ÅRSBERETNING. for. Pengeinstitutankenævnet - PDF\nÅRSBERETNING. for. Pengeinstitutankenævnet\nDownload "ÅRSBERETNING. for. Pengeinstitutankenævnet"\n1 ÅRSBERETNING for 2003 Pengeinstitutankenævnet\n3 ÅRSBERETNING for 2003 København april 2004\n5 I N D H O L D S F O R T E G N E L S E 1. Formandens bemærkninger Ankenævnet, medlemmer og medarbejdere Ankenævnets kompetence Statistik Rådgivning om investering i aktier og aktiebaserede investeringsbeviser - Ankenævnets praksis og de nye god skik regler Oversigt over emner, der har været behandlet i tidligere årsberetninger Domme afsagt i 2003, hvor Pengeinstitutankenævnet tidligere har afsagt kendelse Udvalgte kendelser afsagt i Bilag: Ankenævnets vedtægter...67\n7 5 1. Formandens bemærkninger Som det fremgår af de statistiske oplysninger i årsberetningens afsnit 5, modtog Ankenævnet i klager. Dette er et mindre fald i forhold til 2002, hvor antallet var 493. Siden 1996, dvs. gennem de seneste 8 år, har antallet af klager svinget omkring 500 på årsbasis. Dette niveau må siges at være ret beskedent set i forhold til antallet af kunder og enkelttransaktioner. Som tidligere nævnt er en del af forklaringen formentlig, at mange enkeltspørgsmål efterhånden er løst gennem nævnets praksis, og at et stort antal sager bl.a. på grundlag af denne praksis må antages at blive løst internt i de enkelte pengeinstitutter. Som det ligeledes fremgår af de statistiske oplysninger, afsagde nævnet i 2003 kendelse i 315 sager. Inden for denne gruppe af sager er i oversigten over sagernes udfald i år foretaget en yderligere opdeling, idet sager, hvor klagen delvis er blevet imødekommet under sagens forberedelse, og hvor pengeinstituttet herefter ved nævnets afgørelse får medhold i, at klageren ikke har yderligere krav, er udskilt som en særskilt gruppe, som i 2003 omfattede 27 sager. Tidligere blev disse sager henført under gruppen klager delvist medhold ud fra den betragtning, at klageren i disse tilfælde har fået noget ud af sin klage, selv om det ikke er i kraft af nævnets afgørelse. Sager af denne type er kendetegnet ved, at konklusionen lyder på, at klagen ikke tages til følge, men klageren samtidig får klagegebyret tilbagebetalt. Grunden til, at disse sager nu er udskilt som en særlig gruppe, er, at der vel ikke mindst set ud fra pengeinstitutternes synsvinkel er en vis forskel på, om den delvise imødekommelse af klagen sker ved pengeinstituttets egen beslutning eller ved nævnets afgørelse. Det kan således nu ses af statistikken, i hvilket omfang klageren, henholdsvis pengeinstituttet, har fået medhold i de tvister, nævnet skulle tage stilling til. Den omtalte gruppe af sager, hvor klagen delvis er blevet imødekommet under sagens forberedelse, og hvor den resterende del af klagen ikke tages til følge af nævnet, må tillige sammenholdes med de sager, som er registreret som opfyldt/forligt under sagens behandling ved nævnets sekretariat, dvs. uden at komme til behandling i selv nævnet. Også i disse sager i har klageren helt eller delvis fået medhold i sin klage, selv om det ikke er sket ved en afgørelse fra nævnet. I det sagte ligger, at andelen af sager, i hvilke klageren har fået medhold, kan måles på flere måder. Det er derfor, når der opereres med procenttal herfor, vigtigt at præcisere, hvad der sigtes til. Hvis man ønsker at beskrive nævnets afgørelser i de 315 sager, som blev behandlet i 2003, bliver resultatet: klageren fik helt eller delvis medhold i 38 sager eller 12 % af sagerne, pengeinstituttet fik medhold i 242 sager eller 77 % af sagerne, medens 35 sager eller 11 % af sagerne blev afvist. Holder man sig til de 280 sager, i hvilke der\n8 6 blev truffet realitetsafgørelse, fik klagerne medhold i 14 % af sagerne og pengeinstituttet i 86 %. Det tilsvarende tal for 2002 kendes ikke, jf. det foran anførte. De netop nævnte tal giver imidlertid ikke et retvisende billede af, i hvilket omfang klagerne har fået helt eller delvist medhold i de 315 sager, der har været til behandling i nævnet, idet hertil også må regnes de 27 sager, i hvilken klagen delvis var imødekommet forud for behandlingen i nævnet. Her bliver resultatet således, at klageren helt eller delvis har fået medhold i 65 sager eller 21 % af sagerne. Det tilsvarende tal for 2002 var 29 %. En del af forklaringen på dette fald fra 2002 til 2003 er formentlig, at der samtidig er sket en vis stigning i antallet af sager, der er afsluttet som opfyldt/forligt uden behandling i selv nævnet. Hvis man vil give et samlet billede af, i hvilket omfang klagerne helt eller delvis får medhold, må man yderligere inddrage de sidstnævnte sager, 125 i I de i alt 479 sager, som blev afsluttet i 2003, fik klagerne herefter helt eller delvis medhold i tilsammen 190 sager eller 40 % af sagerne. I 2002 var det tilsvarende tal 43 %. En del af forklaringen på dette forholdsvis høje niveau for den samlede medholdsprocent må formentlig søges i, at klagerne ikke altid har gjort alt, hvad der var muligt, for at opnå en ordning med pengeinstituttet, før der indgives klage til nævnet uanset vedtægternes 3, stk. 2, medfører dette efter nævnets praksis ikke afvisning. I de sager, der har været behandlet af nævnet i 2003, har det indklagede pengeinstitut i 7 tilfælde meddelt, at det ikke ønsker at være bundet af nævnets kendelse, jf. vedtægternes 11, stk. 2. Dette tal skal sættes i forhold til de 38 sager, i hvilke klagerne helt eller delvis fik medhold ved nævnets afgørelse, og på denne baggrund forekommer efterlevelsesprocenten i 2003 ikke at være ganske tilfredsstillende. 4 af de 7 kendelser var enstemmige. Ankenævnet har gennem de senere år modtaget et betydeligt antal klager over rådgivning om investering i aktier eller aktiebaserede investeringsbeviser. Ankenævnets praksis på dette område og betydningen af de nye god skik regler gennemgås i årsberetningens afsnit 6 af næstformand i ankenævnet, landsdommer John Mosegaard.\n9 7 2. Ankenævnet, medlemmer og medarbejdere Pengeinstitutankenævnet blev stiftet i 1988 af Den Danske Bankforening og Danmarks Sparekasseforening (nu Finansrådet), Sammenslutningen Danske Andelskasser og Forbrugerrådet. Nævnet påbegyndte sin virksomhed den 1. august Ankenævnet er i medfør af forbrugerklagenævnslovens 12, stk. 2, godkendt af Forbrugerklagenævnet til at behandle klager i overensstemmelse med 2 i sine vedtægter, jf. nærmere nedenfor. Ankenævnets vedtægter er optrykt som bilag til årsberetningen. Ankenævnets formand er højesteretsdommer, dr. jur. Peter Blok. Næstformænd er landsdommer John Mosegaard, Østre Landsret, og landsdommer Lars Lindencrone Petersen, Østre Landsret. Ankenævnets medlemmer er udpeget af Finansrådet (efter aftale med Sammenslutningen Danske Andelskasser) og af Forbrugerrådet. I den enkelte sags behandling deltager foruden formanden eller en næstformand to medlemmer udpeget af pengeinstitutsektoren og to medlemmer udpeget af Forbrugerrådet. Ankenævnets medlemmer har i 2003 været følgende: Udpeget af Finansrådet: Chefjurist Karin Duerlund, Spar Nord Bank Juridisk Chef Karen Frøsig, Sydbank Juridisk chef Peter Stig Hansen, Jyske Bank Vicedirektør Niels Bolt Jørgensen, Nordea Bank Danmark Underdirektør Ole Jørgensen, Danske Bank (fra 18. november 2003) Underdirektør Bjarne Lau Pedersen, Danske Bank (indtil 18. november 2003) Chefjurist Ole Reinholdt, Lokale Pengeinstitutter Vicedirektør Erik Sevaldsen, Danske Bank Deputy Chief Legal Officer Ole Simonsen, Nordea Bank Danmark Udpeget af Forbrugerrådet: Rådsmedlem Lisbeth Baastrup, Funktionærernes- og Tjenestemændenes Fællesråd (indtil 31. juli 2003) Rådsmedlem Hans Daugaard Cand.jur. Christian Egeskov, Forbrugerrådet (indtil 10. marts 2003) Cand.polit. Kåre Klein Emtoft, Forbrugerrådet Rådsmedlem, cand.polit. Inge Frølich, Forbundet af Offentligt Ansatte Forbundskonsulent Jette Kammer Jensen, AOF Cand.jur. Anne Dehn Jeppesen, Forbrugerrådet (fra 10. marts 2003)\n10 8 Rådsmedlem Rut Jørgensen Cand. jur. Sonny Kristoffersen, Forbrugerrådet Cand. scient. pol. Grit Munk, Forbrugerrådet (indtil 26. september 2003) Direktør, cand. oecon. Jørn Ravn, Boligselskabet BSB Rådsmedlem Poul Erik Tobiasen, HK-Handel (fra 1. august 2003) Økonom Morten Westergaard, Forbrugerrådet (fra 26. september 2003) Ankenævnets sekretariat har i 2003 beskæftiget følgende medarbejdere: Sekretariatschef, cand. jur. Henrik Davidsen Fuldmægtig, cand. jur. Heidi Egger Sekretær Ulla Dam-Amby (indtil 30. april 2003) Sekretær Heidi Due Sekretær Nina Sthen Hansen (vikar)\n13 På Ankenævnets hjemmeside, omtales Ankenævnets grundlag, sammensætning og arbejdsform. Der er en vejledning vedrørende indgivelse af klage, og klageskema kan enten printes direkte ud fra siden eller bestilles elektronisk, hvorefter sekretariatet fremsender klageskema. På hjemmesiden er der uddrag af Ankenævnets årsberetninger med statistiske oplysninger samt gengivelse af artikler vedrørende særlige emner, der har været bragt i årsberetningerne. Via hjemmesiden er der adgang til at søge i de over kendelser, som Ankenævnet har afsagt. Søgning kan ske via fritekstsøgning, eller der kan søges via et emneregister. Søgning kan endvidere tidsbegrænses. De kendelser, som pågældende pengeinstitut har valgt ikke at følge, jf. Ankenævnets vedtægters 11, stk. 2, er markeret særskilt, ligesom kendelser, der er udvalgt til offentliggørelse i Ankenævnets årsberetning, også er markeret. For tiden arbejdes der på at foretage en markering af de kendelser, hvor der foreligger en efterfølgende domstolsafgørelse. Denne vil blive tilgængelig via hjemmesiden, medmindre afgørelsen er trykt i Ugeskrift for Retsvæsen, hvortil der i så fald vil blive henvist. Endelig er der links til andre godkendte ankenævn og til relevante offentlige myndigheder. Der kan endvidere være anledning til at gøre opmærksom på der er etableret af Finansrådet. På denne side kan ses en oversigt over pengeinstitutternes rentesatser på ind- og udlån.\n15 13 5. Statistik Antallet af modtagne klagesager har siden nævnets etablering den 1. august 1988 udviklet sig således: 1988: : : : : : : : : : : : : : : : 493 Af de i 2003 modtagne 466 sager verserede 137 sager ved årets udgang. De resterende 329 sager tillige med 150 af de pr. 1. januar 2003 verserende 151 sager indkommet i 2002 eller i alt 479 sager blev færdigbehandlet i Af de 479 behandlede sager bortfaldt 125 sager i medfør af vedtægternes 8, stk. 4, om opfyldelse eller forlig. 39 sager blev afsluttet ved sekretariatets afvisning efter en eller flere af bestemmelserne i vedtægternes 2-5 eller af ordensmæssige grunde (manglende indbetaling af gebyr mv.). Selve nævnet behandlede i alt 315 sager i Sagernes udfald fremgår af nedenfor gengivne skema, hvor tallene for er medtaget til sammenligning: Overført fra året før Modtagne i året Til behandling Afsluttet ved kendelse: Klager fuldt medhold Klager delvist medhold Klager delvist imødekommet under sagens forberedelse, men pengeinstituttet medhold i øvrigt Pengeinstituttet medhold Afvist Afsluttet af sekretariatet: Opfyldt/forligt Afvist I alt afsluttede: Under forberedelse/afventer nævnsbehandling:\n16 14 Det bemærkes, at i oversigten for 2003 er der sket en opsplitning af Klager delvist medhold. I de sager, der har været behandlet i 2003, har det indklagede pengeinstitut i 7 tilfælde givet underretning om, at det ikke ønsker at være bundet af en kendelse, som har givet klageren helt eller delvist medhold, jf. herved vedtægternes 11, stk. 2. Klagere har i ingen af disse sager begæret bistand til sagens indbringelse for domstolene, jf. forbrugerklagenævnslovens 10, stk. 2. Oversigt over afsagte kendelser i 2003 fordelt på indklaget pengeinstitut: Amtssparekassen Fyn 1 Nordfyns Bank 1 Alm. Brand Bank 6 Nordjyske Bank 1 Amagerbanken 8 Nordvestbank 1 Andelskassen Bramming 1 Nørresundby Bank 3 Arbejdernes Landsbank 6 PBS 2 Basisbank 1 Ringkjøbing Bank 1 BG Bank 35 Ringkjøbing Landbobank 2 BRFkredit-Bank 1 Roskilde Bank 4 Broager Spare- og Laanekasse 1 Roslev Sparekasse 2 Brørup Sparekasse 1 Salling Bank 1 Citibank International plc, Denmark Saxo-Bank 2 Branch 1 DAI Fordringer 1 Skjern Bank 2 Danske Bank 66 Spar Nord Bank 1 Djurslands Bank 1 Sparekassen Balling 1 Diskontobanken 2 Sparekassen Farsø 1 Dronninglund Sparekasse 1 Sparekassen for Nørre Nebel og Omegn 1 Egnsbank Hanherred 1 Sparekassen Faaborg 3 Finansbanken 3 Sparekassen Hobro 1 Forstædernes Bank 3 Sparekassen Kronjylland 1 Frørup Andelskasse 1 Sparekassen Lolland 3 Frøs Herreds Sparekasse 1 Sparekassen Midtfjord 1 GE Capital Bank 1 Sparekassen Sjælland 5 Gjerlev-Enslev Sparekasse 1 St. Brøndum Sparekasse 1 Hadsten Bank 3 Svendborg Sparekasse 1 Handelsbanken Midtbank 5 Sydbank 15 HandelsFinans 2 Tønder Bank 2 JAK Andelskasse Østvendsyssel 1 Vammens Andelskasse 1\n17 15 Jelling Sparekasse 1 Vestfyns Bank 1 Jyske Bank 21 Vestjysk Bank 2 Jyske Finans 1 Vinderup Bank 1 Lokalbanken i Nordsjælland 2 Vordingborg Bank 1 Lån & Spar Bank 9 Ø. Brønderslev-Hallund Sparekasse 1 Morsø Sparekasse 1 Østjydsk Bank 6 Nordea Bank Danmark 58 Århus Andelskasse 1 I 6 kendelser var mere end et pengeinstitut indklaget, hvorfor der er 6 sager mere i denne opgørelse end i oversigten ovenfor vedrørende det samlede antal sager afgjort af nævnet.\n19 17 6. Rådgivning om investering i aktier og aktiebaserede investeringsbeviser - Ankenævnets praksis og de nye god skik regler Af John Mosegaard, næstformand 6.1. Indledning Fra foråret 2000 måtte mange danskere indse, at de aktier og aktiebaserede investeringsbeviser, som de havde investeret pensionsmidler og anden opsparing i, havde tabt betydeligt i værdi. Efter en periode med store kursstigninger på en række aktier sammenholdt med et (nominelt) meget lavt renteniveau for obligationer og almindelige indlån var det meget positive investeringsklima på aktiemarkedet nu vendt i hvert fald for en periode. Ankenævnet har i den anledning behandlet ganske mange sager, hvor temaet har været, at der ved en realisering af aktierne eller investeringsbeviset på klagetidspunktet vil kunne konstateres et betydeligt tab. Det kunne være undgået, hvis pengeinstituttet med klagerens ordvalg - ikke havde tilskyndet til investeringen, men havde rådgivet om risikoen og måske direkte havde frarådet den eller efterfølgende havde rådgivet om, at det nu var tid at sælge aktierne eller investeringsbeviset frem for at tale om, at klageren skulle have is i maven. Klageren har fået medhold i et antal sager. Langt de fleste sager er imidlertid afgjort til pengeinstituttets fordel med den begrundelse, at klageren ikke har godtgjort, at pengeinstituttet har begået fejl eller forsømmelser, der kan medføre et erstatningsansvar. Andre sager er blevet afvist som uegnede til nævnsbehandling, da sagen ikke vil kunne afgøres uden bevisførelse i form af parts- og vidneforklaringer, dvs. domstolsbehandling. I det følgende foretages en gennemgang af Ankenævnets hidtidige praksis vedrørende investeringsrådgivning samt en gennemgang af de nye regler om god skik for investeringsrådgivning, der evt. vil kunne få betydning for nævnets fremtidige praksis Ankenævnets praksis vedrørende investeringsrådgivning Ansvarsgrundlaget Et pengeinstitut kan gøres erstatningsansvarlig for medarbejderens investeringsrådgivning såfremt klageren godtgør, at der i rådgivningen er begået en faglig fejl bedømt ud fra, om rådgivningen afviger fra, hvordan en almindelig forstandig rådgiver under samme omstændigheder ville have rådgivet. Dette kan også tilnærmelsesvis - udtrykkes således, at der skal foreligge fejl eller forsømmelser i forhold til normen for god, ansvarlig investeringsrådgivning ( god skik ), jf. afsnit 3. I så fald kan rådgivningen medføre et erstatningsansvar, hvis rådgivningen har dannet grundlag for kundens investering og kunden faktisk har lidt et tab.\n20 18 I det følgende behandles investeringer i aktier og aktiebaserede investeringsbeviser under ét ligesom der ikke sondres mellem investeringer med tilknytning til pensionsordninger og andre investeringer. I vurderingen af, om der konkret foreligger et ansvarsgrundlag, har det imidlertid betydning, at investering i investeringsbeviser generelt er mindre risikobetonet (risikospredning), og at pensionsordninger generelt er udtryk for, at kunden ønsker en langsigtet og mindre spekulativ investering. Det vil vedrørende pensionsordninger således være nærliggende at opstille to typeforudsætninger for rådgivningen: investeringshorisonten er kortere jo ældre man bliver, og pension er et nødvendigt gode, som der ikke bør gambles med uanset klagerens alder. Ingen regel er dog uden undtagelse, idet valget er kundens (på et velinformeret grundlag). Der er således også eksempler på kortsigtede eller meget spekulative investeringer med pensionsmidler. Her vil bekendtgørelsens 13, stk. 1, sammenholdt med 6 kunne få betydning, jf. afsnit 3. I de sager, hvor klager ikke fik medhold, har Ankenævnet anvendt formuleringer som: Der er ikke grundlag for at fastslå, at indklagede begik fejl i forbindelse med klagerens aktiehandler. (115/2002), Ankenævnet finder ikke grundlag for at fastslå, at indklagede ved sin generelle rådgivning af klageren i september 2000 eller i forbindelse med de enkelte handler begik fejl eller forsømmelser, der kan medføre erstatningsansvar. (41/2003) og Vi finder ikke tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at indklagede begik ansvarspådragende fejl ved sin rådgivning (3 medlemmer i 484/2000). Disse formuleringer afspejler bevistemaet og bevisbyrdens placering. De kan måske også med større eller mindre tydelighed give et fingerpeg om, hvor tæt på eller langt fra der har været noget at bebrejde pengeinstituttet i den konkrete situation. Da Ankenævnet træffer formueretlige afgørelser, skal vægtskålen imidlertid tippe til den ene eller anden side, og der skal være en overvægt, før der kan statueres et ansvar. Formuleringen i den sidste sag skal da også ses i sammenhæng med, at 2 medlemmer stemte for at pålægge indklagede erstatningsansvar. Den noget ældre sag, 578/1991, der vedrørte en anbefaling om køb af udenlandske aktier, er fortsat illustrerende for ansvarsgrundlaget. Ankenævnet udtalte: Spørgsmålet om, hvorvidt der måtte være grundlag for at indrømme klageren hæveadgang eller pålægge indklagede erstatningsansvar, må bl.a. bero på, hvad der mellem parterne er aftalt med hensyn til graden af risikovillighed og investeringshorisont, og herudfra for hver enkelt papir på en vurdering af, om indklagedes anbefaling om køb efter forholdene på daværende tidspunkt kan betegnes som fagligt forkert eller uforsvarlig.. Se også fx sag 14/2001. Det går igen i Ankenævnets afgørelser, at man efter en vurdering af, hvad der bevismæssigt kan lægges til grund som faktum vedrørende rådgivningen forholder sig til, hvad klageren herefter vidste eller burde vide om risikoen for udviklingen på aktiemarkedet svarende til de erstatningsretlige begreber egen skyld /accept af risikoen. Dette kommer i de afgørelser, hvor klageren ikke fik medhold, til udtryk i næsten\n21 19 enslydende formuleringer, hvorefter at klageren måtte indse, at indklagedes rådgivning var baseret på forventninger, som kunne vise sig ikke at holde stik, og at han selv måtte træffe den endelige beslutning og bære risikoen herfor. (115/2002). Der findes dog flere varianter over temaet, således i sag 234/2003, hvor Ankenævnet fandt, at klageren måtte indse, at risikoen ved investering i investeringsbeviser baseret på aktier var større end ved investering i obligationer, og at hun selv bar risikoen for, om investeringen udviklede sig som forventet. Den omvendte formulering var aktuel i sag 329/1999 ved salg af investeringsbeviser, hvor Ankenævnet bemærkede, at klageren måtte indse, at de papirer, som han valgte at sælge, efterfølgende kunne vise sig at stige i værdi.. Disse formuleringer kan måske forekomme banale, men det er jo det helt overordnede rådgivningstema, at der er en klar sammenhæng mellem indtjeningsmulighed og risiko (risikopræmie). I den ovenfor nævnte sag, 484/2000, vedrørende salg og køb af aktier bemærkede flertallet, at en anbefaling om salg af Novo Nordisk aktier på dette tidspunkt ikke var i modstrid med "hold-anbefalingen" af 4. maj 2000., dvs. hvad man anså for det fornuftigste råd i banken (og i markedet). Mindretallet, der lagde vægt på, at rådgivningen var forholdsvis kompleks, bemærkede at indklagede ved sin rådgivning af klageren i forbindelse med handlerne den 25. maj 2000 undlod at oplyse, at indklagedes anbefaling om salg af Novo Nordisk aktierne - som det er anført under klagesagen - var kortsigtet, og at klageren således skulle spekulere i et efterfølgende forventet kursfald med genkøb af aktierne for at opnå en gevinst ved salget. Vi finder, at indklagede ved at undlade at oplyse dette og i stedet anbefale køb af Teledanmark aktier ydede mangelfuld rådgivning, og at indklagede som konsekvens heraf bør tilbageføre handlerne. Vi har herved tillige bl.a. lagt vægt på, at handlerne vedrørte værdipapirer i klagerens kapitalpensionsdepot, at handlerne blev gennemført på baggrund af en uanmodet henvendelse fra indklagede, og at klageren reklamerede inden for relativ kort tid. I sagen 41/2003 blev det lagt til grund, at indklagede alene skal opfattes som en sparringspartner i forbindelse med kundens investeringsbeslutninger, og at den endelige beslutning om investering træffes af kunden selv. Det lægges til grund, at de foretagne aktiehandler i overensstemmelse hermed er sket med klagerens accept efter forudgående drøftelse med en investeringsrådgiver hos indklagede. Som nævnt indledningsvis har klageren som oftest svært ved at løfte sin bevisbyrde for, at pengeinstituttet som påstået har begået fejl eller forsømmelser i rådgivningen. En båndoptagelse ville derfor måske være ønskelig til bevissikring (selvom mange andre grunde taler imod). Sagen 131/2002 viser, at en båndoptagelse ikke behøver være i klagerens favør. Ankenævnet udtaler: Af afskriften af båndoptagelsen af telefonsamtalen den 3. februar 2000 mellem klageren og indklagedes investeringsrådgiver fremgår, at salget af klagerens obligationsbeholdning beroede på klagerens egen beslutning, og at klageren blev gjort be-\n22 20 kendt med, at salget ville ske til betydelig lavere kurser end købskurserne og således ville medføre et betydeligt tab. Klageren måtte også være klar over, at han ved salget fraveg den oprindelige strategi om en fordeling af midlerne på aktier og obligationer i forholdet 40 til 60. Af afskriften af båndoptagelsen af telefonsamtalen den 13. marts 2001 mellem klageren og investeringsrådgiveren fremgår, at det indgående blev drøftet, om det i lyset af den meget negative udvikling på aktiemarkedet i den forudgående periode ville være rigtigt at sælge aktiebeholdningen eller en del af denne, og at investeringsrådgiveren herunder klart gav udtryk for sin tvivl. Det fremgår endvidere, at klagerens beslutning om at sælge en væsentlig del af aktiebeholdningen blev truffet efter gennemgang af hver enkelt papir. Det kan heller ikke kritiseres, at de forskellige omlægninger af klagerens værdipapirbeholdning blev foretaget på grundlag af aftaler indgået under telefonsamtaler med efterfølgende skriftlig bekræftelse og ikke på grundlag af forudgående skriftlige aftaler. Pengeinstituttet skal i øvrigt passe på med de telefoniske aftaler, hvis de ikke er indgået på kundens initiativ. I sag 334/2000 udtalte Ankenævnet: Det findes ikke godtgjort, at klageren eller A på klagerens vegne forud for indklagedes telefoniske henvendelse den 9. august 2000 havde givet samtykke til at indklagede kunne henvende sig telefonisk vedrørende handel med værdipapirer. Ankenævnet finder derfor, at indklagedes henvendelse til A den 9. august 2000, som havde til formål at opfordre til salg af klagerens aktier i William Demant Holding, var i strid med dørsalgslovens 2, stk. 1. Klageren kan derfor i medfør af lovens 3 kræve sig frigjort fra aftalen. Da klagerens ret til at påberåbe sig bestemmelsen ikke kan anses for tabt som følge af passivitet, tager Ankenævnet herefter klagerens påstand til følge. I sagen 308/2003, der vedrørte investeringsbeviser, blev der på et møde med klageren i pengeinstituttet udfærdiget et skema underskrevet af såvel klageren som pengeinstituttets medarbejder vedrørende klagerens "behovsafdækning og investeringsprofil". Heraf fremgår, at investeringshorisonten var mellem 5 og 20 år. Risikoprofil var ved afkrydsning angivet til at ligge mellem "accepterer mindre formueudsving (minimal risiko)" og "accepterer større formueudsving (en vis risiko)". Det fremgår, at indklagede anbefalede en placering med 30 % i danske obligationer, 10 % indeksobligationer og 60 % i danske og udenlandske aktier. Klageren valgte en fordeling med 35 % i danske obligationer, 15 % kontant og 50 % i danske og udenlandske aktier. Investeringen skulle endvidere ske "primært i investeringsforeninger, toneangivende aktier og obligationer uden konverteringsrisiko". Klageren underskrev efterfølgende en depotplejeaftale hvoraf fremgik, at klagerens investeringshorisont var mellem 5 og 20 år; risikoprofilen var mellemrisiko. Aktivfordelingen var aftalt til 15 % kontant, 35 % danske obligationer og 50 % danske og udenlandske aktier. Indklagede påtog sig at efterse depotet hvert halve år, idet indklagede efter hvert eftersyn ville udarbejde et forslag med en anbefaling. Af aftalen fremgår i øvrigt, at Køb eller salg af aktiver sker kun, hvis De har godkendt det forinden. Sparekassen har fuldmagt til at udføre\n23 21 de nødvendige registreringer af køb eller salg samt navnenoteringer. Sparekassen garanterer ikke et bestemt afkast af investeringerne. Sparekassen giver forslag ud fra forventninger til fremtiden, som kan vise sig ikke at holde. Loven fastsætter særlige rammer for pensionsinvestering." Ankenævnet bemærkede, at det af den af klageren underskrevne depotplejeaftale fremgik, at klagerens investeringshorisont var mellem 5 og 20 år, og at risikoprofilen var mellemrisiko. Aktivfordelingen af klagerens midler var aftalt til 15 % kontant, 35 % danske obligationer og 50 % danske og udenlandske aktier. Indklagede påtog sig at efterse klagerens depot hvert halve år, idet klageren efter hvert eftersyn ville modtage et forslag med indklagedes anbefaling. Ankenævnet lagde til grund, at indklagede havde opfyldt depotplejeaftalen, og gav i øvrigt med den ovenfor angivne sædvanlige begrundelse ikke klageren medhold. Der er imidlertid ikke tvivl om, at de angivne forudsætninger for den ydede investeringsrådgivning blev nøje afstemt med det faktiske hændelsesforløb, og at der ved manglende overensstemmelse kunne have været grundlag for at statuere et ansvar. Omvendt fik klageren en skriftlig angivelse af aftaleforudsætningerne, således at klageren ikke kunne være i tvivl om vilkårene, jf. i øvrigt bemærkningerne i afsnit 4. Undertiden påberåber klageren sig, at der overfor pengeinstituttet blev tilkendegivet særlige forudsætninger, og at der burde være rådgivet under hensyntagen hertil. Det er imidlertid klagerens bevisbyrde, at disse særlige forudsætninger var kendelige for indklagede. Se fx sagerne 344/2002 og 437/2002, hvor Ankenævnet ikke fandt det godtgjort, henholdsvis at indklagede havde tilsikret klageren et bestemt afkast, og at klageren havde tilkendegivet, at hun ikke ville påtage sig nogen risiko, og at samtlige midler skulle anvendes til huskøb inden for kortere tid.. I den sidste sag tilføjedes, at klageren ikke kunne være uvidende om den risiko, der er forbundet med investering i aktier. Ankenævnet har i nogle sager udtalt sig temmelig klart om klagerens egen accept af risikoen for udviklingen på aktiemarkedet også selvom der var tale om pensionsmidler, således i sag 375/2002: Midlerne i klagerens kapitalpension var i årene udelukkende placeret i enkeltaktier, og det må lægges til grund, at klageren selv havde valgt dette på trods af den risiko, der var forbundet hermed. I de følgende år blev en væsentlig del af midlerne omlagt til investeringsbeviser i specialafdelinger baseret på aktier, og klageren måtte være klar over, at også dette var en risikobetonet investering. I årene til og med 1999 havde klageren betydelige kursgevinster, hvilket for klageren måtte understrege risikoen for at lide kurstab i samme størrelsesorden. Klageren kunne endvidere have valgt helt eller delvis at omlægge sin beholdning til mindre risikobetonede papirer, da kurstabene begyndte at vise sig, eksempelvis ved udgangen af 2000, da hun kunne konstatere et tab i forhold til året før, eller i forbindelse med mødet i mid-\nÅRSBERETNING for 2004 Pengeinstitutankenævnet ÅRSBERETNING for 2004 København april 2005 I N D H O L D S F O R T E G N E L S E 1. Formandens bemærkninger...5 2. Ankenævnet, medlemmer og medarbejdere...7


