er der faktisk netshops som giver kunderne mulighed for at udfærdige en vurdering af ordreforløbet, som tillige må drages fordel af til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nForud for at nogen shopper billige hængelås med kode online hos en e-forretning kan de for at være sikker gøre sig bekendt med indholdet af dens handelsvilkår, det er dog naturligvis ikke super spændende, særligt hos de store byggemarkeder som Davidsen, XL-Byg, Bygma, Bauhaus, Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg, 10-4 og Stark.\nEt alternativ kan derfor være at kontrollere hvorvidt netbutikken er tilsluttet e-mærket, som skulle være en antydning af at internet forretningen accepterer de gældende danske regler, tillige med at internet shoppen undertiden overværes af eksperter som kender vilkårene.\nDet er en rigtig god chance for støtte, når du bliver udsat for dilemmaer som følge af dit indkøb af hængelås med kode. Foruden dette anbefales det at du er omhyggelig omkring de primære reglementer der har betydning for købet af hængelås med kode online, f.eks. hvilken returpolitik butikken anvender.\nDerfor er det i øvrigt essesentielt, at man altid gemmer ens e-mail kvittering, så man senere vil kunne bevise sin bestilling af hængelås med kode, uanset om man shopper ved Jem og Fix, Silvan, Bygma, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, XL-Byg, Davidsen eller 10-4.


⇒ Billig Sølvring Blade Blank 58 – 495 kr.\nSølvring Blade Blank 58\nNavn: Sølvring Blade Blank 58\nFlere internet handler frembyder i vore dage et bredt udvalg af leveringsmodeller. Den mest populære er i dag levering til et afhentningssted, og så kan du blot gå forbi efter din bestilling når du har mulighed for det. Fragtløsningen er jo meget ukompliceret, og oftest derudover den mest betalelige leveringsløsning ved køb af Sølvring Blade Blank 58.\nDu burde omvendt overveje at bestille pakken til levering til din bopæl eller til din arbejdsplads. Fragtmetoden bliver i mange tilfælde et hak mindre prisbillig, men derudover usædvanlig fremkommelig. Den mest letkøbte leveringstype er utvivlsomt at du selv henter produkterne, hvilket står og falder med at du har bopæl i kort afstand af internet selskabets lager.\nLeveringsdygtigheden på New Products kan være meget aktuel når vi har behov for produkterne øjeblikkeligt, så herved er det faktisk fornuftigt at man efterser det anslåede leveringstidspunkt ved den pågældende vare.\nEn del webbutikker udlover levering efter en enkelt hverdag på flere varenumre, eksempelvis Sølvring Blade Blank 58, der dog beroer på at bestillingen realiseres inden et givent tidspunkt, så at de højst sandsynligt kan nå at få bestillingen fikset forud for at de pakkeansatte har fri.\nNogle få internet butikker byder på portofri fragt, men oftest er det under forudsætning af at man handler for en bestemt sum. Derudover bør man snuppe den billigste form for levering, hvilket tit – uden hensyn til om du er ved Kolding, Sønderborg eller Haslev – vil blive at få fragtfirmaet til at køre produkterne til et udleveringssted.\nDet er efterhånden i høj grad smertefrit for almindelige mennesker at sammenligne priser (via fx PriceRunner) i blandt forskellige internet handler, og altså har en hel del internet varehuse fundet det nødvendigt at reducere udsalgspriserne på en række af deres produkter – til børn, og tillige også til herrer og damer – markant, og endda nogle gange love fragt uden omkostninger.\nDet kan dog immervæk være fordelagtigt at studere visse internet forhandlere efter tilbud på Sølvring Blade Blank 58 inden du færdiggør din shopping, sådan at man er velinformeret til at få den mest attraktive pris.\nMan skal bare være årvågen med, at når en internet handler reklamerer varer til en udsalgspris som virker uendeligt fordelagtig, så burde det mange gange være en varsel om en uærlig online shop. Køb med betalingskort er i hvert fald indbefattet af et regulativ, der skærmer en overfor fup e-shops.\nVi anbefaler generelt kortbetalinger eller mobilbetaling. Som et alternativ kunne du vælge en løsning på afbetaling som fx ViaBill, forudsat du hellere vil dække pengene ude i fremtiden.\nFør nogen handler i en internet butik bør man når alt kommer til alt kigge på webbutikkens forretningsvilkår, det er dog tit ikke videre spændende.\nEt alternativt forslag kunne måske være at efterse om netshoppen er e-mærket medlem, hvilket er et fingerpeg om at e-forretningen retter sig efter den officielle danske lovgivning, udover at e-butikken regelmæssigt tilses af specialister der har meget erfaring med reglerne. Desuden giver det dig genvej til en håndsrækning, når du får problemer med dit køb.\nYderligere går vi ind for at køber er hensynstagende til de primære reglementer der kan have betydning for handlen, eksempelvis hvilken ombytningsrettighed internet virksomheden har. I den forbindelse er det også vigtigt, at man altid beholder sin købsbekræftelse, således man i fremtiden kan bevise købet af Sølvring Blade Blank 58, hvad end man søger produkter til en kvinde eller mand.\nTrustpilot resulterer i nogle hæderlige muligheder for at granske mange andre konsumenters evalueringer og derved tilråder vi, at du analyserer internet webshoppens ratings af Sølvring Blade Blank 58 forud for at du køber.\nFacebook fører til også temmelig fortræffelige løsninger til at få indtryk af netshoppens kundefokus. Foruden det ser vi en del online firmaer hvor det er muligt at frembringe en anmeldelse af deres køb, hvilket desuden bør bruges til at fornemme tilfredsheden hos kunderne.\nDenne hjemmeside er finansieret af reklamer. Vi har et tæt samarbejde med en del butikker på nettet hvor vi promoverer deres tilbud, og indhenter honorar hvis de besøgende vi sender videre udfører en transaktion.\nOplysninger angående produkter og e-forhandlere opdateres tit, men man kan ikke stille os ansvarlig for forandringer der er foretaget efter seneste opdatering af de anvendte data.


Supermarkeder og årgangsvin har erstattet vores kristne tro - Kristendom.dk\nEt parcelhus er et fritliggende hus med have beregnet som bolig for en familie. Udtrykket er baseret på at grundstykket - parcellen - er udstykket af en større ejendom. Udtrykket stammer fra 1960'erne hvor de store udstykninger af jord i parceller til byggeri af boliger tog fart. Foto viser område med nye parcelhuse.\n11. marts 2015, kl. 5:03\nSiden midten af 1950`erne er der sket omlejringer i det danske samfund, som betyder brud med opfattelse og strukturer, grundlagt i det 19. århundrede. Det er således i slutningen af 1950`erne, at industrien afgørende overhaler landbruget som det største erhverv.\nOg det er uundgåeligt, at det må få konsekvenser for et folkeligt-nationalt syn, der tydeligt er udsprunget af og udviklet i et landbrugssamfund.\nUnder samfundsforandringen i 50`erne voksede middelklassen sig til at være den største gruppe. Middelklassen blev afgørende for Danmarks fremtid og har helt konkret forandret landets udseende gennem et omfattende parcelhusbyggeri.\nDa Sovjetunionens leder Nikita Kruschew i 1964 besøgte Danmark, sad han og daværende statsminister J.O.Krag i en helikopter over Nordsjælland, hvorfra man tydeligt kunne se de mange nybyggerier. Kruschew spurgte, hvem der boede i de huse. Krag svarede, at det var den nye middelklasse, men også arbejdere. Og Kruschew svarede, at så får I sgu aldrig revolution og et klasseløst samfund.\nKruschew vidste ikke, at det klasseløse samfund for længst var opgivet også af Socialdemokratiet. Eller at det nu drejede sig om for de gamle partier at bejle til parcelhusejerne. Jord og fast ejendom blev middelklassens bannermærke.\nMiddelklassens fællesskab viste sig mestendels i supermarkedet, når der skulle købes stort ind til dybfryseren. Og man tog ikke som en selvfølge sine børn med i kirke mere, men i supermarkedet. Indkøbscentrene blev de nye katedraler.\nLanddistrikternes kulturelle institutioner findes stadig i menighederne, skolerne og foreninger. Men bondekulturen er døende. Vi ved, at tiden ikke kan skrues tilbage. Historien er en irrevesibel proces ligesom et spejlæg.\nUnder de hurtige samfundsændringer efter 2. verdenskrig er der opstået store tomrum, meningstab , normløshed og traditionstab. Kirken har mistet sin en del af sin autoritet. Det moderne samfunds sygdomme er velkendte, bl.a. historieløse og rodløse voksne, forvirrede børn og unge.\nI 1960`- erne blev der fuld beskæftigelse. Kvinderne kom ud på arbejdsmarkedet med flere og flere skilsmisser til følge. Nu kunne alt det købes, som havde været utænkeligt i 1950`erne. Materialismen blev den nye Gud.\nMen denne udvikling har ikke kunnet besvare eksistentielle livsspørgsmål. Meningen med det hele. Hvis meningen bliver det, der tilfældigvis sker, så overlever meningen ikke.\nSandheden om det vilde forbrug og grådigheden er dybest set angsten for døden, en flugt fra livets endelighed, altså dødsangst. Nej, her i livet som levende dyrkes værdier a la god mad, årgangsvine og kroppens velbefindende.\nKristendommen er der et eller andet sted, men ofte blandet sammen med eksempelvis reinkarnation eller andre ideer snuppet fra andre religioner. Altså en slags cafeteriereligion, hvor man sætter sin tro sammen efter, hvad man synes om. Kristendom light. Men normløsheden og værdifattigdommen sætter os helt ud i et eksistentielt tomrum, hvor alt er tilladt og derfor ligegyldigt.\nI Danmark er vi så energiske, glade for arbejde, initiativrige og dygtige. Med en folkelig tradition næsten uden lige, et fremragende uddannelsessystem, en god socialforsorg. Parcelhuse og biler, årgangsvine, men en udbredt , rungende eksistentiel tomhed. For hvad er meningen med det hele?\nHvad kan man gøre ved det? Vi skal bl.a. bringe helhed og sammenhæng til veje i vor oplysning, genfortælle historien i bredeste betydning. Og vi skal viderebringe kristendommen om godt og ondt, liv og død.\nDet eneste, der kan give mennesket et eksistentielt indhold og en slags mening i tilværelsen, er religion. Og vor arv her i landet er nu en gang kristendommen. Det er de voksnes opgave at videreformidle den tradition, som de selv har modtaget.\nHvordan skal vi stakkels mennesker ellers klare liv og død, hvis ikke vi var overbevist om, at der er en god Gud, som sørger for os, når alt kommer til alt og aldrig lader os slippe ud af hans favn? Fortælles denne historie ikke videre bliver vore børn og unge ladt i stikken, får stene for brød. Som afdøde Jan Lindhardt formulerede det: ”Prøver vi at finde Gud inde i os selv, bliver vi skuffede.”