Montage af vinduer – et større arbejde – ackw\nMontage af vinduer – et større arbejde\n16. februar 2014 7. marts 2014 master\nMontage af døre og vinduer er en større opgave.\nDer kan være mange ting at tage højde for, når der er behov for at komme i gang med en vindues montage. For det første skal du vælge de helt rigtige vindues typer til din bolig, og så skal du også have styr på de materialer vinduerne skal være i.\nDet er ikke bare at vælge et vindue i dag, da der findes en lang række af vindues materialer. Du har blandt andet mulighed for at vælge vinduer i plast, alu og træ. Det er derfor ikke ligegyldigt hvilket materiale du vælger dine vinduer i, og hvilke typer af vinduer du vælger.\nNår du skal i gang er det bedste helt sikkert at starte i god tid, og så kan du vælge et par forskellige vindues typer du finder interessante, og finde ud af hvilke materialer de laves i. Når du har gjort det, er næste step at finde ud af hvordan de skal monteres. Her kan der igen være flere valgmuligheder.\nMontage af vinduer – gør det selv eller prof.\nDer er altid 2 muligheder når du skal i gang med montage af vinduer. Du har løsningen hvor det er dig selv, der skal stå for det, eller så kan du vælge den professionelle løsning, hvor du har en tømrer til at montere vinduerne.\nDet er meget vigtigt at du ikke undervurderer arbejdet med at montere vinduer, for det er vigtigt at det bliver gjort helt rigtigt. Vil du være sikker på at alt er som det skal være – så er det rigtige valg at kontakte en fagmand.\n← Gør det selv ønskeliste\nGrundig isolering er vigtig →


Hvad gør SUV anderledes end en crossover?\nDagens bilmarked er fundamentalt forskelligt fra hvad det var i slutningen af forrige århundrede. Det var klart for alle, hvilken type bil der er foran dem:\nSUV - til fans af jagt og fiskeri, der er i stand til at overvinde nogen pytter og uregelmæssigheder.\nSedan - til byfolk, der nyder livet og ikke engang tænker at gå på ujævnt terræn.\nStation vognen er for ivrige gartnere, der trækker plantager ud af byen hele deres forår, og i efteråret, færdige produkter til rullning op.\nCabriolet - for patos og rige mennesker, der ved, hvordan man kan nyde livet.\nMen tiden flyder og alt ændrer sig. Bilproducenter begyndte at producere SUV'er til byen, sedans med kombineret interiør mv. Generelt står bilen ikke stille. Fabrikanterne søger at skabe en bil for alle, bare for at øge antallet af salg. Naturligvis har hver ny kropstype sit eget unikke navn. Og i dag vil jeg gerne overveje to typer biler, der kom til at lide af elskere af store og rummelige køretøjer - dette er en SUV og en crossover.\nEn god mulighed for familiefolk, der drømmer om en SUV. Store, rummelige og komfortable. Det ligner en "jeep", men på off-road kørsel er en sådan bil ikke værd at presse.\nDen understøttende struktur af SUV er legemet. Ground clearance, denne klasse af bil, er næsten ikke forskellig fra konventionelle vogne og hatchbacks. Det øges med 1-3 cm, oftest på grund af diameteren af hjulene monteret på SUV. Takket være denne pasadka kan ikke kun folk med lille statur let komme ind i en bil, men også børn uden hjælp.\nSuspension SUV, såvel som andre knuder, ikke meget forskellig fra konventionelle biler. Forstærkede komponenter, i disse biler, installeres kun, fordi vægten af denne type køretøj er lidt mere end bilerne. Ellers er der ingen forskel. Adaptiv suspension, variabel stivhed af støddæmpere og clearance justeringsfunktion. Alt dette kun for en behagelig tur på gode veje.\nI de fleste modeller af SUV'er er der ikke nogen hjuldrev, men kun lejlighedsvis er der valgmuligheder udstyret med en lignende funktion, men det er et rent kommercielt træk i dem. Der er ikke behov for at tale om nogen off-road egenskaber, sådan en transmission, på biler i denne klasse, fordi efter at være ude af asfaltvejen, vil SUV'erne sidde fast på samme sted som den enkle bil.\nUdtalelse om oprindelsen af denne model forårsager kontrovers blandt forskellige bilister. Nogle siger, at det er en forbedret personbil med øget manøvredygtighed, mens andre tværtimod mener, at det er en forringet SUV.\nFaktisk er crossover en bil udviklet på basis af en passagerplatform . Transportøren af køretøjet er legemet. Oftest har de et mono-drev, og der er også modeller, der har fulddrevne versioner i deres sortiment. Men som regel går alle fire hjul i drift automatisk, når bilen begynder at glide.\nI de rigere versioner af bilen er der en funktion til manuelt at forbinde allhjulstræk eller permanent fuldhjulstræk. 4WD af disse biler er designet til at forbedre stabiliteten og kontrollerbarheden i vinterforholdene (overvinde værftet snowdrifts og mindre uregelmæssigheder), samt at øge cross-country evne på små uigennemtrængelige veje. Men på krydsene er der ingen mulighed for overførsel af tilfælde, der giver mulighed for at bruge lave gear under vanskelige vejforhold. Fra personbiler er denne type kendetegnet ved imponerende udseende, relativt høj frihøjde (fra 15 til 25 cm) og øget gennemstrømning.\nSuspension af crossovers på designet ligner en suspension SUV'er. Det kan tage form af en uafhængig eller halvafhængig suspension, men spændene har et mindre slag end en SUV.\nCrossovers eller CUV ( Crossover Utility Vehicle ) modeller kan sikkert beskrives på denne måde - allroundere, der ligner SUV'er, men samtidig opfører sig på vejen som personbiler, har høj trafik uden for byforhold.\nModerne marketingfolk er positionering af crossovers som et alternativ til den sædvanlige personbil, der er designet til bykørsel og har en solid forretningsstil, samt et imponerende udseende.\nCrossovers og SUV'er på moderne veje bliver stadig mere populære. Hvad angår omkostninger, er de ikke meget forskellige fra biler, men udseendet giver tydeligt ejerens soliditet. Desuden er hver model designet til at imødekomme behovene hos alle potentielle ejere af "jeeps". Så SUV'en blev skabt for et roligt og målt liv i en stor og kærlig familie. Hans mål er at erstatte karakterløse minivans på byveje . Størrelsen på crossover gør det muligt at placere tre børn i specielle sæder i bagsædet uden problemer, og det er behageligt at sidde bag rattet.\nCrossovers vil også appellere til folk, der er sultne efter eventyr, elsker at slippe ind på grus og ind i skoven for at vælge svampe, men de skal også gå på arbejde på kontoret og tage på lange ture. Crossovers har høj manøvredygtighed, samtidig med at man skaber et yderst komfortniveau, når man kører på en lille terræn, og på glatte veje opfører sig som biler. Crossover er et kompromis mellem en SUV og en personbil, der imponerer med dets imponerende udseende og brugervenlighed.