Pirates Of The Caribbean 3 - Ved Verdens Ende | Blu-Ray Film | Dvdoo.dk\nPirates Of The Caribbean 3 Ved Verdens Ende\nFakta om Pirates Of The Caribbean 3 - Ved Verdens Ende\nVores brugere har bedømt Pirates Of The Caribbean 3 - Ved Verdens Ende Blu-Ray til\nHos dvdoo.dk har vi solgt film og tv-serier i en lang årrække, og vi byder på Blu-Ray-film i et hav af forskellige genrer. Vores udvalg indeholder Blu-Ray-film indenfor alle genrer, lige fra actionfilm til romantiske film.\nDer er tit forskellige synspunkter, hvilket også præger samtalerne, men det viser også bare, hvor interesserede vi er. Det der knytter os sammen er præcis denne passion, så vi er virkelig på hjemmebane, når vi anbefaler gode film og TV-serier.\nGod fornøjelse med at se Pirates Of The Caribbean 3 - Ved Verdens Ende. Vi håber du får en fantastisk oplevelse.\nDvdoo.dk er landets ældste filmbutik på internettet, da vi har solgt musik, film og spil siden 1999. Hvis man sammenligner vores onlineshop med de øvrige markeder, har vi endvidere en af Danmarks ældste webbutikker. Da dvdoo.dk blev lanceret var det som en online DVD butik. Og som årene gik, mens vores lidenskab for nye film og nye tekniske formater bare voksede sig større og større, begyndte en tilsvarende interesse for spiluniverset og musikken at forme sig. Så at både spil og CD'er blev en fast del af sortimentet hos dvdoo.dk, var for os helt naturligt.\nFor os er det meget vigtigt, at vi altid arbejder på, og får frembragt, den gode kundeoplevelse. Og med nu mere end 10 års indsigt i denne branche har vi fået opbygget et grundigt kendskab til, hvad kunderne forventer, når de besøger dvdoo.dk. Vi ønsker bl.a., at vores store passion for film, spil og musik er helt tydelig, og påvirker alle, som besøger vores store verden af topunderholdning.\nHar du spørgsmål eller er du i tvivl om noget, så finder du ofte svaret i vores FAQ. Ellers er du naturligvis også til enhver tid velkommen til at kontakte kundeservice per telefon eller via e-mail, som altid hjælper med et smil på læben. Rigtig god fornøjelse med dit besøg på dvdoo.dk.


Kult spillemaskine kvinder på casino\nThunderkick er en meget specielt spiludvikler, der gør tingene på deres helt egen måde. Det som gør deres spillemaskiner helt specielle er at de minder om de gode spillemaskiner fra grillbarerne i 80erne. Det betyder at deres spilleautomater har et superfedt retro arkade look. Det har gjort deres spillemaskiner meget populære, da de ikke minder meget om det man ellers finder på de populære danske online casinoer. Thunderkick er derfor gået hen og blevet meget kult, fordi de gør tingene som ingen andre.\nMan fleste af os ville elske at blive betalt for at se film hele dagen, men den store nyt er, at der er masser af film-tema online slotspil, der tilbyder store præmier, samt sjove og indbringende bonusspil. Der er et bredt udvalg af forskellige genrer at overveje, herunder helte og skurke film, uhyggelige, kultfilm, action-pakkede eventyr og komedier — valget er dit! En af de nyeste film i en online spillemaskine er hans Hansel and Gretel Witch Hunters, plus du vil træde ind i aldeles verden af eventyr, mens de er voksne og midt i en sportskamp mod den onde heks Muriel plus hendes følge. Bevæbnet med alle art våben, såsom Scattered armbrøster, og Wild sympatisk trold Edward på din blad, vil du begynde din mission foran at befri verden for hekse, garnvinde præmier og bonusser undervejs.


Indretning Arkiv - SineSmed.dk\nUdgivet 30. november 2017\nFor nogle måneder siden fik jeg en forespørgsel en af god ven af familien på at lave en lille puf, som hun kunne have fødderne på, mens hun sad og læste. Jeg har valgt at kalde puffen for ‘Ellens Puf’.\nUdgivet 13. juni 2017 9. juni 2017\nI sidste uge var jeg på kort visit i Århus, da min kæreste havde møde i byen om tirsdagen. Vi fik blandt andet set noget af Aros udstillingen The Garden om mandagen. Vi nåede desværre ikke ind på Aros da de havde lukket, så vi gik langs standvejen og kiggede på de forskellige kunstværker langs kysten. […]\nHængevaser af glaskugler\nSidst jeg var til loppemarked nede ved Odense Havn, fandt jeg disse glaskugler med korklåg. Min kæreste og jeg gættede på, at det var de slags sugekopper, man bruger til kinesisk bindevævsmassage. Blev rettet af en af mine opmærksomme følgere på instagram; som kunne fortælle at kuglerne var fra Tiger, som de havde til salg i […]\nUdgivet 30. april 2017 30. april 2017\nHar længe gået og ledt efter den helt rigtige figur, til at komme i mit planteterrarium. Forleden faldt jeg over denne skønne ræv på Thingiverse, er ret vild med det kantede udtryk ræven har, man kan måske sige at den har et snert af origami over sig. Valget af farve til ræven stod mellem […]\nUrtepotteskjuler med nyt design (DIY)\nUdgivet 5. april 2017 4. april 2017\nFor nogle uger siden var jeg vært på Instagramprofilen MinKreativeUge, her lavede jeg blandt andet denne urtepotteskjuler. Jeg har herefter lavet en kort lille vejledning på, hvordan jeg har lavet denne urtepoteskjuler. Der er desuden andre billeder med inspiration til, hvordan man lave sin personlige urtepotteskjuler til planterne derhjemme.\nUdgivet 7. december 2016 16. januar 2017\nDer er så småt begyndt at blive pyntet op til jul herhjemme; lavede blandt andet denne dørkrans forleden. Ringen er lavet af hegnstråd (alternativt kan man bruge en uroring). Ellers er gran og kogler fra naturen, julekugler og vindseltråd er fra Søstrene Grene. Jeg er selv godt tilfreds med resultatet. Christmas is finally finding its […]\nJeg så for lang tid siden en der havde greb af kernelæder på deres skabe. Synes at det så så godt ud, så jeg tænkte, at det måtte jeg også forsøge mig med. Jeg havde dog virkelig store problemer med at finde de rigtige skruer. Kæresten fandt de helt rigtige skruer på eBay; de hedder […]


H+ARKITEKTER søger kreativ arkitekt|Danske Arkitektvirksomheder | Brancheorganisation\nH+ARKITEKTER søger kreativ arkitekt\nDrømmer du om at formgive i både den store og den lille skala? Og ønsker du samtidig at arbejde med arkitektonisk udvikling og space planning på mange forskelligartede projekter, så har du nu muligheden for at blive en del af vores kreativt team.\nVær med til at skabe de bedste rammer for vores kunder, med en høj grad af både arkitektoniske og funktionelle løsninger i spændingsfeltet mellem arkitektur og indretning.\nDu vil både arbejde med skitsering i de tidlige faser, men også blive en del af det team der færdigprojekterer. Du får en stor daglig kontaktflade til både bygherrer, brugerne og dine kolleger, hvilket betyder, at du får en alsidig hverdag med både tegning og tale.\nDu har kvalitetssans, arbejder procesorienteret og tænker i helheder - med blik for detaljen. Du sikrer, at det arkitektoniske koncept realiseres med brugbare og byggetekniske stærke løsninger. Samtidig har du fokus på bæredygtighed og den værdiskabelse, vores projekter giver.\nDu brænder for at skabe arkitektur inden for nybyggeri og transformation.\nHar erfaring og lyst til også at arbejde med indretning og tegne specialinventar.\nHar erfaring med brugerinddragelse og tager gerne kontakten til brugerne og øvrige interessenter.\nEr optaget af de udfordringer og muligheder, arkitektbranchen skal have fokus på de kommende år, fx bæredygtigt byggeri, klimasikring, byudvikling og urbanisering mm.\nEr god til at arbejde selvstændigt, men også god til at dele ud af din viden.\nHar lyst til at arbejde på projekter med mange forskellige fagligheder.\nEn personlighed der rimer på vores værdisæt: AMBITION, MOD, RESPEKT, ENGAGEMENT.\nVi er omkring 100 ambitiøse og dygtige arkitekter, indretningsarkitekter, bygningskonstruktører, tekniske designere, ingeniører og byggeøkonomer. Fra vores afdelinger i hhv. Nakskov, Aarhus, Odense og hovedkontoret i København varetager vi projekter inden for renovering, restaurering og nybyggeri i det meste af Danmark. Vores vision er at skabe arkitektur, hvor mennesker trives.\nVi er et hold, der kan bakke op om individuel beslutsomhed og handlekraft. Det er vigtigt for os, at vi sammen kan skabe en god arbejdsplads med rum til udvikling og poesi. Et sted som er bæredygtigt – både over for medarbejderne, kunderne og samfundet.\nBesidder du de rette kvalifikationer og kan du se dig selv i stillingen, så send os din ansøgning med CV til e-mail: job@hplus.dk Alle ansøgninger behandles fortroligt.\nHar du spørgsmål om stillingen, er du velkommen til at kontakte Jesper Wegener på telefon: +45 20 81 90 73.\nAnsøgningsfrist: Stillingen ønskes besat snarest muligt, og vi holder løbende samtaler.


GirlTalk fejrede 15-års jubilæum | Rotary\nGirlTalk fyldte 15 år, hvilket den 2. september blev markeret med en dag fyldt med vigtige oplæg, gode taler og indslag.\nAlle i GirlTalks ånd og alle som tak for den store støtte GirlTalk har mødt gennem årene. De fine oplæg byggede på direktøren for GirlTalk Anna Bjerres forklaring omkring at piger tit føler sig forkerte, fordi de tror, at de skal være lykkelige og glade hele tiden, men at det ikke hænger sådan sammen. Et pres pigerne også oplever i forhold til det sociale, hvor grupperinger og mobning kan få store konsekvenser for pigerne. For hvornår er man ven-inde, og hvornår er man ven-ude.\nGirlTalk har gennem de sidste 15 år, gjort en kæmpe forskel for unge piger og hjulpet dem igennem deres problemer gennem anonym livechat, rådgivning og sparring.\nUnder de forskellige events til fejringen, startede livechatten, pigernes livline, så man kunne få et indblik i de frivillige bag skærmen og hvordan de stille og koncentrede arbejdede med rådgivning til de piger der undervejs skrev ind.\n– Pigerne i Danmark har fortjent at blive lyttet til. de har fortjent at vide at de er værdifulde, siger Anne Bjerre grundlægger af GirlTalk.\nRotary og GirlTalk er knyttet tæt sammen, og man kan i årsberetningerne se Rotary omtalt som en vigtig støtte og bidragsyder. Rotary klubber, Rotary Danmark og RDF har gennem årene støttet op om projektet, og Skovshoved Rotary Klub har gjort klubbens julebingo til en fast bidragsyder.


Guide til forretningsplan for velfærdsservice - PDF\nDownload "Guide til forretningsplan for velfærdsservice"\n1 Guide til forretningsplan for velfærdsservice Hvad er en forretningsplan? En forretningsplan er en beskrivelse af din forretningsidé, dine visioner og mål, og den omfatter en plan for, hvordan du vil udvikle og drive virksomheden. Selv om din virksomhed måske kun er en deltidsbeskæftigelse, er en forretningsplan et godt værktøj for både dig selv og dine samarbejdspartnere. Den hjælper dig med at strukturere dine tanker om, hvordan projektet bliver en succes, og den sandsynliggør over for andre, fx banken, at dit projekt er bæredygtigt. Hvorfor lave en forretningsplan? Forretningsplanen er en plan for virksomhedens opstart og videre drift og giver derfor overblik over, hvordan og hvornår man skal gøre hvad. Den giver dig derfor et godt grundlag for at træffe beslutninger, fx om investeringers omfang og nødvendigt kundeunderlag. Hvordan laver jeg en forretningsplan? På Genanvend Gården finder du flere værktøjer, som kan hjælpe dig med at udarbejde en forretningsplan: Kend dit marked: Under Kend dit marked på Genanvend Gården kan du finde viden om dit marked, dine kunder og konkurrenter. Du kan fx få viden om vigtige konkurrenceparametre, kundegrundlag for din idé i dit område og hvilke konkurrenter, du har. At hente markedsviden er typisk et godt sted at begynde, før du går i gang med at lave selve forretningsplanen. Guide til forretningsplan: Genanvend Gården har udviklet en række specifikke guider for udvikling af forretningsplaner. De er opdelt efter brancher, og der er lavet guider til de mest gængse landdistriktsvirksomheder som fx gårdbutik, bolig, boligudlejning og overnatning. Det, du læser lige nu, er en af disse guider. Der findes i alt syv guider, og de ligger under Styrk din idé på Genanvend Gården. Skabelon for forretningsplan: Skabelonen sikrer, at du kommer rundt om alle vigtige områder for etablering og udvikling af din virksomhed. Skabelonen stiller en række centrale spørgsmål og er bygget op, så man selv kan skrive videre i den. Skabelonen ligger under Styrk din idé på Genanvend Gården. Iværksætter på landet Når man som iværksætter indretter en eksisterende bygning til ny anvendelse, skal man altid være opmærksom på en række love og regler. Det gælder også for iværksættere på landet. Du skal også være opmærksom på, hvad planloven siger om ombygninger, udvidelser osv. i landzonen. Orientér dig derfor i de væsentligste love og regler, brug fx oversigten Love og regler på Genanvend Gården. Kontakt også din kommune for råd og vejledning tidligt i processen. Næste skridt: hent skabelon Når du har dannet dig et overblik over markedsmulighederne, evt. ved at anvende Kend dit marked på Genanvend Gården, er du klar til at gå i gang med at udarbejde din forretningsplan. Print den guide, der passer bedst til din konkrete forretningsidé, og brug den som vejledning for arbejdet. Overskrifterne og nummereringen i guiden er de samme som i skabelonen. Selve forretningsplanen kan du lave i skabelonen for forretningsplaner, som ligger på Styrk din ide på Genanvend Gården. Side 1\n2 Guidens indhold Guidens indhold Baggrund Idé og vision Mål Produkt/ydelse Markedssituation SWOT Salg og markedsføring Interne arbejdsgange Ledelse og organisation Driftsbudget Investering og finansiering Tidsplan Baggrund Ved velfærdsservice forstås drift af typisk offentligt finansierede velfærdstilbud, der udbydes i regi af kommune, region og stat. Velfærdsservice dækker over vuggestuer, børnehaver, skoler, fritidshjem, ungdoms-/efterskoler, behandlingshjem, plejehjem, sundhedshuse osv. Udgangspunktet for at starte en velfærdsservice vil typisk være en faglig erfaring og kompetence på et velfærdsområde samt behov for at udnytte tomme driftsbygninger som fx lader, stalde, udhuse og evt. et hovedhus, som gårdejeren ikke selv bruger. Det særlige ved velfærdsservice er, at der i de fleste tilfælde vil være flere kunder/interessenter. Det drejer sig om brugere (fx borgere, patienter), pårørende (fx familie, pårørende) og finansieringskilden (fx stat, region, kommune). Velfærdsservice kræver oftest en stor arbejdsindsats med behov for et vist antal medarbejdere og aftaler med samarbejdspartnere og leverandører. Afhængig af aktiviteten kræves større eller mindre investeringer i bygningerne. Er der tale om formål, der kræver bosætning eller overnatningsmuligheder (fx behandlings- og plejehjem), vil der være omfattende investeringer til boenheder. Storkøkken og fælles wc/badefaciliteter vil i de fleste tilfælde være påkrævet for institutioner og virksomheder af denne art. En af konkurrenceparametrene for anvendelse af landejendomme til velfærdsservice er atmosfæren, roen og oplevelsen ved at bo og være gæst på stedet. Heri indgår oplevelsen af bygningernes arkitektoniske og historiske værdier. Bevaringen af bygningernes udtryk, fx som en gammel hestestald, er med til at gøre atmosfæren og oplevelsen til noget særligt for lejerne og deres gæster. Let adgang til naturen og store arealer til leg og fritidsaktiviteter er andre vigtige forhold. I takt med at velfærdsydelser centraliseres, og 'tunge' funktioner flyttes til de større byer, skabes nye muligheder for at udvikle borgernære velfærdsfunktioner i landdistrikterne. Et sundhedshus med ambulant behandling er et eksempel. Side 2\n3 Hvori består din idé om velfærdsservice, og hvorfor/hvordan opstod idéen? Hvilke økonomiske/faglige ambitioner har du med den nye virksomhed med hensyn til kapacitet/'kritisk masse'? Hvor mange brugere skal du have? Skal den primære velfærdsservice kombineres med andre indtægtsdækkede aktiviteter? Har dine bygninger arkitektonisk og historisk værdi, der gør dit tilbud mere unikt og mere interessant for medarbejdere og brugere? Egner dine bygninger sig til formålet? Hvilken arkitektonisk/historisk værdi har bygningerne? 2.0 Idé og vision Forretningsidé En forretningsidé skal kort fortælle, hvad du vil sælge til hvem. Selve ydelsen af velfærdsservice er din primære leverance, men der kan være flere typer ydelser til flere typer brugere. Som leverandør af velfærdsservice vil dine 'kunder' ofte være det offentlige (stat, region, kommune), der skal betale for ydelsen og brugerne, som til gengæld skal vælge dit tilbud frem for andre tilbud. Som nævnt ovenfor kan velfærdsservice dække over mange typer ydelser, som ofte er en offentlig opgave, der udliciteres til private, selvejende institutioner o.l. En række velfærdsydelser kan være relevante at placere i funktionstømte gårde på landet. Det drejer sig om fx: Daginstitutioner som vuggestuer og børnehaver: Måske er der i lokalsamfundet børn nok til en daginstitution. Hvis en daginstitution ligger i nærheden af et tætbefolket område, kan der eventuelt oprettes skovbørnehaver o.l. Skoler, friskoler og efterskoler: Skoler i landdistrikterne har generelt svære kår, men nogle lokalsamfund finder støtte til at etablere skoletilbud. Også efterskoler, hvor de unges fællesskab er i centrum, kan have stort udbytte af en placering i landdistrikterne. Nogle efterskoler kombineres med friskoler, hvor lokale børn og unge møder efterskolens unge fra byerne og andre landsdele. Plejehjem: Mange landdistrikter er kendetegnet ved en forholdsmæssig stor andel af ældre, og at bo på en gård i det område, man har levet sit liv, kan for mange tidligere landmænd være attraktivt. Behandlingshjem: Behandling af fx stress, alkoholisme, narkomani eller kriminalitet kan have stor glæde af at være placeret i en landejendom kan være interessant, bl.a. i kraft af afstanden til byens 'fristelser'. Roen på stedet og den anonymitet, der følger af at opholde sig langt fra det vante miljø, er en positiv ressource for institutioner, der arbejder med behandling. Sundhedshuse, lægehuse, o.l.: Med en tiltagende centralisering og specialisering af sundhedsvæsenet bliver der længere mellem sundhedstilbuddene i landdistrikterne. Sundhedstilbuddene kan samles i sundheds-/lægehuse, hvor der tilbydes almindelige praktiserende lægeydelser, tandlæge/-pleje, genoptræning efter operation, rehabilitering, hjemmepleje, jordmoderbesøg osv. Side 3\n4 Din forretingsidé skal være så præcis som muligt. Den skal give dig et skarpt fokus og hjælpe dig med at vælge til og fra i dine fremtidige beslutninger. Samtidig skal forretningsidéen være et udtryk for lige præcis din velfærdsservice's særkende: Hvad gør dit tilbud unikt og interessant for brugerne sammenlignet med andre tilbud i området? Vision Visionen er en ledestjerne for dit arbejde på længere sigt, fx tre til fem år. En vision fortæller, hvad du gerne vil opnå, også selv om det kan være et svært opnåeligt mål. Et eksempel kunne være: Friskolen skal tiltrække børn fra hele X-området og kunne tilbyde undervisning fra klasse. Hvad er din forretningsidé inden for velfærdsservice? Hvordan er bygningen en del af idéen? Hvordan skal bygninger og evt. boliger give brugere og deres gæster ro og atmosfære? Hvem er din målgruppe, og hvilke ydelser skal du skabe indtægter på? Hvilke interessenter er der (det offentlige, pårørende, andre)? Hvorfor er dit tilbud mere attraktivt end andres? Hvad er ledestjernen (visionen) for din velfærdsservice? 3.0 Mål Et mål er i denne sammenhæng et eller flere langsigtede mål, som er vigtige for etableringen og udviklingen af din velfærdsservice. Det vil sige en slags milepæle, eller det man også kalder strategiske mål. Eksempler på strategisk vigtige mål kan være opnåelse af godkendelse eller aftaler med en offentlig myndighed, en udbygning af ydelserne eller færdiggørelse af bygningsrenovering/-indretning. Et mål skal være SMART: Specifikt, Målbart, Ambitiøst, Realistisk, Tidsbestemt. Med andre ord skal målet være klart og entydigt, være ambitiøst, men stadig realistisk, og man skal kunne evaluere, om målet blev opfyldt. Eksempel: Mål 1: Aftale med kommunen er indgået pr. 1. januar Mål 2: Der er rekrutteret 15 brugere inden 1. september Mål 3: Udvidelse med seks nye lejligheder i hestestald i Da nogle af ens mål ofte er økonomiske mål, er det en god idé først at udarbejde et budget, inden målene fastlægges. Læs mere om budgetter i afsnit 10 og 11. I de følgende punkter (Produkt/ydelse, Salg og markedsføring, Interne arbejdsgange, Ledelse og organisation) skal du i forretningsplanen beskrive din strategi for at realisere din forretningsidé og nå dine mål, altså hvordan du når målene. Hvilke mål kan hjælpe dig på vej til at realisere din idé og vision? Hvilke milepæle er kritiske for at etablere din velfærdsservice? Hvilke milepæle er kritiske for at udvikle din velfærdsservice i de første par år? Side 4\n5 4.0 Produkt/ydelse Under punktet Idé og vision blev forretningsmodellen beskrevet. Din forretningsmodel udtrykker hvilken service, du vil tilbyde, og til hvilke brugere og offentlige myndigheder, du vil tilbyde den. Det er vigtigt at præcisere, hvilke ydelser, der ønskes leveret til brugerne. Den primære ydelse er naturligvis den givne velfærdsydelse, men for at præcisere ydelsen kan du redegøre for fx under hvilken lovgivning, ydelsen tilbydes, hvordan ydelsen eventuelt går ud over lovgivningens krav, hvilke principper og metoder, der ligger til grund for ydelsen, hvilke tilknyttede ydelser, der tilbydes i form af rådgivning, sociale aktiviteter m.v. Hvilke ydelser (ud over kerneydelsen) vil du tilbyde? Hvad er de vigtigste konkurrenceparametre for din velfærdsservice? Hvordan adskiller dit tilbud sig fra de nærmeste konkurrenters? Hvorfor skal brugeren netop vælge dit tilbud? Er der mulighed for andre tilknyttede ydelser nu eller på sigt? 5.0 Markedssituation Eksistensgrundlaget for en velfærdsservice er at dække et markedsbehov, fx for skolegang til børn mellem 6-15 år. Markedsbehovet kan også være nichepræget, altså en markedssituation, hvor der er ganske få eller ingen udbydere på markedet, fx en friskole for børn med særlige behov. Borgernes efterspørgsel efter velfærdsydelser stiger i takt med, at velstanden i samfundet stiger. Regeringen søger gennem den såkaldte kvalitetsreform at gøre den offentlige service mere fleksibel, så den lever op til de krav, som et moderne familieliv og arbejdsliv stiller i fremtiden. Samtidige krav om bedre kvalitet og større effektivitet har skubbet udviklingen i retning af øget privatisering, flere udbud og fritvalgsordninger samt flere offentligt-private samarbejder. Et konkret eksempel er fritvalgsordningen på ældreområdet, hvor kommunerne kan vælge at lade private firmaer levere service til plejehjem og hjemmehjælp (se Servicestyrelsens Fritvalgsdatabase). Et andet eksempel på, at det private marked for offentlige velfærdsydelser er blevet større og mere gennemsigtigt, er Tilbudsportalen. Denne portal giver overblik over tilbud til udsatte børn og unge, handicappede og socialt udsatte. Endelig ses en øget centralisering, bl.a. på sundhedsområdet, hvor de 'tunge', kompetencekrævende og specialiserede opgaver flyttes til de større byer. Dette efterlader et vakuum i de store befolkningstynde områder, der vil have brug for ændrede tilbud, fx om ambulant behandling. For gårdejere, som gerne vil bringe kompetencer, ressourcer og bygninger i spil for fremtidens velfærdsservice, er der således flere muligheder. Gårde rummer nogle særlige muligheder for den 'værdiskabelse', som brugere, interessenter og den offentlige myndighed, som udbyder den pågældende service, vil efterspørge. Bygningerne vil indgå som et element i denne værdiskabelse, fx fordi man kan tilbyde konkurrencedygtig husleje, store arealer til beboelse, behandling, undervisning, fritidsaktiviteter eller lignende og attraktiv beliggenhed tæt på natur, der skaber ro og balance for brugerne. Konkurrenceparametre for en velfærdsydelse forankret på en landejendom vil derfor være: Side 5\n6 Et pris/kvalitetsforhold matcher som minimum den offentlige sektors tilbud, bl.a. pga. billig adgang til mange kvadratmeter under tag og store udenomsarealer Opfyldelse af normer og succeskriterier defineret af den offentlige sektor Mobilisering af en kritisk masse af brugere og interessenter, fx forældre, pårørende Bygninger og faciliteter, der egner sig til velfærdsservice Let adgang for brugerne i form af offentlig transport eller vejnettet. I nogle tilfælde, fx for behandlingshjem, kan 'utilgængelighed' ligefrem være en konkurrencefordel. I vurderingen af markedet skal man tage højde for de trusler, der kan være. Det kan dreje sig om afstand til befolkningstæt område, risiko for ændringer i lovgivningen, manglende rekruttering af brugere osv. Brugere kan være beboere i området eller indbyggere fra storbyerne afhængigt af, hvilken service man tilbyder. Brugere kan også være pendlere, der bor længere væk og kommer forbi gården hver dag på vej mod byen, fx ved anvendelser som vuggestuer og børnehaver. Brugerne kan identificeres gennem en kort markedsundersøgelse (se Kend dit marked på Genanvend Gården), hvor du kan få indsigt i markedsmulighederne for din velfærdsservice. Når du undersøger markedets muligheder og trusler, kan du bl.a. tage højde for, hvad andre gør og planlægger at, om der er lovgivningsmæssige barrierer for dit projekt, om brugernes eventuelle forbehold over for køreafstand, midlertidig bosætning, osv. Hvilke muligheder er der på det specifikke marked for velfærdsydelser? Er der nogen huller i markedet, der ikke er afdækket? Kan du finde en niche? Kan du kombinere din primære ydelse med andre ydelser? Hvordan kan din aktivitet udvikle sig på sigt? Er der andre relaterede velfærdsområder, du kan gå ind på? Hvad kan true dine aktiviteter? Lovgivning? Køreafstand for potentielle brugere? Kritisk masse? Side 6\n7 6.0 SWOT SWOT er en engelsk forkortelse for Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats. En SWOT-analyse bruges til vurdering af en virksomheds styrker og svagheder. De to første begreber, styrker og svagheder, knytter sig til virksomhedens interne forhold, mens de to sidste, muligheder og trusler, knytter sig til eksterne forhold på markedet. Forud for etableringen af velfærdsydelser er det nyttigt at vurdere forretningsidéen i en SWOT-analyse for at afdække eventuelle 'blinde' vinkler. Analysen skal se så objektivt som muligt på projektet, og det er godt at se på det fra forskellige synsvinkler, fx brugernes, de offentlige myndigheders og de pårørendes. Styrkerne for en velfærdsservice kan eksempelvis være: god beliggenhed tæt på en større by, historisk og velbevaret driftsbygning til boligformål. Svaghederne kan tilsvarende være samme punkter med 'negativt fortegn': beliggenhed langt fra aktivitetsmuligheder, bygning i ringe stand. Styrker og svagheder tager således udgangspunkt i det, du har beskrevet under 4.0 Produkt/ydelse. Mulighederne på markedet kan fx være: et udækket behov for plejeboliger i landsbyen i en 50 km s omkreds. Truslerne på markedet kan fx være: risiko for at potentielle brugere vil vælge en mere specialiseret sundhedsbehandling, risiko for at brugerne hellere vil være tæt på familien i regionen/byen. Trusler kan også være af lovgivningsmæssig art, fx begrænsninger i serviceloven, planloven, bygningsreglementet osv. Muligheder og trusler tager udgangspunkt i dine vurderinger under 5.0 Markedssituation. I forretningsplan-skabelonen findes en tabel, der kan udfyldes med dine egne vurderinger. Nævn mindst tre styrker, svagheder, muligheder og trusler for dit velfærdskoncept. Medtag bygningen i din vurdering. Prøv at være objektiv, og se på dit samlede udlejningstilbud med brugeres, myndigheders og pårørendes øjne. Interview eventuelt nogle få interessenter i din omgangskreds for at få et klart billede. Hvilke væsentlige myndighedskrav og lovgivninger må du forholde dig til, dels i omdannelsen af dine bygninger, dels i forhold til den velfærdsservice, du tilbyder? Side 7\n8 7.0 Salg og markedsføring Salg og markedsføring handler om at tiltrække, fastholde og udvikle kunderne. I forhold til velfærdsservice kan kunderne kan opdeles i de direkte og de indirekte kunder: Direkte kunder: brugerne og deres pårørende. Disse er ofte organiseret i fx patient- eller interesseforeninger. Indirekte kunder: fx politiske indkøbere som kommuner, regioner og ministerier. Tiltrækning af brugere kan ske ved at skabe synlighed om dit servicetilbud. Samarbejde med patient-/ pårørendeforeninger, interesseorganisationer og de offentlige myndigheder om at definere behovet, udvikle passende ydelser og rekruttere brugere vil være blandt de vigtigste elementer i markedsførings- og salgsarbejdet. Annoncering i lokale, regionale og nationale aviser (afhængig af tilbuddet) samt andre typer medier kan også skabe opmærksomhed om velfærdsydelserne. Ofte vil en annonce i et lokalt medie give mulighed for en artikel om dit koncept, brugernes motivation for at vælge tilbuddet, åbningen af stedet og lignende altså gratis reklame, som placerer dit tilbud i en sammenhæng, der giver mening for kunden. Brug også dit netværk til at sprede budskabet om projektet. Lokale netværk gennem borgergrupper, sociale og faglige foreninger er en god kilde til at få kontakt med potentielle brugere. Markedsføring kan også ske sammen med andre institutioner, og man kan med fx danne en forening eller et samarbejde af sammenlignelige institutioner, der fx driver et fælles formidlingswebsite. Et website vil give konstant synlighed for potentielle brugere og er et effektivt medie, hvor du kan vise billeder af dine rammer og formidle viden om dit tilbud. Du kan markedsføre dit website på portaler for den givne ydelse, hvor institutioner og virksomheder med lignende services optræder. Et eksempel er hvor man kan finde friskoler, der er medlem af Dansk Friskoleforening. Fastholdelse af brugere sker bedst gennem løbende dialog, hvor man kan afdække brugernes behov nu og i fremtiden. Hvis der er tale om behandling, kan der undervejs opstå behov for en ændret behandlingsindsats, hvilket det er vigtigt følge og reagere på. Tilsvarende vil aftaler med de offentlige myndigheder ofte være reguleret af resultatkontrakter, og tilbuddene vil blive evalueret. En dialog med myndighederne skal sikre, at man er på forkant med den fremtidige politiske og faglige prioritering, så man løbende kan udvikle løsninger, der både tilgodeser dine og myndighedernes behov. Når din kapacitet er stor nok og den kritiske masse er nået, kan det være godt at gå i en tættere dialog med brugerne om, hvordan du som leverandør kan blive endnu bedre og dække disse brugeres behov. Det kan fx dreje sig om at tilbyde nye ydelser, justere eksisterende metoder osv. Side 8\n9 Hvilke medier vil du anvende til at markedsføre din velfærdsydelse? (Fx foreninger, lokalavis, internet osv.). Vil du udnytte PR dvs. få medierne til at skrive om dit tilbud? Er internettet en mulighed for markedsføring? Fx eller Skal du udarbejde kataloger, brochurer eller andet materiale? Hvordan vil du bruge bygning og sted i markedsføringen? Hvordan kan du bruge lokale netværk til at få nye brugere? Hvordan udvikles salget, og hvordan fastholdes brugerne? 8.0 Interne arbejdsgange De væsentligste interne arbejdsgange består ud over salgsarbejdet i faglige opgaver (fx pasning, undervisning, terapi, behandling, pleje) samt praktiske opgaver som madlavning og administration. De interne arbejdsgange i selve leveringen af velfærdsydelsen (fx pleje) planlægges og udføres i henhold til brugernes behov og myndighedernes krav. Der skal eventuelt tages hensyn til behov, der kræver særlige kompetencer hos medarbejderne, eller som kræver, at medarbejderne er tilgængelige på bestemte tidspunkter. Også krav til åbnings- og besøgstider er vigtige, når man planlægger arbejdet. Dette er vigtige parametre, når man skal leve op til brugerkrav, krav fra myndighederne og samtidig få en bæredygtig økonomi. Herudover er der en række praktiske opgaver som almindeligt vedligehold af bygninger, rengøring/pasning af fællesarealer osv. Med drift af en institution eller virksomhed af denne art følger også en række administrative opgaver, herunder fakturering, bogføring, regnskab, rapportering til myndigheder og andre kontoropgaver. Opgaverne tager tid og skal ikke undervurderes. Derfor kan medhjælpere og samarbejdspartnere i et vist omfang tage sig af nogle af disse opgaver, hvis de er svære at indpasse i dit eget daglige virke. Hvordan skabes der balance mellem serviceopgaverne og medarbejderstyrken? Hvordan håndteres de praktiske og administrative opgaver? Hvem gør hvad? Hvad siger lovgivningen om krav til arbejdsforholdene på stedet? Side 9\n10 9.0 Ledelse og organisation Driften af en velfærdsservice som et behandlingssted eller en skole kræver en stor arbejdsindsats fra iværksætteren, og der vil oftest være behov for en medarbejderstyrke fra starten. Ombygnings- og indretningsprocessen vil i perioder være særdeles tidskrævende for bygherren både mht. myndighedshåndtering og selve udførelsen af byggeriet. De faglige opgaver skal varetages af uddannet personale, og for nogle typer af velfærdsservice kræves bemanding i døgndrift. Organiseringen af det daglige arbejde skal primært ske ud fra brugernes behov, men også ud fra hvad der er økonomisk ansvarligt. Medarbejdere vil typisk beskæftige sig med pleje/servicering/behandling/undervisning af brugerne, mens lederen koordinerer og fordeler opgaverne. Medarbejdere kan være mere eller mindre fast tilknyttede, enten som fuldtids-fastansatte medarbejdere eller som deltidsansatte, projektansatte, vikarer osv. Da leveringen af velfærdsservice både er arbejdskraftintensiv, kan fordele sig over hele døgnet og er løntung, kræver det et nøje match mellem omfanget og arten af serviceopgaverne og medarbejderstyrken og dens kompetencer, så den pågældende service kan leveres på en økonomisk bæredygtig måde. I forhold til medarbejdere, der er i natte- eller døgnvagt, kan det være nødvendigt med medarbejderboliger på stedet, fx på behandlingshjem, efterskoler o.l. De kan også være nødvendige på grund af lang afstand til medarbejdernes bopæl. Husk, at alle virksomheder med ansatte skal udarbejde en Arbejdspladsvurdering (APV). En arbejdspladsvurdering skal være skriftlig og justeres løbende i takt med udviklingen. Mindst hvert tredje år skal den gennemgå en systematisk revision. Koordinering af den faglige indsats er vigtig for, at servicen kan leveres i rette kvalitet og omfang. Kvalitetssikring, kontakt til eksterne parter og rekruttering af nye brugere er typisk også ledelsesopgaver. De administrative og praktiske opgaver kan i nogle tilfælde outsources til fx håndværkere, rengøringsfirmaer, revisorer, m.fl. I mange institutioner og virksomheder inden for velfærdsservice er der behov for en receptionist/kontormedarbejder, som kan have kontakt til brugere, besøgende osv., og som kan håndtere tilmeldinger og andre almindelige kontoropgaver. Skal du selv lede forretningen? Skal din ægtefælle hjælpe til? Hvor meget tid har I til rådighed? Hvordan supplerer I hinandens kompetencer? Hvilke medarbejdere skal ansættes? Hvilke ansættelsesforhold er de mest hensigtsmæssige? Hvordan skal organisationsplanen se ud? Er der planer om at samarbejde med eksterne leverandører? Hvilke kompetencer mangler I? Hvilke rådgivere vil du bruge i den faglige og driftsmæssige udvikling? (Fx konsulenter, revisor, advokat, fageksperter). Hvilke rådgivere vil du bruge i forbindelse med bygningsudviklingen? (Fx arkitekter, ingeniører, myndigheder)? Side 10\n11 10.0 Driftsbudget Et driftsbudget er et godt værktøj, når du skal vurdere og planlægge forretningsmodellen for din virksomhed. Og hvis du har brug for finansiering fra en bank, fx til etablering og den indledende drift, er det helt nødvendigt, at du har et realistisk budget at arbejde ud fra. I budgetlægningen er det vigtigt at være så realistisk så muligt, især i forhold til antal brugere, kapacitetsudnyttelse og vedligeholdelses- og driftsomkostninger. En vigtig faktor i budgetlægningen er den tid, det tager at konvertere bygningerne, og den tid, det tager at få markedsført ydelserne frem til, de første brugere er rekrutteret. I budgetarbejdet er det relativt let at gøre rede for omkostningerne, men det kan være svært at sandsynliggøre en omsætning, især i de første år. Salgsprognosen, som typisk vil indgå under afsnit 3.0 Mål, er en hjælp til at vise din forventning til omsætningen. Du kan supplere din budgettering med en følsomhedsanalyse, hvor du kan se, hvordan dit overskud varierer, når omsætningen varierer i forhold til de faste udgifter. En følsomhedsanalyse viser også, hvor meget der skal sælges, for at din forretning giver det forventede driftsresultat, og den er dermed et redskab, der kan bruges til at vurdere, hvilke påvirkninger der påvirker virksomhedens økonomi negativt. Du kan også overveje at lave et likviditetsbudget. Likviditetsbudgettet viser måned for måned, om virksomheden kan betale forfaldne regninger. I sin simpleste form er likviditetsbudgettet en oversigt for hver af årets 12 måneder, der viser virksomhedens likviditet i starten af hver måned og månedens samlede, forudsete indtægter og udgifter og dermed likviditeten sidst på måneden. Man bør i likviditetsbudgettet vise, hvilke indtægter og udgifter man regner med, og om de likvide midler findes som kontanter, kassekredit eller andet. I forretningsplan-skabelonen under Styrk din ide på Genanvend Gården er der et budgetskema for driften. List alle indtægter, fx fra deltagerbetalinger og andre ydelser. Angiv alle omkostninger forbundet med at drive virksomheden, herunder løn, marketing, materialer, administration osv. Med hensyn til bygningen skal du overveje drifts- og vedligeholdelsesomkostninger. Hvornår balancerer indtægter og omkostninger (break-even)? Vær realistisk, når du budgetterer! Side 11\n12 11.0 Investering og finansiering Etableringen af virksomheden kræver investeringer i bygninger, faciliteter og inventar samt indledende drift. Ud fra forretningsplanen kan det fastlægges, hvilke investeringer der skal foretages (kapacitet, type, stand osv.). Der kan indhentes prisoverslag for disse investeringer hos fx en arkitekt eller en anden byggesagkyndig samt leverandører (fx håndværkere, køkken-/badleverandører m.fl.). Herved bliver investeringsbudgettet mere realistisk. Den bedste vurdering af udgifterne foretages på baggrund af en gennemgang af bygningernes nuværende status og et udarbejdet skitseforslag til istandsættelse og ombygning. I forbindelse med bygningsinvesteringer er udgangspunktet for økonomien de investeringer, det kræver at gå fra bygningens nuværende stand til den ønskede stand, hvilket kan omfatte investeringer i fx tag- og facaderenovering, indlægning af varme, el, vand, isolering, udskiftning af bærende konstruktioner osv. Finansieringen af disse investeringer kan ske gennem egenfinansiering, lån, tilskud og investorer. Grundlæggende er der altid behov for en egenfinansiering af virksomheden forud for låne-, tilskuds- og investorfinansiering. Lånefinansiering medfører, at gårdejeren må låne ekstern kapital. Ulemperne er: 1) renteomkostninger, 2) at lånte midler skal anvendes frem for tilgængelige midler fra ejeren eller andre tålmodige og risikovillige investorer/bevillingsgivere. Fordelene er, at der opnås en mere fleksibel likviditet hos gårdejeren, der så har egne/flere midler til rådighed. Lånefinansiering vil fx kunne foregå som bank- eller realkreditlån. Fondsfinansiering i form af tilskud er en attraktiv form for finansiering, der oftest bidrager til kapitaltilførsel uden krav om tilbagebetaling o.l. I nogle ordninger gælder det, at specifikke, supplerende formål skal opfyldes, eller at bestemte aktiviteter skal gennemføres, for at støtten kan opnås. Muligheder for fondsfinansiering til velfærdsvirksomhed er realistisk og vil typisk være i forhold til dele af investeringen, som har en demonstrationsværdi, eller aktiviteter, der har et udviklingsperspektiv. Investorfinansiering er en finansieringsform, hvor andre investerer i virksomheden mod at opnå en rettighed eller ejerskab (fx brugsrettighed over bygning/lokale). Fordelene ved denne kapitaltilførsel kan være 1) delt risiko, 2) eventuel langsigtet strategisk partner. Ulemperne er tilsvarende: 1) afhængighed og 2) afgivelse af kontrol. Investorfinansiering ses som regel ikke ved etablering af virksomheder, der leverer velfærdsydelser til primært den offentlige sektor, men forsikringsselskaber kan måske fremover være en mulig investor set i lyset af et stadigt stigende antal sundhedsforsikringer (fx til misbrugsbehandling eller stressbehandling). Hvad omfatter din investering (bygninger, inventar, udenomsarealer, drift)? Angiv et investeringsbeløb fordelt på det, der skal investeres i, herunder bl.a. bygningen, udenomsarealer, osv. Husk også, at der evt. skal investeres i en opstart (drift). Hvordan forventer du investeringen finansieret (egenfinansiering, lån, tilskud, investorer), og hvordan fordeles den? Behov for kassekredit? Side 12