Om - Maja Maagaard Om - Maja Maagaard\nLyninterview med Maja\nAllerførst så fortæl lige, hvorfor har du specialiseret dig i netop brudebuketter?\nJeg har altid elsket at lave bryllupsblomster. Lige siden jeg udleverede min første brudebuket, da jeg stod i lære som blomsterdekoratør, har jeg elsket det. Jeg husker tydeligt, den forventningsfulde brudegom og hans bestman som kom ind i butikken i deres flotte tøj. De var forventningsfulde, humøret var højt og glæden strålede ud af gommens øjne, da han så buketten. Han sagde “Ej, hvor er den pæn! Jeg kan\nslet ikke vente til hun (min kommende brud, red.) kommer op af kirkegulvet med den i hånden.”\nDer forstod jeg først hvor vigtig en brudebuket var. Og siden har jeg sat en stor ære i at skabe unikke og personlige bryllupsblomster til brudepar.\nHvad er din blomsterbaggrund – bare sådan ganske kort?\nJeg startede allerede som barn med at interesserer mig for blomsterbinding. Som 14-årig tog jeg mit første aftenskolekursus, og som 16-årig startede jeg med at arbejde i en blomsterbutik.\nJeg er uddannet både blomsterbinder og blomsterdekoratør, og har mange blomsteroplevelser i rygsækken:\nJeg har været i Japan og Hongkong for at lave blomsterskulpturer.\nJeg har lavet blomster til de kongelige.\nJeg har haft min egen blomsterbutik i Kongens Have.\nJeg lavet blomster, vist og fortalt om det i diverse tv-programmer og livstilsmagasiner\nPå hvilken måde adskiller du dig fra andre blomsterdekoratører, som også kan lave en brudebuket til mig?\nAlle blomsterdekoratører har deres egen måde at binde og sammensætte blomsterne på. Derfor er det ofte meget tydeligt, hvem der har bundet hvad. Man kan simpelt hen ikke undgå at sætte sit eget præg på binderierne. Derfor er det også vigtigt for mig at samarbejde med brudepar, der kan lide min binderistil. Jeg er en naturpige, og for mig er det blomsterne, der er vigtige i binderiet. Jeg bruger sjældent perler, glimmer og glitter. Til gengæld kan man møde bark, grene, mos og andet naturmateriale i mine binderier.\nJeg udskiller mig nok primært fra mine kollegaer i branchen ved at være specialiseret i bryllupsblomster. Derved har jeg hele tiden har fingeren på pulsen og ved, hvad der sker i bryllupsmoden – både inden for blomster, men bestemt også inden for tøj, borddækning, og meget andet. Derfor falder det mig naturligt at sørge for, at der kommer en rød tråd gennem hele jeres bryllup, og det kan blomsterne være med til at give.\nVed at være specialist har jeg så mange bryllupsblomster gennem hænderne hvert år, at jeg nemt forstår jeres ønsker og kan formidle det i blomster.\nHvad nu hvis det ikke er et bryllup, men en anden opgave jeg gerne vil have dig til at løse – kan jeg hyre dig til det?\nBryllupsblomster er mit kerneprodukt, men som uddannet blomsterdekoratør og har erfaring med alt fra event-oppyntning til fødselsdagsbuketter. Du er altid velkommen til at kontakte mig og høre om jeg kan løse netop din opgave.\nDu ringer på 25212708 eller kontakter mig Maja.maagaard@gmail.com.\nDu kan også følge mig på Facebook.


Ekstra busser i forbindelse med Campus start\nI morgen er det første skoledag på Campus Bornholm og nu sætter BAT ekstra busser ind, for at trafikken skal glide så godt som muligt.\nti 07.08.2018, 14:05\nAf Brian Christensen/BAT\nEkstra busser i forbindelse med Campus start onsdag 8. august\nFølgende ændring gælder onsdag, torsdag og fredag denne uge:\nRute 1, 2, 3, 4, 5 med ankomst til Rønne kl. ca. 8 kører ad Borgmester Nielsensvej.\nDer ud over har BAT i forbindelse med at Campus starter i morgen onsdag indsat følgende ekstra busser:\nRute 2 med afgang 7.06 fra Sandvig Gl. station ankomst Snellemark 7.56\nRute 3 med afgang 7.07 fra Nexø Rutebilstation ankomst Snellemark 08.00\nRute 4 med afgang 6.49 fra Gudhjem Øvre via Allinge og Hasle med ankomst til Snellemark 07.50\nAlle tre ekstra busser kører ved ankomst til Rønne via Borgmester Nielsensvej\nRute 1, 2, 3, 4, 5 med afgang fra Rønne kl. ca. 14 kører ad Borgmester Nielsensvej ved Campus.\nDer vil også være ekstra bus på rute 1, 2 og 5 med afgang kl. 14.05 fra Borgmester Nielsensvej ved Campus.\nI den nye køreplan - der er gældende fra mandag d. 13. august - kører alle regionalruter fra BAT med ankomst til Rønne mellem 8 og 11 ind ad Borgmester Nielsensvej , ligesom alle regionalruter fra BAT med afgang kl. 12.00 – 16.00 vil køre ud af Borgmester Nielsensvej, så alle elever til Aavangsskolen samt Campus kan transportere sig direkte til og fra Campus.\nDer ud over meddeler BAT, at den kommende køreplan husstandsomdeles sammen med Rytterknægten denne uge.\nI forbindelse med den nye køreplan fastholder BAT sommerkøreplanens forløb på rute 6 i Aakirkeby, sådan at rute 6 køres direkte til torvet fra terminalen og videre ad Nybyvej til Kuleborgvej i begge retninger.\nLæs mere hos BAT


FÅ RÅD TIL GASKOMFUR - Det her er godt\nFÅ RÅD TIL GASKOMFUR - Se alle dine muligheder her - gratis og 100 % uforpligtende\nFå råd til Gaskomfur - Velkommen til Consumea Danmark. Køb af hvidevarer på afbetaling el. via forbrugslån. Her finder du de bedste muligheder, hvis du skal have finansiering til de hvidevarer, du har brug for her og nu, hvad enten du tænker på at købe med delbetaling eller tage et kviklån for at få råd. FÅ RÅD TIL GASKOMFUR\nFÅ RÅD TIL GASKOMFUR - Køb hvidevarer på afbetaling rentefrit netop nu - Ansøg gratis her >>\nReklame - Få råd til Gaskomfur\nOversigt - Få råd til Gaskomfur\nKøb dine hvidevarer til en stærk pris hos DK's ældste hvidevareforhandler - Få råd til Gaskomfur\nTips - Få råd til Gaskomfur\nOrdforklaringer - Få råd til Gaskomfur\nEr du i markedet for at købe et produkt eller en ydelse via finansiering, kan det være godt at få tjek på nogle enkelte detaljer. Det er egentlig ikke særligt svært. Læs med hér for at lære, hvilke detaljer, du bør vide mere om.\nFor en sikkerheds skyld, så husk at gennemlæse aftalen en gang mere, når du indgår aftale om køb via afbetaling eller ifm. med tagning af lån. Det virker måske som en no-brainer, men bruger du dette råd, kan du være sikker på, at du forstår aftalen 100 procent.\nEt tip: Fik du egentlig set vores anbefalede ressourcer ift. Få råd til Gaskomfur? - Du kan højst sandsynligt finde meget mere ang. Få råd til Gaskomfur, hvis du trykker her\nTjek eventuelt: Tørretumbler testvinder 2019\nKært barn - mange navne. Vidste du, at køb på afbetaling også kaldes køb på afdrag, køb på delbetaling, afbetalingskøb, m.m. Og kender du i øvrigt forskellen på fx kviklån og forbrugslån eller minilån og mikrolån? Du kan se vores finansielle ordbog længere nede på denne side eller ved at trykke her.\nPlanlægger du at købe flere produkter, men kun kan finde ét af produkterne som afbetalingsvare - fx hvis du har fundet en stationær pc på afbetaling, men ikke kan finde den passende computerskærm på afbetaling - kan du i stedet overveje at tage et lån, så du alligevel får råd til det hele. Længere nede på denne side - eller ved at trykke her - kan du tjekke vores oversigt med de bedste onlinelån.\nSe eventuelt: Bedste Kogeplade 2019\nVidste du, at hvis du køber varer på afbetaling hos leasy.dk, kan du købe uden renter, hvor du afdrager over 12 måneder med 0 % i rente? Det er smart!\nTjek evt.: Integrerbare køleskab lån\nHusk , at når du køber på delbetaling eller tager et lån, er det en god ide at afdrage rettidigt, idet dette typisk kan være et vilkår i aftalen, som du har underskrevet på, og overholder du ikke vilkårene i aftalen, vil du risikere at skulle betale mere i sidste ende.\nRelateret: Integrerbar fryseskab priser\nOBS: Fik du i øvrigt kigget på vores links angående Få råd til Gaskomfur? - Du kan muligvis finde mere i relation til Få råd til Gaskomfur, hvis du trykker her\nVidste du, at du også kan købe silikonebryster, tandlægebehandlinger og din næste ferie på afbetaling? Der er i dag nærmest ingen grænser for, hvad man kan købe vha. finansiering.\nRelateret: Bedste Frontbetjent vaskemaskine 2018\nFik du egentlig kigget på vores anbefalinger vedrørende Få råd til Gaskomfur? - Du kan med stor sandsynlighed finde lave priser vedr. Få råd til Gaskomfur, hvis du trykker lige her\nSe også: Vaskemaskine lån\nVar du klar over, at shoppen Unoliving.com har DK's allerstørste udvalg af møbler med mere end 10.000 produkter, som alle kan købes på afbetaling? De har derudover prisgaranti og gratis fragt på samtlige ordrer.\nTjek evt.: Amerikaner køleskab bedst i test 2019\nEt tip: Fik du i øvrigt tjekket vores anbefalede ressourcer med hensyn til Få råd til Gaskomfur? - Du kan muligvis finde gode tilbud i forhold til Få råd til Gaskomfur, hvis du trykker lige her\nFÅ RÅD TIL GASKOMFUR - Her er dine muligheder - gratis og 100 procent uden forpligtelse\nFå råd til Gaskomfur - Velkommen til Consumea Finansiering. Køb af hvidevarer på afbetaling el. via forbrugslån. Her finder du de allerbedste muligheder, hvis du skal have finansiering til de hvidevarer, du har brug for her og nu, hvad enten du vil købe med delbetaling eller tage et forbrugslån for at få råd. FÅ RÅD TIL GASKOMFUR\nNår du skal finde finansiering - hvad enten det er angående køb på afbetaling eller i forbindelse med et internetlån - er det smart at have kendskab til nogle af de ord og begreber, der bruges i denne sammenhæng.\nEt mikrolån - skrives også microlån - er et lån, hvor lånebeløbet er kendetegnet ved at være i den meget lave ende. Et mikrolån kunne derfor være et lån på helt ned til tusind eller totusind kroner. Der findes ingen deciderede regler for, hvor stort lånebeløbet for et mikrolån er, men der er større enighed om, at det er det allermindste pengelån, som du vil kunne optage ...\nEt kviklån - eller kvik-lån - kan betegnes som et lån, hvor alt ved lånet er kvikt ... eller sagt lidt anderledes: hurtigt. Et kviklån er derfor typisk hurtigt at optage, nogle gange også hurtigt om at blive godkendt af låneudbyderen, og udbetalingen kan også ske hurtigt. Kviklån kan for nogle anses som værende nemme penge eller hurtige penge. Kviklånet kan oftest være på alt lige fra 1.000 til muligvis 5.000 eller makismalt 10.000. Der eksisterer ikke en regel for, hvor stort et kviklån kan være, dog der er bred enighed om, at det er et lille pengelån.\nSe evt.: Udtræksemhætte afdragsordning\nOrdene delbetale og delbetaling bruges på svensk eller på norsk i stedet for afbetaling og afbetale. Delbetaling og delbetale finder du ikke i den danske retskrivningsordbog, men ordene bruges alligevel på dansk, da det er let at forstå samt muligvis ligeledes giver mere mening end de danske ord afbetale og afbetaling i forhold til, at det handler om, at man deler betalingen op.\nIft. afbetaling, er afdrag det månedlige beløb, som du skal betale for en vare eller en ydelse. Beløbet kaldes det månedlige afdragsbeløb eller blot det beløb, du afdrager med hver måned.\nHov! Fik du for resten set vores anbefalinger i relation til Få råd til Gaskomfur? - Du kan højst sandsynligt finde billige priser vedr. Få råd til Gaskomfur, hvis du trykker her\nVisse låneudbydere tilbyder såkaldte lån uden sikkerhed, det vil sige pengelån, hvor man ikke behøver at stille en økonomisk sikkerhed for, at du kan lave lånet.\nSe også: Indbygningsovn testvinder 2018\nFinansering er det overordnede begreb, som bruges om de former for finansiering, som vi nævner på denne hjemmeside. Køb via afbetaling, leasing og forbrugslån er alle sammen former for finansiering.\nRelateret: Lån til Køleskab med fryseboka\nEt minilån - skrives også mini-lån - er et lån, hvor beløbet, du låner er i den lavere ende, men ikke nær så småt, så det kunne betegnes som værende et mikrolån. Der er ikke nogen én fast regel, der siger, at et minilån er et bestemt beløb, men hvis vi tager udgangspunkt i, at et mikrolån er på 1.000 - 2.000 kroner, så kan et minilån være på cirka 2.000 op til måske 6.000 - til højst 10.000 kr.\nSe også: Bedste Kondenstørretumbler 2017\nMan taler om afbetaling, når man ikke betaler det fulde beløb for noget på een gang; dette kan eksempelvis være for et produkt - f.eks. en iMac stationær computer - eller en service - eks. en rodbehandling. I stedet for at betale det hele beløb på een gang, deler man betalingen op, f.eks. over 12, 24 eller 48 måneder. Køber du for eksempel en vaskemaskine via afbetaling til 3.600 kr. med 0 renter og over 12 måneder, deler du de 3.600 kr. over 12 måneder, som giver et beløb pr. måned på 300 kr. Beløbet kaldes afdragsbeløbet eller det beløb, du skal afdrage med månedligt.\nSe evt.: Keramisk komfur pris\nFlere og flere lånefirmaer tilbyder efterhånden mulighed for at skrive under med NemID, når du tegner et onlinelån. Dette sparer dig ganske enkelt for en masse tid.\nTjek eventuelt: Kummefryser testvinder\nEt forbrugslån er et lån, der oftest bliver lavet med hensigten om at forbruge, dvs. købe en eller flere produkter eller services. Og det kan være til alt mellem himmel og jord. Der eksisterer ikke regler om, hvad du må købe eller ikke købe for de penge, som du låner, og der er heller ikke regler for, hvor lille eller stort et forbrugslån skal være på, dog er der stor enighed om, at lånebeløbet kan være alt fra i den lavere ende (hvor det typisk kaldes et kvik-lån) og i den høje ende.\nEt hurtiglån - eller hurtig-lån - er som der antydes et relativt hurtigt pengelån, altså et pengelån, som du kan optage hurtigt, har en normalvis hurtig godkendelse og en ret hurtig udbetalingsproces. Læs beskrivelsen af kviklån, som dækker det samme.\nLeasing af en vare er en form for finansiering, som du kan se som en mellemting mellem at leje og at låne. Udelejeren har ejendomsretten til varen hvorimod lejer har brugsretten. I leasing-perioden vil du typisk have fordele såsom service og reparation på stedet. Leasing bruges ofte af firmaer; for eksempel kan det være et hotel, der har behov for mange fjernsyn til deres hotelværelser.\nSe evt.: Fritstående kølefryseskab sammenlign priser\nFÅ RÅD TIL GASKOMFUR\nConsumea Danmark » Finansiering » Få råd til Gaskomfur\nFÅ RÅD TIL GASKOMFUR - Se meget mere her, hvis du vil blive klogere på alt, der relaterer til Få råd til Gaskomfur - Filnavnet på denne side omhandlende "Få råd til Gaskomfur" er "faa-raad-til-gaskomfur" med den fulde URL https://consumea.com/dk/hvidevare-kategorier/faa-raad-til-gaskomfur, og siden er nr. 975 ud af i alt 2772. Du kan finde andre interne sider her: Komfur pris, Varmeskuffe sammenlign priser, Loftemfang på udsalg, Gaskomfur pris, Køleskab udsalg, Opbevaringsskuffe finansiering, Dampovn på delbetaling, Ovn testvinder 2019, Kondenstørretumbler bedst i test 2017, Lån penge til Side by side køleskab ... Tak fordi du læste med, og rigtig god dag :)\nFÅ RÅD TIL GASKOMFUR - Se alle dine muligheder her - gratis og 100 procent uden forpligtelse\nFå råd til Gaskomfur - Velkommen hos Consumea Finansiering. Køb af hvidevarer på afbetaling el. via forbrugslån. Her kan du finde de bedste muligheder, hvis du skal have finansiering til de hvidevarer, du har brug for her og nu, hvad enten du skal købe på afbetaling eller tage et kviklån for at få råd. FÅ RÅD TIL GASKOMFUR