SIF-fans får rabat på udebane - silkeborgnyt.dk\n27. marts 2017 - 09:02 Skriv kommentar \nSIF-fans får rabat på udebane\nSilkeborg IF har lavet en aftale med AaB, AGF og Viborg om, at klubbernes fans får billig adgang til udebaneafsnittene\nFODBOLD Det bliver ikke entrebilletten, der afholder Silkeborg IF’s fans fra at bakke talstærk op om holdet til udekampene i det kommende nedrykningsslutspil i Superligaen.\nFor at sikre klubben de bedste muligheder for at opnå succes, har klubben lavet en aftale med AaB, Viborg og AGF, der er de tre modstandere i puljespillet. Aftalen betyder, at SIF’s fans kan se udekampen mod de tre klubbern for en pris på 50 kroner for voksne og 25 kroner for børn.\nHåbet er, at det kan være med til at fylde udebaneafsnittende op til de tre udekampe.\n- Det er en rigtig fin aftale, vi har lavet med de tre andre klubber. Vi giver SIF’s mange tilhængere en mulighed for at komme billigt til fodbold på udebane, og samtidig får fansene af Viborg, AGF og AaB det samme tilbud hos os. Jeg håber at rigtig mange SIF’ere vil tage med på udebane for at støtte klubben i den intense fase, turneringen går ind i nu, siger SIF’s direktør, Kent Madsen.\nDirektøren er glade for, at de jyske klubber er blevet enige om en aftale, der også medfører, at der bliver et stemningsafsnit og et familieafsnit for SIF-fansene på udebanetribunerne i Viborg, Århus og Aalborg.\nDe SIF-fans, der ønsker at benytte sig af aftalen, bestiller blot billet til udebaneafsnittet i den respektive klubs billetsystem.


Ansigtsbehandling med dermaroller\nEn dermarulle med 500 bittesmå nåle samlet på en lille rulle, trækkes hen over ansigtet, nålene penetrerer huden for så at skabe milliarder af bittesmå traumer i de dybere hudlag - helt uden at ødelægge det øverste, beskyttende lag. Disse små traumer øger blodtilførslen i huden, så vævet iltes og næres, collagen- og elastinproduktionen øges og alt dette resulterer i en strammere, tykkere og smidigere hud. Har vi for lidt collagen i huden kan det have indvirkning på fine linier og rynker.\nHvad er dermarullen god for?\nEn forøgelse af collagenproduktionen medvirker til en strammere, smidigere og tykkere hud.\nFine liner og rynker reduceres efter bare få behandlinger.\nArret hud efter ex. acne mindskes betydeligt. Der bruges ikke derma rulle ved acne i udbrud, da bakterier på huden vil smitte til andre områder.\nAfhjælper hyperpigmentering grundet overproduktion af melanin i huden.\nRosacea kan afhjælpes med derma rullen - der behandles ikke ved rosacea i udbrud.\nKan afhjælpe stræk mærker.\nØger effektiviteten af anti-aging produkter.\nGiver en dejlig glød i ansigtet.\nDenne behandling får dig virkelig til at føle dig 10 år yngre og du vil føle at du flyver helt oppe under skyerne. Behandlingen inkluderer alt det man går og drømmer om i ansigtsbehandling.\n1. Huden tilføjes miscellar water:\nAnsigtsbehandlingen begynder med en blid afrensning af huden med en vitamin cleanser som nænsomt renser, lindrer og blødgør huden og forbereder den på mikronålingen.\n2. Derma rullen tages i brug:\n540 bittesmå nåle rulles over dit ansigt og penetrer huden for at skabe cirkulation og blodtilførsel i området, der vil fjerne stagnationer som kan give et slapt udtryk i ansigtet. vævet løftes en smule ved denne form for stimulering af vævet. Du vil mærke en lille summen og gør ikke spor ondt.\n3. Fugtgivende ansigtsmaske og massage.\nEfter micro nåling er huden så klar som den overhovedet kan være til en fugtgivende ansigtsmaske. Masken kan nu vise sit fulde potentiale og fugte din hud så den bliver blød som en barnenumse. Det er maske som bl.a indeholder avocado og havtang og som genopretter hudens fugtighedsbalance og giver forøget elasticitet til vævet. Imens masken trænger ind i huden vil du modtage 20-25 minutter massage af skuldre, arme og hænder.\n4. serum masseres blidt ind i ansigtet.\nNu er dit ansigt klar til at optage en lækker fugtgivende og opstrammende serum, med bl.a. kamille, som blidt masseres ind i huden. Serumen får tid til at trænge godt ind imens du får en effektiv og afspændende massage omkring ansigt, nakke, øvre skuldre og bryst.\n5. Ansigtcremen påføres.\nEfter massagen tilføres huden en ansigtscreme af bl.a. evighedsblomst. Cremen balancerer huden og genskaber elastalicet. Ansigtscremen er uundværlig i en ansigtsbehandling. Den understøtter serumen og beskytter huden mod patogener som smog og dagligdagens stress og jag.\n6. Kølende øjengel kvikker dine øjne op.\nFor at afslutte denne behandling på bedste vis påføres en kølende øjengel, med bl.a. cikorierod. nænsomt omkring øjnene for lindrende og opstrammende effekt. Øjengelen afhjælper hævelser og slap hud og giver en frisk og foryngende fornemmelse.\nEfter endt behandlingen vil du få dermarullen med hjem til fremtidig brug, så du kan fortsætte din wellness oplevelse lige så ofte du ønsker... næsten! Dermarullen må MAX benyttes 3 gange om ugen. Råd til hvordan du benytter dermarullen derhjemme får du imens du nyder en kop te i vores sofa.\n60 min. Anigtsbehandling inkl. dermaroller til hjemmebrug - 825,-\nAlle produkter er fra Green People. Det er etiske produkter som er økologiske og veganske samt kemi og parabenefri. Produkterne er vitaminrige og du kan nyde din ansigtsbehandling og forlade klinikken med god samvittighed og en hud med ekstra glans som er klar til at modstå kulde, sol, og forurening.