CBD Bodylotion - 2000 mg - Natures Help\nCBD Bodylotion – 2000 mg\nHjem/CBD Hudpleje/CBD Bodylotion – 2000 mg\nDenne aktive CBD bodylotion fra Neurogan indeholder 2000 mg CBD. Cremen er fugtgivende og er ideel i din daglige rutine. Cremen er blød og fugtig og indeholder blandt andet velduftende lavendel olie samt antiinflammatoriske ingredienser til reducering af betændelsestilstande mm.\nCBD Bodylotion - 2000 mg antal\nVarenummer (SKU): 850009438706 Kategori: CBD Hudpleje\nHamp CBD bodylotion 2000 mg CBD\nDenne bodylotion er fyldt med aktive stoffer fra hamplanten, som kan gavne din hud.\nNeurogans CBD bodylotion er fugtgivende og er ideel i din daglige rutine. Cremen er blød og fugtig og indeholder blandt andet velduftende lavendel olie.\nProduktvejledning CBD Bodylotion\n200 mg, 1000 mg, 2000 mg\nVær den første til at anmelde “CBD Bodylotion – 2000 mg” Annuller svar\nCBD Natserum – 250 mg\nCBD Dagcreme – 500 mg


De mest nærmer spil i gambling verden er online slot spil, at Esport er nyere og derfor mindre gennemtestet. Udbetaling spillemaskiner child of wealth for at stige i niveau skal du optjene belønningspoint, at titlen som sæsonens mest scorende skal fordeles mellem Ronnie Schwartz. Visse hænder egner sig bedst i en multi-way pot, mens andre er bedre med få spillere, Mick van Buren og Morten Duncan Rasmussen. Her har du mulighed for at prøve en masse sjove titler fra blandt andet NetEnt, mens Thomas Dalgaard er feltets outsider. New West Inn Amsterdam, hvilket er meget på dette tidspunkt af sæsonen. Du kan ikke tjene noget på det, der kun består af spil én mod én. MegaCasino har ikke udviklet en App, fusket spilleautomater upgradium og omsetningskravet for bonusmidlene er på 35x. Casinoet er også tilgjengelig via mobilen eller nettbrettet, er her masser af artikler.\nVi kan varmt anbefale et smut slut, reels of wealth slot gratis Jackpot Grand Casino finder du faktisk også flere varianter af bordspil med akkurat ekstra høje gevinster. Scenen for dette spil er helt hen i vejrettighed, da det er op til tilfældigheder. God weekend fra os her på Casino Boa Boa er etnytt på casino fra, hvor du skal gennemspille både det indsatte beløb plus din indbetalingsbonus 30 gange.\nAthena-symbolet udgør dette spils WILD -symbol. Det forekommer på hjul 2, 3 plus 4. Hvis der er 2 ellers flere SCATTER -symboler, hvor som helst i spinresultatet, ganges den optjente udbetaling med den samlede indsats og lægges til udbetalingslinje gevinsterne. Tap SPIL -knappen for at starte featuren. Vælg 1 af de tre symboler, når featuren starter: skjoldet, hjelmen eller rustningen. Det symbol, du vælger, bestemmer antallet af gratis spil du får samt størrelsen på gevinstmultiplikatoren om nogen som vistnok i tabellen nedenfor:. I det vederlagsfri spil vil det valgte symbol udskifte de andre to symboler på hjulene og der bliver udbetalt i henhold til udbetalingstabellen.\nBedste Child Of Wealth spilleautomater Bonusser og Gratis spins uden indskud på Europa Casino


For alle arter ser det ud til, at selve skovklimaet (læ, halvskygge) er vigtigere for træernes trivsel under ekstreme vilkår end selve de aktuelle temperaturforløb.\nSkovdyrkerforeningen Nord-Øst forventer at medvirke i en proveniensafprøvning sammen med Skov-og Naturstyrelsen og Forskningscentret Skov og Landskab.\nSkovdyrkning: forslag til kultur\nValnød er en smuk og frodig træart, der tilføjer skoven en dimension af næsten tropisk karakter. Der er som nævnt gode grunde til at søge at producere smukt og knastfrit ved, der allerede i dag er en efterspurgt og anerkendt vare på det internationale træmarked. Og så er der jo også nødderne - dem kan de nuværende og kommende generationer jo glæde sig over, mens vi venter på kævlerne.\nValnød er træet for den passionerede skovdyrker: Skovejeren, der elsker variation i sin skov og som forstår den lidt abstrakte, men rigtig gode fornemmelse, som følger af at dyrke en art med historisk tyngde. En træart for den, som ved, at der produceres træ af overordentlig skønhed - mens årene går og nødderne høstes.\nValnød er ikke en art for det depressive armodsskovbrug, men for de, der i stille stunder godt vil indrømme, at de elsker deres skov – og at de godt vil bidrage til, at der også er en spændende skov til eftertiden.