havedagbogen : Julemarked på Vestermølle\nHer i weekenden har der været julemarked på Vestermølle, så vi gik via skoven ned for at nyde lidt julestemning.\nOg det var super julehygge klædt i sne og dis. Hvor er det dejligt med et hyggeligt lokalt arrangement, hvor man også lige møder lidt man kender og får en snak :-)\nOg ja - der var mange skønne ting i de små boder, men det, der fangede min opmærksomhed, var disse pileflettede kræmmerhuse med læderhank. Dem kunne jeg absolut ikke gå forbi.\nOg nu hænger de i min have og byder velbekomme til de fugle, der lige nu har svært ved at finde mad. Mon ikke jeg så også lige skal i gang med at lave fuglemad efter Mariannes opskrift!\nIndsendt af Lone kl. 17:07\nEtiketter: Fuglefoder, Jul, Julemarked, Vestermølle\nLivets- vindue 10. december 2012 kl. 09.49\nJulemarked på en gammel møllegård i sne, så bliver det næsten ikke mere romantisk.\nJa, vi har også drillet hinanden med om det var fimbull vinteren der var på vej. Selvom de hvide og kolde vintre måske skyldes et knapt så morsomt fænomen - global opvarmning, synes jeg sneen og frosten gør vinterlandskabet eventyrligt smukt\nPia 10. december 2012 kl. 12.29\nFor den da, det ser da mega hyggeligt ud :)\nDet var da også lige dagen til julemarkeder igår ;)\nVar selv på julemarkede i Malmö Katrinetorp, en dejlig oplevelse :)\nLandbohaven 10. december 2012 kl. 16.23\nDe pileflettede kræmmerhuse med læderhank er fine.


Blæresmerter | Scleroseforeningen\nJeg er en 27-årig kvinde der har haft sclerose i 3 år. Jeg har nu oplevet mange problemer med vandladningen: For det første har jeg svært ved at komme af med noget - tit er jeg nødt til at sidde længe på toilettet før der kommer noget. For det anden så syntes jeg ikke at der kommer ret meget ad gangen. Jeg har hele tiden en stor tissetrang og føler at jeg har en masse at komme af med.\nEfter vandladning er det desuden som om hele mit underliv brænder/svier, jeg har dog ingen smerter under selve vandladningen. På hosiptalet har jeg fået at vide at jeg ikke får tømt min blære helt. De målte det til, at der på det tidspunkt kun var omkring 135 ml tilbage i blæren - ikke noget at være bekymret over mente de. De mener at der er tale om blærespasmer, idet de ikke fandt bakterier der kunne tyde på blærebetændelse. Blæren skulle nærmest befinde sig i en konstant sammentrækning, der gør at jeg føler at jeg skal tisse hele tiden.\nDe har givet mig 2,8 mg Detrusitol som jeg skal tage om aftenen. Jeg har dog læst at det giver en dårligere blæretømning, så er det så det rigtige at give mig? Eller kan det løse hele mit problem at blærespasmerne ikke er der?\nHar du desuden nogle forslag til hvad jeg kan gøre for at afhjælpe situationen?


Nye rollespilsmetoder – Internkonfliktrollespil | Pettitt.dk\nNye rollespilsmetoder – Internkonfliktrollespil\nDen anden måde man skaber rolleudvikling på er at indbygge konflikter i rollen. Interne konflikter er det modsatte af eksterne konflikter. En ekstern konflikt optræder oftest i intrigerollespil. A og B er uenige og hader hinanden, og de kan de så spille relativt ensartet konfliktrollespil over.\nInterne konflikter er konflikter inden i rollen. Noget som alt for mange roller mangler og som alle mennesker har. Vi er ikke sikre i vores overbevisninger. Selv det mest fanatisk overbevidste menneske har haft sit lille øjeblik af tvivl, den lille hjørne af hans bevidsthed, der gnavende sagde: har jeg nu ret? Et sidste øjeblik af tvivl inden han gik ud og erklærede ”Vil I den totale krig?”\nDet kan godt være, man vælger at følge sin stærkeste overbevisning, men det vigtige i rollespils henseende er, at man er i tvivl. Da det skaber bevidsthed om ens handlinger i rollespillet. Et menneske har modsatrettede behov, ønsker og længsler. Holdninger og relationer som trækker i modsatte retninger. Det er det, der gør livet som menneske så svært og spændende.\n‘Disse konflikter kan relativt let skrives ind i roller, ved at give rollen modsatrettede motivationer. Det disse modsatrettede motivationer, som ligger grunden for effektivt udviklingsrollespil.\nEt eksempel på dette er igen fra Hotel Commodore. Her var der en skruppelløs paparazzifotograf, som gjorde hvad som helst for at få billedet i kassen, og var ligeglad med, hvordan hans arbejde påvirkede andres liv. Normalt ville en spiller så have brugt en aften på at ødelægge andres liv og tjene fedt på det. Men han havde en stærk internkonflikt: i virkeligheden drømte han om at blive en respekteret pressefotograf, der gennem sine billeder gjorde verden et bedre sted at leve i.\nDet betød, at han skulle kæmpe med sig selv, om hvilken retning han vil gå. Ville han opgive det gode liv og fede løn for sine principper, eller sin drøm for det gode liv. Se der ligger grundlaget for noget interessant rollespil, og nogle store udviklingsmuligheder, fordi hvordan han forholder sig til den interne konflikt er afhængig af, hvordan andre opføre sig over for ham, og hvad han oplever, og hans adfærdsmønstre er igen afhængig af, hvilke stillinger han tager til denne konflikt igennem scenariet.\nInterne konflikter har jeg brugt mindre bevidst i mine scenarier, men de har som regel været til stedet i mere eller mindre grad. Dog igen ikke i Ønskeøen, men dette var fordi der ikke var nogen skrevne roller i scenariet.\nHer brugte jeg igen sanity systemet. Her var det sådan, et nogle af de kort spillerne kunne få med vilje var modsatrettede. For eksempel, en af spillernes holdning til sin far. Et kort ville have ham til at holde af ham og gøre hvad han sagde, et andet ville have ham til at være bange for hans far og dræbe ham. Lige meget hvad spilleren valgte, ville det være et svært valg, og have vidtrækkende konsekvenser for rollens udvikling.\nDer var mange flere lignende tilfælde i Hotel Commodore, end det eksempel jeg nævner ovenfor. Som lagde op til samme meget svære valg og interne konflikter. Faktisk byggede næsten alle rollernes udvikling på denne form for interne konflikter. Alle rollerne havde en eller flere stærke modsætninger bygget ind i deres rolle.\nInterne konflikter kan gøres på to måder. Den ene er som beskrevet ovenfor, at man direkte har modsatrettede holdninger eller motivationer. Den anden er den der bruges mest i SystemPerfekt. Det er holdning/relations konflikter. Her ligger konflikten mellem ens holdninger og ens relationer. Det kan betyde, at man er ven med en som har den modsatte holdning af en selv, eller man er uven med en, som man deler holdning med. Det skaber interne konflikter på den måde, at spilleren tvinges til at tage stilling til, om man vil følge sin overbevisning og blive uvenner med sin ven, eller bevare venskabet på bekostning af sine principper. Igen et grundlag for rollespil både eksternt og internt, og en mulighed for at udvikle sin rolle. Fordi hvad betyder det for rollen, hvis man opgiver sine principper, eller mister en ven på grund af sine principper?\nDette indlæg blev udgivet i Hotel Commodore, Rollespil, Shadyvill, SystemPerfekt og tagget Hotel Commodore, Internkonfliktrollespil, Ønskeøen, Reflektion, Rollespilsmetoder, Shadyvill, SystemPerfekt den 30. september 2008 af Simon Pettitt.\n← Nye rollespilsmetoder – Udviklingsrollespil SystemPerfekt – vinder og billeder →\nOne thought on “Nye rollespilsmetoder – Internkonfliktrollespil”\nTroels 3. oktober 2008 kl. 9:37\nHæ! Hvis du kan bære det, burde du tage og læse nogle af essayerne på The Forge. Deres yndlings-ting, “narrativist roleplay”, er nemlig sådan noget et sted mellem dit udviklingsrollespil og dit intern-konflikt-rollespil. Idéen er at spillet bygges op omkring uforløste konflikter i karaktererne, hvor det helt springende punkt er at udfaldet skal være ikke-afgjort fra start. Det skal afgøres i spil, til tider under (spilmekanisk) indflydelse af de andre spillere, så man ikke bare sidder i hvert sit hjørne og fortæller sin egen lille historie. Øjeblikket, hvor det afgøres, hvilken vej det falder ud, er spillets fokus, men vejen derhen er naturligvis også vigtig.\nDet lyder som nogle idéer, du kunne have godt af at holde dit eget op imod. Og så kan det jo også være rart at vide, at man ikke er helt alene om at være optaget af et eller andet!


Sydjylland har brug for, at EU bliver klogere! | Ellen Trane Nørby\n15. august 2012 12. januar 2015 Ellen Trane Nørby\nGlobaliseringens indtog har som alle andre steder i verden også ramt Syddanmark. Vi kan ikke lukke ører og øjne for, at verden omkring os får større og større betydning for vores levevilkår og muligheder. Det kræver derfor, at vi får et klogere Sydjylland. Og for et klogere Sydjylland, kræves der også et klogere EU! Vi skal styrke vores uddannelsessystemer på tværs af EU, så vi kan dele vores viden og innovative ideer. For når Kina hvert år udklækker flere kandidater end hele Europa til sammen, konkurrerer de ikke længere alene på løn, men også på viden. Forudsætningen for vækst og velstand i både Sydjylland og hele EU er, at vi bliver klogere, dygtigere og har den nødvendige specialiserede arbejdskraft til rådighed. Det er et problem for Sydjylland, som har svært ved at tiltrække og fastholde højtuddannet arbejdskraft.\nDerfor foreslår vi nogle konkrete initiativer. Vi ved godt, at det ikke er en mirakelkur – men i stedet forslag, som kan gøre, at vi i EU bliver bedre til at dele vores viden, give europæiske unge flere muligheder og omsætte det til vækst og nye arbejderpladser i lokale områder. Lad os derfor styrke Erasmus-programmet, den europæiske udvekslingsaftale, så vi gør det nemmere og mere attraktivt for vores studerende at studere i et andet EU-land,og gøre det lettere for udenlandske studerende at komme til Danmark.\nMerit-systemet skal gøres mere fleksibelt, så studerende ikke forsinkes undervejs af bureaukratiske barrierer, men i stedet let får overført deres eksaminer.\nVi foreslår også, at fjernundervisningen styrkes, så man uanset bopæl i London eller Løgumkloster har adgang til førsteklasses viden. Der findes i dag videoteknik, så dygtige professorer i Paris kan undervise vores studerende online, mens de sidder i Padborg.\nMen lad os også sætte ind endnu tidligere ved at give børn og unge mere international uddannelse på grundniveau, så de allerede fra barnsben får værktøjerne til at begå sig i en global verden.\nSom politikere tager vi ansvar for, at vores region fortsat er med forrest fremme. I dagene den 14.- 15.august sætter vi fokus på et klogere Sydjylland i Europa med en kampagne, hvor vi besøger en række sydjyske virksomheder og uddannelsessteder for at høre om hvilke udfordringer, de møder i den internationale konkurrence om at sikre vækst og velstand.\nSydjylland har brug for, at EU bliver klogere.\nIndlægget er skrevet i samarbejde med Anne E. Jensen, MEP (V) og bragt i JydskeVestkysten d. 12.08.12\nAlle, Ellen rundt i Syd - og Sønderjylland, EU, Læserbreve, Syd- og Sønderjylland Anne E. Jensen, EU, Kampagne, Syddanmark. permalink.


Malthe Munkøe: Kan Danmark vinde kampen om EU-mindstelønnen? « RÆSON\nSelvom EU’s forslag om mindsteløn er let for medlemslandene at leve op til og slet ikke er så omfattende, som man kunne have frygtet, markerer det, at EU bevæger sig stadigt nærmere lovgivning på lønområdet. Og når EU først har påtaget sig en rolle på et område, kan denne rolle senere udvides. I den forstand er den danske modstand forståelig, men det bliver op ad bakke at vinde kampen i EU-regi.\nKommissionen har gjort alt, hvad de kunne for at understrege, at forslaget om mindsteløn i EU hverken vil ødelægge eller påvirke de nordiske arbejdsmarkedsmodeller. Alligevel mødte forslaget kritik og negative reaktioner fra de nordiske og flere østeuropæiske lande, såvel som fra europæiske arbejdsgivere. Den europæiske fagforening er mere delt.\n”Hvad ændrer sig for Danmark og Sverige med forslaget om tilstrækkelig minimumsløn? Ingenting. Absolut ingenting,” sagde en tydeligt irriteret beskæftigelseskommissær, Nicolas Schmit, da han fremlagde udspillet. Men hans ord havde langt fra haft den ønskede effekt. Tværtimod er der udsigt til en armlægning, hvor kritikerne vil gøre, hvad de kan for at få bremset Schmits lovforslag.\nKernen i forslaget er, at lande skal definere en række kriterier, der skal ”guide” fastsættelsen af mindstelønsniveauet. Fire bestemte kriterier skal som minimum inkluderes, herunder eksempelvis væksten i arbejdskraftens produktivitet og væksten i det generelle lønniveau. Danmark og 5 andre lande, hvor man ikke fastlægger nogen mindsteløn politisk, er dog specifikt undtaget.\nDanmark og 5 andre lande, hvor man ikke fastlægger nogen mindsteløn politisk, er dog specifikt undtaget\nEn gammel kending i den politiske værktøjskasse\nTanken om en EU-mindsteløn har en lang historie og kan spores tilbage til 70’erne, men det var især under valgkampen om EU-kommissionsformandsposten efter Jose Barroso i 2014, ånden slap ud af flasken. Både den socialistiske kandidat Frans Timmermans og den konservative Jean-Claude Juncker fandt forslaget frem som slagnummer.\nMen da det endelig kom til stykket fremsatte den sejrrige Juncker aldrig noget forslag. En vigtig udvikling var dog, at EU-systemet under hans ledelse i 2017 vedtog en såkaldt social rettighedssøjle med 20 rettigheder, man mener, at alle EU-borgere bør have, og som man politisk vil arbejde for – herunder ”fair løn, der giver mulighed for en rimelig levestandard.” Alt dette er helt efter den politiske drejebog, hvor man starter med at nå til enighed om de principielle mål og udfordringer og først senere kommer med et egentligt lovforslag.\nDa von der Leyen sidste år pludselig kom ind fra sidelinjen som EU-ledernes bud på en kompromiskandidat til topjobbet som Junckers afløser, var hun i overhængende fare for at blive afvist af Europa-Parlamentet. Derfor gav hendes støtter sig til at lede efter populære forslag, hun kunne omfavne, og forslaget om ”fair mindsteløn” blev atter hevet frem for at sikre hende den fornødne opbakning. Selvom von der Leyen ikke som lovet nåede at fremsætte forslaget inden for sine første 100 dage, er der nu kommet et forslag. Og vel at mærke et lovforslag, til ærgrelse for de kritikere, som længe har lobbyet for, at det i stedet blot skulle være en anbefaling uden forpligtende lovkraft.\nLovforslaget indrammer en udvikling, hvor EU det seneste årti har bevæget sig stadigt nærmere lønområdet\nLovforslaget indrammer en udvikling, hvor EU det seneste årti har bevæget sig stadigt nærmere lønområdet. Udover den sociale søjle etablerede man i 2010’ernes økonomiske krise det såkaldte Europæiske Semester, hvor man i fællesskab overvåger hinandens økonomier, og hvor Kommissionen giver årlige reformanbefalinger, som i nogle lande berører lønområdet. Dertil kommer, at Kommissionen også spillede en direkte rolle, da man som del af den såkaldte Troika dikterede de reformer, Grækenland skulle efterleve for fortsat at få de lån, der holdt statsbankerot fra døren.\nLovforslaget ligger i forlængelse af disse initiativer. Snarere end at lade Bruxelles fastlægge et bestemt mindstelønsniveau, eller tvinge lande med andre arbejdsmarkedsmodeller til at indføre lovbestemt mindsteløn, bliver der som nævnt indført krav om klarhed over, hvilke kriterier der indgår i overvejelserne, når mindstelønsniveauet politisk bliver besluttet. Ligeledes er der krav om, at arbejdsmarkedets parter skal konsulteres, og at der udarbejdes og løbende offentliggøres forskelligt statistisk datamateriale, der kortlægger udviklingen.\nLande træffer stadig selv beslutningen, og der ligger heller ikke i disse kriterier noget, der peger mod, at lønniveauet eller udviklingen skal bevæge sig i retning af niveauet i andre EU-lande. Som Schmit med tilbageholdt irritation sagde på pressemødet: ”Hvis Bulgarien i morgen fastlagde samme mindsteløn som Luxembourg, ville landets økonomi blive ødelagt.” Hverken juridisk, økonomisk eller politisk vil det være inden for skiven, at EU forsøger centralt at fastlægge mindstelønsniveau. Men hensigten er at skabe større åbenhed og klarhed over – og formentlig også mere debat om – hvorfor mindstelønnen bliver lagt på et bestemt leje, og om det fremstår som et rimeligt niveau eller ej.\nForslagets vigtighed ligger derfor formentlig ikke i selve indholdet, men det principielle og mere langsigtede perspektiv i, at EU overhovedet kommer med lovgivning på området. For hvis EU først har påtaget sig en rolle på et område, kan denne rolle senere udvides.\nDe juridiske hegnspæle sættes\nMeget handler om, hvor de juridiske hegnspæle kommer til at stå. Derfor kommer man ikke uden om den lidt komplekse, men altafgørende juridiske diskussion:\nEU har jf. Lissabontraktatens artikel 153 kompetence til at regulere arbejdsvilkår, men ikke løn. På den baggrund havde mange modstandere på forhånd erklæret det forestående EU-mindstelønsforslag traktatstridigt. EU-Kommissionen mener imidlertid, at man kan lade forslaget være funderet på kompetencen til at regulere arbejdsvilkår. Logikken følger det spidsfindige juridiske argument, at selve betalingen kun er en del af det, en arbejdstager får i aflønning, mens fridage og andre vilkår er en anden del af en løn- eller overenskomstforhandling.\nPå den politiske bane er det vigtigt at holde sig for øje, at den meget voldsomme skandinaviske modstand mod forslaget ikke er repræsentativ for de 27 EU-lande eller Europa-Parlamentet\nNår EU gerne må regulere arbejdsvilkår, og da arbejdsvilkår ofte indgår som element i lønfastsættelsen, må det følge, at EU ikke kan være helt forhindret i at forholde sig til alt, der har en relation til eller betydning for lønforhold. Selvom der må være tale om et forbud mod, at EU harmoniserer lønniveauer eller på anden vis direkte blander sig i lønområdet, er der mulighed for, at EU kan blande sig indirekte på en række områder, herunder altså ved at fremsætte kriterier, som lande skal tænke med, når de nationalt fastlægger deres mindstelønsniveau.\nDet er ikke sikkert, at den fortolkning vil holde i en retssag. Men omvendt er forslaget også så blødt; som vi har set det i forbindelse med det Europæiske Semester, vil mange lande blot sikre sig, at embedsværket klarer ”papirarbejdet” for at kunne sige, at man har efterlevet kravene, uden nogen praktisk betydning. Derfor skal man nok ikke tage for givet, at EU-Domstolen vil ende med at trække gulvtæppet væk under Kommissionen.\nPå den politiske bane er det vigtigt at holde sig for øje, at den meget voldsomme skandinaviske modstand mod forslaget ikke er repræsentativ for de 27 EU-lande eller Europa-Parlamentet, som i forening skal vedtage det. Da området er omfattet af kvalificeret flertal (hvilket vil sige, at 55 pct. af landene skal stemme for forslaget, samt at disse lande repræsenterer 65 pct. af EU’s samlede befolkning) vil skandinaverne og de ligesindede østeuropæiske lande formentlig blive stemt ned.\nIkke mindst fra tysk og særligt fransk side er der klar opbakning til idéen. Blandt andet ses forslaget i relation til oplevede problemer med løntrykkeri fra blandt andet østeuropæisk arbejdskraft, og voksende udfordringer med et ”prækariat” af løstansatte og nye jobformer, såsom de platformsarbejdere, der har fået stor opmærksomhed i den offentlige diskussion de seneste år. Som beskæftigelseskommissær Schmit betonede, er andelen af ”working poor” vokset i Europa, og mange frygter, at en langstrakt COVID-19 recession nu risikerer at føre til en yderligere forarmelse, hvis ikke man gør noget politisk. Om noget mener mange af EU-landene, at forslaget er alt for blødt.\nDer er lagt op til en hård kamp, hvor ikke mindst de skandinaviske lande vil stritte imod med alle midler. Men det bliver op ad bakke. ■\nOm noget mener mange af EU-landene, at forslaget er alt for blødt\nMalthe Munkøe arbejder i en større erhvervsorganisation, men skriver som privatperson\nRedigeret af Janus Elmstrøm Lauritsen, Jakob Plaschke samt chefredaktionen. ILLUSTRATION: Ursula von der Leyen inden hendes state of the union-tale i Europa-Parlamentet, d. 16. september, 2020 [Foto: CC-BY-4.0: European Union 2020 – Source: EP/ Flickr]