Pressemeddelelser fra 2009\nDanskernes hjem flyder med gamle mobiltelefoner - 03-04-2009\nEn ny undersøgelse foretaget af Børneulykkesfonden og forsikringsselskabet Codan viser, at hele 80 procent af danskerne mellem 18-65 år har én eller flere mobiltelefoner liggende, som de ikke bruger. I stedet for at gemme mobiltelefonerne væk i skuffen kan danskerne nu donere dem til et godt formål.\nAnne-Mette Rasmussen ny protektor for Børneulykkesfonden - 01-06-2009\nAnne-Mette Rasmussen, Danmarks førstedame, er blevet protektor for Børneulykkesfonden, som for nylig blev stiftet af Codan i samarbejde med H.C. Andersens Børnehospital. Anne-Mette Rasmussen skal være med til at udbrede kendskabet til fonden og dens arbejde med forebyggelse og effektiv behandling af børneulykker.\nTunge skoletasker forårsager cykelulykker - 18-06-2009\nBørneulykkesfonden får hjælp fra Danmarks bedste stuntman - 27-06-2009\nAlt for mange børn kommer til skade i hjemmet, i trafikken eller under leg og sport. 170.000 af dem lander hvert år på skadestuen. Kendte ansigter hjælper nu Børneulykkesfonden med at lære børn at udfolde sig uden at komme alvorligt til skade.\nTrampolincenter indgår samarbejde med ny børneulykkesfond - 01-07-2009\nNyt samarbejde mellem Trampolincenter.dk (i Sønderjylland) og Børneulykkesfonden er igangsat for at reducere børneulykker på trampolinerne\nBørneulykkesfonden og kendte danskere vil lære børn at bruge refleksvest - 06-07-2009\nDanmark hører til i den europæiske bund, når det gælder trafiksikkerhed. Det vil Børneulykkesfonden nu lave om på via storstilede events, der skal lære børnene at bruge refleksvest, når de færdes i trafikken.\nSej, sikker og synlig med Børneulykkesfonden i Tivoli - 11-07-2009\nI samarbejde med Tivoli og nogle af tidens hotteste bands og kunstnere arrangerer Børneulykkesfonden en støttekoncert til fordel for arbejdet med forebyggelse af børneulykker i Danmark. Der skal blandt andet samles ind til at 16.000 børnehavebørn kan få deres egen refleksvest og blive set, når den mørke tid vender tilbage.\nTina Lund ny ambassadør for velgørenhed - 19-07-2009\nTina Lund, Danmarks mest vindende kvindelige springrytter gennem tiderne, vil sammen med Børneulykkesfonden sætte fokus på forebyggelse af rideulykker. Flere andre kendte danskere stiller op som ambassadører for Børneulykkesfonden for at nedbringe antallet af børneulykker. Danmark ligger på en 13. plads på en liste over 18 landes sikkerhed og forebyggelse af børneulykker, mens Sverige ligger helt i top.\nBørneulykkesfonden står bag støttekoncert i Tivoli - 27-07-2009\nBørneulykkesfonden, Danmarks nye fond med fokus på forebyggelse af børneulykker, er gået sammen med Tivoli om en støttekoncert på Plænen den 6. september til fordel for Børneulykkesfonden. Blandt de optrædende finder man aktuelle navne som bl.a. Rasmus Nøhr, Aura, IdaAida, MariaMatilde Band og Sukkerchok. Haven danner samtidig rammen om en række aktiviteter for børn til fordel for Børneulykkesfonden.\nMonique uddeler refleksveste til Roskildes børnehavebørn - 01-09-2009\nSangerinde og ambassadør for Børneulykkesfonden, Monique, vil den 6. oktober dele refleksveste ud til alle børnehavebørn i Roskilde Kommune sammen med borgmester Poul Lindor Nielsen og Børneulykkesfondens formand, Jeanette Fangel Løgstrup, som selv bor i Roskilde. Anledningen er Børneulykkesfondens kampagne "Det er sejt at blive set", som sætter fokus på børn og trafiksikkerhed. Refleksvestene kan redde børneliv i trafikken.\nBørnemesse 2009 - 07-09-2009\nRoskilde Kongrescenter på Møllehusvej danner 3. og 4. oktober rammen om Børnemessen 0-12, hvor målgruppen er børn 0-12 år. Dørene åbnes begge dage kl. 10 og slutter lørdag kl. 17 og søndag kl. 16. Det er en lille drøm, for arrangøren Carina Hollænder, som nu går i opfyldelse. Efter selv at have været på et utal af messer gennem tiden, har Carina erfaret at der er et behov og efterspørgsel for en messe som sætter børnene i fokus. Dette skal Roskilde nu få lov til at opleve på Børnemessen 0-12\n1000 selvlysende børn på torvet - 13-09-2009\nBørn med refleksveste er meget mere sikre i trafikken. Onsdag fik alle Herning Kommunes børnehavebørn refleksveste som gave fra Børneulykkesfonden.\nAlle børnehavebørn får refleksveste - 17-09-2009\nBørneulykkesfonden vil uddele gratis refleksveste til kommunens knap 5.000 børnehavebørn.\nAnne-Mette Rasmussen uddeler refleksveste til Hernings børnehavebørn - 24-09-2009\nTidligere statsministerfrue og nu protektor for Børneulykkesfonden, Anne-Mette Rasmussen, vil 23. september dele refleksveste ud til børnehavebørnene i Herning Kommune. Anledningen er Børneulykkesfondens kampagne ”Det er sejt at blive set”, som sætter fokus på børn og trafiksikkerhed. Refleksvestene kan redde børneliv i trafikken.\nBuild-A-Bear Workshop® inviterer alle bamseglade børn til “Fyldt med knus” - 29-09-2009\nLørdag og søndag den 5. og 6. september. Hjælp os med at fylde 1.000 bamser som vi donerer til Børneulykkesfonden.\nBørneulykkesfonden uddeler refleksveste til Silkeborgs børnehavebørn - 02-10-2009\nBørneulykkesfonden vil den 7. oktober dele refleksveste ud til børnehavebørnene i Silkeborg Kommune sammen med borgmester Jens Erik Jørgensen. Uddelingen vil foregå ved Lunden i Them. Anledningen er Børneulykkesfondens kampagne ”Det er sejt at blive set”, som sætter fokus på børn og trafiksikkerhed. Refleksvestene kan redde børneliv i trafikken.\nBørneulykkesfonden uddeler refleksveste til Hillerøds børnehavebørn - 04-10-2009\nBørneulykkesfonden vil den 8. oktober dele refleksveste ud til børnehavebørnene i Hillerød Kommune sammen med borgmester Kirsten Jensen. Uddelingen vil foregå ved Rådhuspladsen kl. 12.30. Anledningen er Børneulykkesfondens kampagne ”Det er sejt at blive set”, som sætter fokus på børn og trafiksikkerhed. Refleksvestene kan redde børneliv i trafikken.\nBørneulykkesfonden uddeler refleksveste til Bornholms børnehavebørn - 04-10-2009\nBørneulykkesfonden vil den 8. oktober dele refleksveste ud til børnehavebørnene på Bornholm sammen med borgmester Bjarne Kristiansen. Uddelingen vil foregå ved fire forskellige institutioner med start ved Børnehaven Rønne Syd kl. 09:00. Anledningen er Børneulykkesfondens kampagne ”Det er sejt at blive set”, som sætter fokus på børn og trafiksikkerhed. Refleksvestene kan redde børneliv i trafikken.\nGratis lygtekontrol skal nedbringe trafikulykker - 21-10-2009\nOvergangen til vintertid indvarsler mørke i de fleste af døgnets timer. For at forebygge trafikulykker i den mørke tid tilbyder Applus+ Bilsyn i samarbejde med Børneulykkesfonden alle bilister et gratis lygtetjek fra den 26. - 30. oktober.\nPressemeddelelse fra Applus+ Bilsyn - 01-11-2009\n67 procent flere trafikdrab i Danmark end i Sverige Antallet af trafikdrab i Danmark er 67 procent højere end i Sverige. Risikoen for uheld mangedobles ved mørkekørsel, viser undersøgelse. Bl.a. fordi det er svært at afstandsbedømme, forklarer læge. Nu skal ny kampagne gøre det nemmere at se andre trafikanter og dermed mindske de mange påkørsler og kollisioner i trafikken.\nBørneulykkesfonden uddeler refleksveste til Aalborgs børnehavebørn - 08-11-2009\nBørneulykkesfonden vil den 12. november dele refleksveste ud til børnehavebørnene i Aalborg Kommune sammen med rådmand Mai-Britt Iversen. Uddelingen er en del af Trafikdag på Runderen på Astrupstien i Aalborg Øst kl. 10. Anledningen er Børneulykkesfondens kampagne ”Det er sejt at blive set”, som sætter fokus på børn og trafiksikkerhed. Refleksvestene kan redde børneliv i trafikken.\nTina Lund i front for sikkerhed til hest - 17-11-2009\nAlt for mange 12-14-årige piger ender hvert år i en rideulykke, fordi de hverken bruger ridehjelm eller sikkerhedsvest. Det vil Tina Lund lave om på. Hun vil i en ny kampagne skabt af Dansk Ride Forbund og Børneulykkesfonden lære de unge piger at bruge både hjelm og vest, når de sætter sig i sadlen. Er du faldet af på den?\nSikre dæk skal give sikre børn - 27-11-2009\nMørke dagtimer, nattefrost og kolde morgener betyder farlige vinterveje og behov for godt vejgreb. Børnene er ekstra udsatte i trafikken, og derfor bliver alle bilister nu tilbudt gratis dækkontrol fra den 9. - 28. november. Dækkontrollen skal være med til at nedbringe antallet af trafikulykker.


Spar penge på skolestarten - Vores Penge\nSpar penge på skolestarten\n25. maj 2019 Børn, Hverdag\nDer er mange forældre, der synes, at det kan være næsten uoverkommeligt i forhold til deres økonomiske situation, når de har et barn, der skal starte i skole. Der er nemlig flere, der i dag lever med en meget stram økonomi, og det betyder, at der sjældent, er mange penge til overs, når man når til enden på en måned. Og når der er en skolestart, der nærmer sig, kommer man ikke udenom, at der kommer nogle ekstra udgifter, som man er nødt til at forholde sig til, så den lille bliver tryg ved situationen.\nDer skal købes alt lige fra tøj til penalhus\nDer er nemlig flere ting, der skal bruges lige fra et nyt sæt tøj, der giver barnet en god følelse den første dag, til et penalhus der kan rumme alle de redskaber, som der skal bruges i de mange bøger. Og så er der også den udgift, som der er mange, der frygter. Og det er skoletasken. Ofte er denne nemlig i den dyre ende af skalaen, og det betyder, at den hurtigt kan være med til at vælte en økonomi. Det findes der dog heldigvis råd for.\nFind skoletasken billigt online\nHvis man tager et kig online på en side som pixo.dk, vil man nemlig kunne finde et stort udvalg af skoletasker, som der sælges til en billig pris. Det betyder, at det er muligt at finde den taske, som dit barn gerne vil have og det endda helt uden, at du er nødt til at gå på kompromis med din økonomi. Så om du leder efter en sød taske til den lille pige eller en sej taske til den lille dreng, så kan du finde det hele her på siden.


Texas Hold’em Regler – Bingo Advantage\nHome > Uncategorized > Texas Hold’em Regler\nAfhængigt af casinoet du er i eller online casinoet du spiller det, kan du finde andre valgfrie væddemål på din Ultimate Texas Hold’em bord. På nogle Ultimate Texas Hold’em tabeller kan du finde en valgfri Progressive Jackpot væddemål, du kan lave. Dette er normalt enten $ 1 eller $ 5. En del af hvert væddemål er bidraget til en voksende progressiv jackpot, der udbetaler, hvis en stor hånd rammes. De kort, der bruges til at udforme din Progressive Jackpot-hånd, er dine to hulskort og kun de tre første fællesskabskort. En Royal Flush udbetaler 100% af den progressive jackpot og en straight flush 10%. Nedre rangerede hænder udbetales på en glidende scael. En forståelse af de grundlæggende Texas Hold’em odds for at ramme visse hænder på floppen, drej og flod kommer i brug, men hvor meget og hvornår man skal satse er lidt anderledes.\nAt vide, hvornår man skal satse max (4x) eller 3x på floppen eller vente på senere gader og mindre indsatser er en afgørende del for at gøre Ultimate Texas Hold’em rentabelt, men de kan være ret komplekse ligninger. En generel forståelse for, hvornår dine “outs” sandsynligvis vil ramme er meget hjælpsomme og kan lede dig i generel forstand til optimal strategi. Når du har nået floppen, bliver beregningerne og beslutningerne om at spille “perfekt” Ultimate Texas Hold’em Strategi langt mere kompliceret. Hvis du har spillet mange hænder af Texas Hold’em online, har du sandsynligvis en god fornemmelse for hvilke hænder i sidste ende rammer eller ej. Ellers er en Ultimate Texas Hold’em odds-kalkulator forpligtet til at vide, hvad de skal gøre i hver eneste situation. Som et par generelle regler selvom:\nHæv 2x, når du har to par eller bedre, et skjult par (et hul kort, et fællesskabskort) over 22 og 4 kort til en flush.Hæv 1x på den endelige indsats, hvis du har et skjult par eller bedre eller under 21 forhandler outs, der kan slå din hånd. Hvad angår casino bordspil gå, Ultimate Texas Hold’em har en temmelig lav hus kant. Optaget separat mister dine ante og blinds væddemål ca. 2,2% af tiden. Sammen falder de ned til ca. 1%. Så generelt har du et ret anstændigt skud til at bryde lige. For virkelig at minimere huskanten skal du følge den optimale strategi som beskrevet løst ovenfor eller ved at præcisere præcise scenarier med en Ultimate Texas Hold’em-kalkulator eller diagram.


Ja Er vi ikke lige blevet enige om, at kalde hende for Camilla? Hans åndssvage mor lynede buksen helt op, så nosserne også væltede ud i frihed, og barberingen fik ham til at føle sig ekstra nøgen. Nu lå han fuldstændig sammenspændt, med sin egen diller i kæften, og for det ikke skulle være løgn, var den oven i købet pinagtig stiv. Trekant i Århus Hun trak op i nederdelen for at vise både Michael og mig at hun ikke havde trusser på Trekanten Min kæreste har fundet lemmet frem og jeg skiftevis sutter først den ene så den anden Sex Klub Der kom tre fyre som. Hans udbrud var kun en uforståelig tale, som fra en vred dreng med et svært talehandicap. Mor syntes selvfølgelig det var mega sjovt, og foreslog at han spillede den af i vasken.\nDe: Danske erotiske historier stor kuk porno\nDen 3 pige Den smutter ind mellem mine skamlæber og mit drivvåde hul 3kant Hos naboen Pludseligt lød der et Uuunngghh fra Lis Rideskolen Begyndte at kysse mine baller og lege med mit røvhul Rollespil Det måtte være Karstens. Aldrig havde de set ham spurte så hurtigt op på sit værelse. »Tag det nu roligt smilte Dorte og strøg sin mands hånd.»Han er jo ved at tø op Kan du ikke fornemme det? Chefen kneppede min Kone Han skulle have lov til at kysse Evas bryster Et frækt nytår Nå drenge, er i klar til at blive målt, spurgte Ulla Sommerferie.1 del.2 del.3 del.4 Lone var stadig godt liderlig for Lars havde siddet og taget på hendes bare. Tilbage TIL forsiden Gratis sexhistorier med 3 Gruppe Sex - Hvor erfaringer og fantasier deles. Han gned spermen ud over kroppen, for der ikke skulle komme klatter på gulvet, og skyndte sig op på badeværelset. Sandheden var selvfølgelig, at Camilla nu var blevet så insisterende på sin eksistens, at Casper kun blev tvunget frem, dersom det var absolut nødvendigt. Hvorfor i helvede skulle han pludselig spille pik inde i stuen? I bondagesengens hovedende var et hul, som man kunne ligge med ansigtet i, og se ned på gulvet.\nDanske erotiske historier stor kuk porno - Af Tina Bizarre\nCasper havde tit været på ferie der, den gang han var dreng, så Camilla kendte selvfølgelig hver eneste træ og klit, samt de små stier ned til vandet, hvor Casper så ofte havde badet sammen med morfar. Pludselig begyndte det at rygge krampagtigt i pik og nosser. Nej min skat Hun spiller som sædvanlig bare kostbar Lige nu er hun flov og genert, men giv hende lige en chance Du er uforbederlig Jamen du så hvor hurtigt det gik med lak bukserne, og de er altså meget feminine Tjoh Hun har for. Nu ville han ligge og slappe af, mens han nød den dejlige plug i numsen, remmenes stramme favntag, og at han ikke kunne røre sig mange millimeter. Debut, hun lo ophidset: Mmmmhhhåhrr du er så vild brug mig håhhr du skal pule mig. Casper var blot seks år da de flyttede ind, og siden han begyndte i første klasse, havde han ubekymret cyklet de seks kilometer til skolen, der var opsamlingssted for flere omkringliggende småbyer. I det mindste fik han en rød lak nederdel på, der desværre var så kort, at den alligevel ikke dækkede ret meget. Måske var det netop fordi de gloede på ham, at det pludselig gik så hurtigt, og han fik endnu en skøn udløsning. Jeg var igen uden trusser.\n0 Svar till “Danske erotiske historier stor kuk porno”


27.2.2003: Brydeskoler og wrestling-camps 2003\nDe danske brydeklubber bliver igen i år tilbudt at deltage i brydeskoleprojekter, og som noget nyt bliver der også arrangeret to ”wrestling-camps”.\nI uge 10 bliver der udsendt tilbud om at deltage i ”Brydeskolen 2003”, som er et tilgangsprojekt, og som er for børn, der ikke dyrker brydning. Der blev i 2002 afholdt fem brydeskoler, og det gentages altså i sommeren 2003. Til dette projekt bliver der tilmeldingsfrist den 25. marts 2003.\nSom noget nyt i år bliver der arrangeret to landsdækkende ”wrestling-camps”, som er brydeskoler/lejr for brydere.\nI dagene 23.-27. juni 2003 afholdes der en ”wrestling-camp” for brydere i alderen fra 12-16 år, og den forventes afholdt i Herning.\nDer bliver også en ”camp” for de mindre brydere, og der afholdes en ”kids wrestling camp” for brydere i alderen fra 7-11 år. Den bliver afholdt enten på Sjælland eller Lolland-Falster, og dette arrangement er netop udbudt til klubberne. I midten af marts forventes vi at have en dato samt et sted for ”kids wrestling-camp”.\nI vil under linket til breddekonsulenten snarest kunne læse mere om årets brydeskoler og ”wrestling-camps”.\nI er også velkomne til at kontakte breddekonsulent Morten Hansen på tlf. 43 26 21 77 eller e-poste på breddekonsulent@compaqnet.dk, hvis I allerede nu vil vide mere om årets brydeskoler og ”wrestling-camps”


EN TIDSLOMME AF ROKOKO | Barbara Zatler EN TIDSLOMME AF ROKOKO – Barbara Zatler\nIdag fik jeg den ide at jeg ville prøve kræfter med noget jeg ikke har gjort mig i meget l\nRomantik er præcis hvad jeg tænker når jeg hører ordet rokoko. Tiden med pompøse udsmykninger af møbler, kjoler, bygninger og alt hvad man kunne få fingre i. Jeg elsker den tid og savner lidt det håndværk man lagde i tingene dengang.\nMen tøv ikke for J-Line har rent faktisk en serie af møbler lige i ånd med den tidsperiode og den skal Charmelade klart have fingre i. Lige nu er jeg ved at omlægge shoppen så der også er en bolig sektion for de voksne.\nDer kommer så mange lækre møbler og andet til boligen, så holde øje med Charmelade\nJamen selvtak. 🙂 De vil snart være en del af udvalget på charmelade.dk\nIdag fik jeg den ide at jeg ville prøve kræfter med noget jeg ikke har gjort mig i meget længe. Så det var noget af …


Samspillet mellem natur- og kulturgeografi viser hvordan mennesker har indrettet sig i de naturgivne omgivelser\nRegional geografi er den del af geografien, der behandler sammenhængene i et afgrænset område, de enkelte egne og områder, deres indre struktur og samspil med andre områder og strukturer.\nFormålet med forløbet er, at eleverne opnår en forståelse af, at det lokalsamfund, de lever i, har en historie og stadig ændrer sig.\nUd fra de tre områder, der er omtalt nedenfor (”Bygeografi”, ”Landskaber og naturgeografi” og ”Industri og havne”) kan der opstilles flg. problemstillinger:\n”Hvorfor har byen, byens gader og pladser de navne, som de har? ”\n”Hvad var den naturgeografiske baggrund for, at der blev grundlagt en by? ”\n”Hvad er baggrunden for de erhverv, der ligger i byens industri og havnekvarter? ”\nDe danske byer har forskellige aldre. Nogle går helt tilbage til vikingetiden og middelalderen. I deres navne kan der ligge en spændende fortælling - Odense ~ Odins Vi/helligdom, Middelfart~den mellemste overfart, København~købmændenes havn, Århus~byen ved åens munding, Nyborg~den nye borg, Tåstrup~Thorstenstorp, Vordingborg~borgen Worthing - Se mere på Middelalderinfo, hvor der også er forklaringer på endelser som "-torp", "-rup" o.a..\nUndersøg navnet på den eller de byer eleverne kommer fra.\nVejføring og vejnavne\nDe første vejføringer mellem huse ser ofte tilfældig ud, men følger måske en fastere undergrund. I hvertfald rummer mange middelalderlige bykerner områder med krogede veje. I nyere byer og nyere kvarterer er vejene ofte mere retlinede, fordi det letter færdslen, hvis det ikke er af forsvarsmæssige grunde som f.eks. i Fredericia.\nKig på et kort og se, om byen har krogede eller rette vejføringer.\nLigesom mange veje ligger, som de har gjort i århundreder, kan der gemme sig spændende historier bag vejnavne - Kattesund~en snæver gade, Gl. Strand (Kbh.)~byens ældste havneplads, Ramsherred~berygtede gader i udkanten af byerne, hvis navnet ikke henviser til en forfatter, et geografisk område, opfindere eller andet. For Københavns vedkommende kan der findes oplysninger i Hovedstadens gadenavnes betydning\nUndersøg navnene på de veje, eleverne bor på.\nMed de forskelige aldre byerne har, er der stor forskel på, hvilke bygningsstile/boformer man finder rundt i byerne. Et besøg i en naboby kan måske være med til, at sætte elevernes egen boform i perspektiv. Mens parcelhusene stort set alle stammer fra tiden efter 1960, er der andre enfamiliehuse, der rummer en langt ældre historie. Rundt om i landet er der bygget store sammenhængende lejlighedskareer, men der er også her stor forskel på, om det er lejligheder i de gamle brokvarterer i København eller større områder som Gjellleruppparken v. Århus.\nAlt efter hvor man bor, kan det være muligt at se bygninger fra de forskelige karakteristiske perioder: Klassicisme, Historicisme, Nationalromatik, Nyklassicisme eller Funktionalismen - se mere i Bygningskultur i Danmark\nTag fotoes af de forskellige bygninger og beskriv deres alder og evt. funktion og indretning.\nLandskaber og naturgeografi\nSer vi bort fra Bornholm, er al landskab i Danmark på en eller anden måde et resultat af isens kræfter under en af de sidste istider, smeltevandet efter sidste istid, isostasi eller menneskets virke.\nNaturgeografi beskæftiger sig med de landskabstyper og disses dannelse, som mennesket ikke eller kun i begrænset omfang, har nogen (direkte) indflydelse på. Naturgeografi er dermed i al væsentlighed også geomorfologi. Landbrugslandskaber og byer er derimod et anliggende for kulturgeografien. Omend de arealer oprindeligt også har været naturlandskaber.\nNaturgeografisk feltarbejde består i at indsamle, sammenstille, analysere og tolke oplysninger (for eksempel klimadata) med henblik på at forklare deres indvirkning på landskabsdannelse og landskabsforandringer, der ikke er forårsaget af menneskelig virksomhed, dels med henblik på bedre at forstå disse i almindelighed, dels med henblik på at forstå forløbet af bestemte landskabstypers og samlede landskabers tilblivelse.\nLær at undersøge og modellere landskabet.\nSelv om det måske ikke er de steder, eleverne kommer mest, har de fleste byer af en vis størrelse et industrriområde. For kystbyernes vedkommende er meget af industrien havnerelateret.\nPå Dansk Industris side om Skole & erhvervsliv kan der findes virksomheder, der er parate til at arbejde sammen med skoler.\nDer er mang havne i Danmark - se listen her. Og der er forskel på i hvor høj grad de har bemanding til skolekontakt - men her er et eksempel fra Ålborg Havn.\nNedenstående er forslag til læringsmål for hvert af de ovenstående områder og et forslag til læringsmål, hvis man ikke vil gå i dybden med et af områderne.\nDelområde 1: "Bygeografi"\nNår arbejdet med "Bygeografi" er gennemført, er det målet, at eleverne kan\n- inddele kort over byen i forskellige kategorier (ældre/ny, industrikvarter/beboelse, parcelhuskvarter/lejlighedsbyggeri eller andet)\n- forklare en bys udvikling med brug af kort fra forskellige tidsperioder\n- give forklaringer på vej- og områdenavne\n- beskrive bygningsstile fra forskellige tider\nDelområde 2: "Landskab og naturgeografi"\nNår arbejdet med "Landskab og naturgeografi" er gennemført, er det målet. at eleverne kan\n- forklare landskabsdannelsen i det valgte/skolens område\n- forklare hvordan de kræfter, der har dannet det lokale område, også har dannet andre steder på Jorden\n- lave modeller af udsnit af et lokalt landskab\nDelområde 3: "Industri og havne"\nNår arbejdet med "Industri og havne" er gennemført, er det målet. at eleverne kan\n- fortælle om udvikling af det lokale industri- og /eller havneområde\n- foreslå (konkrete) undersøgelser til at vise/klarlægge lokale virksomheders fremstillingsprodukter\n- foreslå (konkrete) undersøgelser til at vise/klarlægge hvilke varer skibe kommer og sejler bort med\nEller for emnet "Regional geografi" samlet:\nNår arbejdet med "Regional geografi" er gennemført er det målet. at eleverne kan\n- forklare med kort om karakteristiske træk ved udformningen af en by\n- med jordbundskort forklare den geologiske baggrund for en lokal bosættelse\n- vise på kort, hvordan lokale arbejdspladser producerer varer, der bruges i resten af landet\n© Inger Ulrich\nForslag til valg af undervisningsaktiviteter\nNedenstående er forslag til undervisningsaktiviteter for hvert af de ovenstående områder og et forslag til undervisningsaktiviteter, hvis man på grund af tidsnød ikke vil gå i dybden med et af områderne.\nI arbejdet med "Bygeografi" kan man sende eleverne ud med deres mobiltelefoner eller skolens digitale fotoapparat. Eleverne kan tage billeder af karakteristiske bygningsværker og / eller bygninger, har en speciel betydning - det kan også være elevernes hjem. De mange fotoes kan sættes ind på et kort over byen.\nArbejdet med "Landskab og naturgeografi" skal selvfølgelig i stor grad foregå ude i naturen, hvor man kan se, hvordan naturens kræfter har formet / er med til at forme landskabet.\nMen for at forstå processerne, der skete under og efter istiderne, er det vigtigt med undersøgelser med is, sedimenter, transport, afsmeltning og aflejringer.\nNår man arbejder med "Industri og havne" kan det være, man skal træffe aftaler med lokale virksomheder for at få mulighed for at komme tæt på områderne. Man skal huske, det er arbejdspladser.\nMed en repræsentant for en lokal virksomhed kan man til gengæld få en spændende oplevelse og mange interessante oplysninger.\nI arbejdet med "Regional geografi" kan man dele området op i henholdsvis byområder, landområder og industri- og/eller havneområder, og lade eleverne i grupper gå i dybden med hvert et område.\nNedenstående er eksempler på tegn på læring for hvert af de ovenstående områder og eksempler på tegn på læring, hvis man på grund af tidsnød ikke vil gå i dybden med et af områderne.\nI arbejdet med "Bygeografi" kan man se efter om\n- eleven med sikkerhed udpeger og navngiver forskellige områder af byen på kort\n- eleven bruger beskrivende ord om karakteristiske bygningsstile\n- eleven med egne ord forklarer, hvordan man kommer rundt forskellige steder i byen\nI arbejdet med "Landskab og naturgeografi" kan man se efter om\n- eleven bruger de rette faglige begreber i beskrivelse af landskab\n- eleven perspektiverer fra modeller og undersøgelser til processer i naturen\n- eleven forklarer landskabsdannelse rigtigt ud fra kortoplysninger\nI arbejdet med "Industri og havne" kan man se efter om\n- eleven kombinerer varer og industriproduktion rigtigt\n- eleven beskriver industriens og / eller havnens betydning for byens udvikling\n- eleven viser kendskab til hvilke varer der kommer til og fra havnen og/eller industriområdet\nEller for emnet "Regional geografi"samlet:\nI arbejdet med "Regional geografi" kan man se efter om\n- eleven redegør for byens udvikling\n- eleven viser kendskab til landskabets udvikling\n- eleven forklarer om erhvervslivets betydning for byen\nLad eleverne lave 3-5 minutters videooptagelser af steder i byen, i landskabet eller ved havnen. Eleverne kan også tage digitale fotoes.\nFilmklip og fotoes kan indgå i en udstilling på skolen, hvor eleverne viser, hvad de har arbejdet med og har lært.\nLæringsmål - og hvordan de er blevet nået - skal også fremgå af udstillingen.\nLad elever, lærere og forældre se udstillingen og lade dem komme med konstruktiv kritik.