er baner vejen for stater til at vedtage deres egen sports væddemål love, og ifølge en ny meningsmåling, som mange Amerikanere støtte gør netop dette snydekoder til zynga poker android. De øremærker, eller såkaldte "integritet gebyrer," har vundet lidt offentlig støtte, dog.\nModstandere udtrykt bekymring for, om en potentiel stigning i problem gambling, er frygten for, at juridiske sports væddemål kan brændstof organiseret kriminalitet (som har, interessant nok, er ofte blevet brugt en drivkraft bag legalisering sport betting, de troede, at det ville reducere underground involvering), og frygt for, at sport kunne blive korrupt og integriteten af resultater i fare cleopatra 2 slot machine online. Den mangeårige federal sports betting forbud kendt som PASPA blev ophævet på mandag af Højesteret i de Forenede Stater (GRAV). Når du gået 26 år siden, PASPA fastsat undtagelser til Nevada, Montana, Oregon, og Delaware, som de fire stater, der tidligere havde bestået de enkelte love om sports betting. Og for at være klar, integritet gebyrer foreslået af NBA og MLB er ikke procenter baseret på netto vinde, men om grov håndtere. Har du for eller imod at ændre loven for at give folk mulighed for at placere væddemål på sport i alle stater?" Halvtreds procent af de voksne gav udtryk for støtte til sports betting legalisering, mens kun 37 procent sagde, at de var imod cleopatra 2 slot mega vinder. "Dem, der er imod det, er bekymret for, om dens virkninger på samfundet cleopatra 2 slot machine steder.\nDe 6-3 flertal fastslog, at den sports betting forbud overtrådt anti-commandeering fortolkninger af den Tiende Ændring swan lang slot brødrister. Ifølge undersøgelsen, at 60 procent af mandlige voksne fordel love, der tillader væddemål på sport, mens kun 40 procent af de kvinder, givet deres godkendelse hvid. "Amerikanerne tager en moralsk eller praktisk tilgang til sportsvæddemål," Fairleigh Dickinson University, professor i politisk videnskab ved Krista Jenkins forklaret.\nTantra mantra for at vinde i spil\nBilleder af gevinstgivende spilleautomater\nBillede ramme med en mønt slot\ncleopatra 2 slot mega vinder\ncleopatra 2 slot machine steder\nswan lang slot brødrister


Last chance | 2'eren af badboy - Louis - Harrys synsvinkel.gerningspersonen? - Movellas\n17. Harrys synsvinkel.gerningspersonen?\nAbina og jeg var nu på vej til en lille fest, efter at have tilbragt en masse timer i et Tivoli. Abina og jeg havde været ude og spise, biograf og til koncert, og nu mente jeg at vi skulle prøve noget helt andet denne her gang. Derfor Tivoli og fest, selvom fest godt kunne minde om koncert med hensyn om musikken. "Har du hygget dig?" Spurgte jeg, mens jeg holdte godt øje med trafikken, "Ja" Svarede hun hurtigt. Festen var nu mest Abinas idé, da hendes veninder gerne ville møde mig. Og det glædede jeg mig helt vildt til, og jeg glædede mig til at Elena skulle møde Abina.\n"Og så skal du bare dreje lige her nede, til højre" Sagde Abina, "Nede ved træet?" Spurgte jeg, og jeg kiggede hurtigt på hende, som nikkede, hvorefter jeg holdte øje med trafikken igen. Da jeg nåede ned til træet, blinkede jeg til højre og kørte lige ud. Jeg kørte faktisk et godt stykke, da Abina endelig sagde at jeg skulle holde ind, fordi vi var ved festen. Ikke fordi jeg var i tvivl om at der var fest, men hvem ved? Måske var der flere, som holdte fest her. Jeg slukkede for bilen, og kom op på Abinas side, hvor jeg tog hende i hånden. Jeg elskede at være i hendes selskab, hun gav mig sommerfugle i maven - og jeg kunne næsten ikke tænke på andet, end hende. Hun havde formodet at lime sig fast i mine tanker, og mindst ikke mit hjerte. Godt ske, jeg kun havde datet hende i 3 uges tid, men hun var bare så fandens dejlig. Jeg havde kendt Abina i et stykke tid, snakket med hende af og til, for nok et halvt år siden, eller sådan noget der omkring, hvor hun havde en kæreste, men som jeg aldrig hørte om eller så.\nDa vi nåede op til hoveddøren, og grundet det var en smule mørkt, kunne man stadig skimte et stort og hvidt hus, hvorfra der kom en høj musik bag de hvide vægge, og en masse mennesker gik rundt indenfor, med drinks i hænderne, og ingen tvivl om at der var fulde mennesker i baghaven. Abina åbnede døren og trådte ind, hvor jeg forsigtigt fulgte efter hende, og lukkede døren efter mig. Jeg fulgte efter hende, hvor hun maste sig igennem en masse mennesker, fulde mennesker, som bare kiggede underligt på hende. Hun stoppede op foran 3 piger, en blondine, en meget mørk hårede og så en med virkelig postkasserødt hår. "Er det den længeventede dreng, Harry?" Spurgte hende den rødhårede om, og Abina nikkede. Vi var i et sted, hvor musikken heldigvis ikke var så høj. "Jeg er Chloe" Præsenterede hun sig selv, og rakte sin hånd frem mod mig, som jeg tog imod. "Isabella" Sagde den meget mørk hårede der godt kunne minde lidt om Elena med udseendet, jeg nikkede og den sidste sagde "Og jeg er Madison", blondinen.\nAbina og jeg satte os ved veninderne. "Skal du have noget og drikke?" Spurgte Abina, "Bare en øl" Svarede jeg hurtigt, hun hentede da jeg overhovedet ikke kendte dette sted. "Abina har fortalt en masse om dig" Sagde Chloe da Abina var smuttet, som fiskede en smøg op ad lommen. "Ja, hvad har hun så fortalt?" Spurgte jeg, og kiggede på Chloe. Hun fik et rigtig sødt smil frem, "At hun elsker dine krøller", kom det fra Madison, "Hvornår skriver han" Sagde Chloe. Jeg smilede, "Men jeg forstår hende, det er så sødt når drenge har krøller." Tilføjede Madison, hun havde en lidt hæs agtig stemme.\nAbina kom tilbage, og stillede øllen foran mig, og en Mokaï til hende selv. "Hvad har I så snakket om?" Spurgte Abina nysgerrigt, "Nah, ikke så meget, bare at du er fuldstændig besat af Harry, ikke snakker om så meget andet end ham" Svarede Isabella, som ikke havde sagt så meget, jeg tror hun var den som kom med de virkelig korteste svar.. Og den her sæt ung, var den eneste længe sætning hun var kommet med. Abina fik en smule rød farver i kinderne, og veninderne grinede bare kærligt af hende, mens Abina grinede med. Den lille time smuttede efter den anden, og tiden var efterhånden blevet mange. "Skal vi ikke se, at komme hjemad?" Spurgte jeg Abina, som var enig. "Det var hyggeligt at møde jer" Sagde jeg, og gav pigerne hånden, "I lige måde" Svarede Chloe og Madison i munden på hinanden, og Isabella smilede bare, som jeg smilede tilbage til. Abina og jeg gik ud til bilen og kørte. "Isabella er meget genert" Sagde Abina, som lænede sig godt til rette i sædet. "Det helt fint" Svarede jeg. Jeg havde kun drukket den ene øl, eller måske to, men så hellere ikke mere end det, jeg skulle jo os kunne køre hjem!\nVi kom hjem til hvor Elena og jeg boede, klokken var efterhånden mange, så jeg fortalte Abina at vi nok skulle være stille. Vi listede os ind på mit værelse, hvor vi fik lagt os i sengen, og der gik ikke længe før vores munde havde fundet hinanden, og at vores hænder var gået på opdagelse på hinandens kroppe. Jeg havde utrolig stor lyst til hende, og hun kunne ikke benægte at hun ikke havde lyst til mig. Jeg trak hendes trøje over hovedet, og lagde mig på hende, mellem hendes ben, og støttede mine hænder mod sengen så hun ikke fik al min vægt over sig. *forespil*\nJeg trak hendes underbukser ned, og hun hjalp med mine, og kort efter trængte jeg stille op i hende. "Åh, du stor.." Stønnede hun lavt i mit øre, jeg elskede den kommentar. Det hele startede i stille og roligt tempo, hvor jeg valgte efter at gøre det hurtigere og lidt hårdere. Efter hun havde gjort tegn til, at hun havde vænnet sig til min størrelse.\nJeg vågnede næste morgen, ved høje stemmer ude i køkkenet, lave skrig, men alligevel høje nok til at jeg kunne høre det, og uden at Abina lå ved min side. "Skrid med dig din psykopat!" Hørte jeg Elenas stemme sagde højt, shit, jeg slog dynen til side og fik hurtigt mine underbukser og bukser på, hvor jeg fulgte efter stemmerne, som endte ude i køkkenet. "Åh, I har mødt hinanden" Startede jeg, og prøvede at glemme alt om at Elena åbenbart havde kaldt Abina for en psykopat, den kunne jeg tage med hende senere. Elena kiggede vredt på mig, hvorfor anede jeg ikke, "Smid den luder ud herfra!" Sagde hun bredt, mens hendes øjne var en smule mere våde en normalt. Abina hev hende i håret, og Elena skreg af smerte. Jeg stilte mig mellem dem, "Hey, hvad foregår der her?" Jeg var forvirret, de havde jo lige mødt hinanden, og de var allerede sådan overfor hinanden. "Hvordan kunne du gøre det, Harry?" Hendes tårer begyndte stille at løbe ned ad hendes kinder, jeg trak hende stille fra Abina, mens jeg sagde "2 sek", efter Abina sagde at hun nok hellere måtte smutte.\n"Elena, hvad foregår der?" Spurgte jeg hende forsigtigt om, mens jeg tørrede hendes tårer væk. Hun skubbede mig blidt væk, "Det var.... Det var hende der overfaldte mig!" Stammede hun, men bestemt. "Elena... Er du sikker på det?" Spurgte jeg, og kiggede bestemt på hende, og hun nikkede selvsikkert. "Sæt dig lige" Sagde jeg nervøst, og hun satte sig. "Fuck" Startede jeg, "Jeg ved ikke hvordan jeg skal spørge om dette, så jeg spørger bare ligeud, okay?" Og hun nikkede, "Elena, påstår det er dig, som har overfaldet hende for... Nok omkring 6 ugers tid siden", hun sukkede og svarede hurtigt "Jeg har ikke overfaldt nogen" mens hun undgik mit svar, Elena var kommet ud til mig, "Løgner!" Sagde Elena vredt, hendes øjne var våde og røde. "Elena" Sagde jeg, og hun rystede på hovedet. "Jeg skrider. Jeg skal ikke være her, når den psykopat er her" Sagde hun, og vendte om på hælen, og gik hurtigt ind på hendes værelse, hun smækkede døren i ho rådet på mig, da jeg prøvede og gå ind til hende. "Jeg må hellere gå" Sagde Abina, og jeg nikkede. Abina var hurtigt forsvundet ud af døren. "Elena, åben nu lige døren!" Sagde jeg gennem døren, men jeg fik intet svar. Døren blev åbnet og Elena smuttede forbi mig med en taske. "Elena, bliv nu..." Prøvede jeg, men hun lyttede slet ikke på mig, svarede mig ikke. Ligeså hurtigt som hun smuttede forbi mig i døren, så hurtigt smuttede hun ud af døren. Tårerne begyndte at løbe ned ad mine kinder, men jeg kendte Elena så godt, at hun blev god igen om et par timer. Vi havde vores nedture indimellem - derfra havde jeg mine erfaringer.\nNååååh nej dog!! Først, håber I synes om indlægget, jeg har skrevet dette fra iPad da jeg er sammen med kæresten. Tror I at Elena bliver god igen? Og hvad med Abina? Hun lyver jo... Eller hvad?