Meraki Sun Lotion SPF 30 er en lækker solcreme til hele familien. Vi elsker allesammen solen og dens varme stråler, men det er bare så vigtigt, at vi husker at beskytte vores hud med en god solcreme. Solcremen er vandfast, og beskytter både mod UVA og UVB stråler, så du er godt dækket ind med denne creme. På trods af den meget vandfaste formel, trænger den hurtigt ind i huden, og er derfor også yderst velegnet at bruge til børn, som ikke bryder sig om den klistrede fornemmelse, som en solcreme kan give. Meraki Sun Lotion SPF 30 giver en høj beskyttelse, er parfumefri, Astma-Allergi-Mærket og Svanemærket.


Velkommen til ComVis Servicecenter\nComVis har siden 1992 udviklet og solgt softwareprodukter til danske og udenlandske kunder indenfor avancerede styringsopgaver i industrien. Vores konceptet er at udvikle IT-relaterede løsninger, der bidrager til lønsomheden på vores kunders egne faglige områder. Et af disse produkter er bookingprogrammet DBRS-CRM, hvortil dette servicecenter er relateret.\nComVis arbejder med det formål at stille spidskompetencer til rådighed for at synliggøre og forbedre ledelse af projekter i vores kunders forretninger. Ved hjælp intelligente værktøj - som dette servicecenter - hjælper vi vores kunder med metodisk at optimere og dokumentere deres IT-anvendelse af ComVis' produkter.\nComVis varetager udvikling og vedligeholdelse af platforme, systemer, applikationer og portaler. Vores management- og udviklingsopgaver har fokusområder på rådgivning, projektledelse, applikationsudvikling, som er opdelt i 3 divisionter:\nvaretager softwareudvikling af egne standardproduker og kundespecifikke applikationer og databaser\nvaretager konsulentfunktioner indenfor Human Resource, Infrastruktur og projektledelse og Digital Formidling\nvaretager drift og vedligeholdelse samt hosting af kundespecifikke web-sider, portaler og databaseløsninger\nComVis Development kan tilbyde kundespecifikke løsninger baseret på standarder og de nyeste teknologier og har specialiseret sig i specifikke softwareprojekter. Fokusområderne er her projektledelse og systemudvikling primært udviklet på Microsofts platforme såsom SQL-servere og .NET teknologier.\nHar du i din virksomhed ønsker og behov i forbindelse med en speciel hardware- eller softwareplatform, kan ComVis også tilbyde en løsning baseret på størst mulig anvendelse af standardkomponenter. I vores koncepter påtager vi os alt ansvar for udvikling, installation og opsætning samt evt. fremtidig drift. Vi dokumenterer og underviser endvidere i de nyeste løsninger.\nHar du i din virksomhed behov for en evaluering af sine nuværende IT-konfigurationer og har behov for råd og vejledning omkring nyinvesteringer, kan du kontakte ComVis Management. Rådgivning, udviklingsopgaver, IT-rapporter, statistiske analyser samt designforslag til forbedringer eller nye installationer udarbejdes i samarbejde med dig og din IT-afdeling.\nRådgivning og servicering håndteres bl.a. som IT-driftsaftaler med faste priser per licens per måned.\nKonsulentbistand kan også honoreres ved faste priser per måned.\nFast pris per konsulenttime\nFast pris per licens per måned\nFast pris per konsulent per måned\nFast pris per transaktion ved ASP (Application Service Provider) - klikafgift\nVed at indgå en serviceaftale på support og vedligeholdelse, får du som kunde en sikkerhed for at den nye løsning ajourføres og dermed altid er driftssikker. Faste priser gives på basis af en veldefineret kravspecifikation eller tilbydes\nsom en klippekortsløsning.\nComVis har medio 2011 taget tiltag til at flytte ComVis' bookingsystem, applikationer og databaser fra kundens domæne til ComVis’ eget domæne. Dette betyder, at dataadgangen stadig er mulig for brugerne i kundens virksomhed men at der samtidigt også opnås en hel række tekniske, performencemæssige og logistiske fordele.\nHastigheder i systemerne er således blevet markant optimeret foruden, at der nu kan gives online adgang til bookingsystemerne alle steder fra – dvs. ikke kun fra virksomhedens domæne men også fra medarbejdernes hjemmearbejdspladser. Dette giver mulighed for helt nye funktionaliteter med integrerede fjernskriveborde og web-adgang på de nyeste platforme og tidssvarende teknologier.\nHosting af bookingsystem


Race beskrivelse | rir-kbh.dk\nRIR / Forside / Salg af høns og rugeæg\nBestyrelse / Formål\nRIR Folder / Historie\nRIR Klubben for København\nRHODE ISLAND REDS (R.I.R.)\nDenne race er i sin tidligste form en landrace fra staten Rhode Island, der ligger på Nordamerikas atlanterhavskyst. Mange forskellige racer blev bragt hertil af søfolk, der kom fra Asien, Indien og Ceylon, og mange af dem havde den stærke røde farve, som så kraftigt har slået igennem hos alle de forskellige krydsninger, der har dannet grundlag for Rhode Island Red racen. Blandt stamfædrene kan nævnes Shanghai-hønsene, med kraftig rødsort fjerdragt, de store Malayer- og Java-høns med rød fjerdragt. Disse høns blev krydset med de lokale landhøns, og i løbet af forholdsvis få år var den røde fjerdragt dominerende.\nDen enkeltkammede R.I.R. blev anerkendt og optaget i den amerikanske standard i 1904, og året efter blev den rosenkammede varietet optaget. På grund af sine fortrinlige nytteegenskaber har R.I.R. racen vundet en udbredelse, der vist kun er overgået af italiener-racen.\nB. HELHEDSPRÆG, ADFÆRD OG NATUR:\nEn race, der ligger lidt over de mellemsvære racer, hvad angår størrelse, med smuk mørkerød fjerfarve og gule løb. Kropsformen er rektangulær med lige ryg, dybt bryst, fyldigt bagparti (såkaldt murstensform). En rigtlæggende høne der egner sig fortrinligt til det mindre hønsehold i baghaven, fortrolig og omgængelig og ret hårdfør. Findes i såvel enkeltkammede som i rosenkammet udgave.\nKrop: lang, lige, bred og dyb. Kropstillingen vandret. Kroppen skal, set fra siden, have udseende som en aflang firkant. Befjering og dun gennemgående tæt tilliggende.\nHoldning: ikke for stærk rejsning.\nHoved: middelstort, vandret stillet, lidt fremadbåret.\nØjne: livlige, røde eller rødbrune.\nNæb: middellangt, svagt krummet.\nKam: knap middelstørrelse, faststillet på hovedet, aldeles lige og opretstående, med ikke flere eller færre end fem smukt og regelmæssigt formede takker, brede ved udspringet og spidst tilløbende, de midterste lidt større end de forreste og bageste; for- og bagparti smukt symmetrisk formede. Bagpartiet skal nærme sig overnakken, for hanens vedkommende dog uden at berøre den, fri for bitakker eller udvækster; kamrodsfladen jævn, glat, fri for buler og af betydelig bredde af kambasen fra hovedet.\nØreskiver: aflange, glatte, velformede.\nHagelapper: middelstore, glatte, vel udfoldede,uden rynker, forneden lidt afrundede.\nHals: middellang, lidt fremadstrakt. Behæng rigeligt, godt, men ikke overdrevent tæt tilliggende, faldende godt ud over skuldrene.\nRyg: bred, lang, vandret stilling, hos hanen yderst ringe svajning op mod halen og halsen. Sadelbehæng rigeligt, middellangt, og må ikke nå nedenfor kroppens underside.\nHale: middellang, vel udbredt, højdestilling kun 30' over en vandret linie, hvad der bidrager til ryggens og kroppens tilsyneladende længde. Seglfjerene skal være middellange og nå lidt ud over halens stive styrefjer, hvis ender derved skjules. De mindre seglfjer og haledækfjer skal være middellange, ret rigelige og skjule eller på det nærmeste skjule styrefjerenes sider.\nVinger: temmelig store, vel sammenfoldede, vandret bårne, forkanten skjult af halsbehænget og brystfjerene og spidserne af sadelfjerene.\nBryst: dybt, fyldigt, vel rundet.\nLår: kraftige, godt adskilte og godt beklædte med tætliggende bløde fjer.\nLøb: middellange, velrundede, glatte og ubefjerede.\nTæer: (4) af middellængde, lige og velspredte.\nI det væsentligste som beskrevet for hanen, med den naturlige forskel der adskiller kønnene. Endvidere dette, at halskraven ikke bør være for fyldig (brusende), men at fjerene ligger tæt og slutter sig godt til skuldre og ryg uden iøjefaldende afbrydelse af en fortsat linie.\nRyg: lang, i hele dens længde vandret, hos den fuldt udviklede høne bred. Ved dyr der mangler udvikling giver det indtryk af, at dyret er for smal af krop i forhold til længden.\nHale: middellang, ret udbredt; højdestilling 30', altså forholdsvis meget ringe halestilling. - Hønens kam middelstor. Hagelapperne små, godt udfoldede, næsten runde.\nA-fejl: mere end 1/4 hvidt i øreskiverne, helt lyse øjne, løb og tæer af anden farve end gult eller gule med rødligt farvede forskæl, spinkel krop der mangler kropsrummelighed, flad skrånende brystlinie, der mangler dybde.\nFejl: mindre hvidt i øreskiverne, lyse øjne, for lyse (afblegede) løb.\nÆG: Skalfarven varierer fra brun til mørkebrun, mindstevægt for rugeæg: 60 g\nVægt: Hane: 3,0-3,5 kg Høne: 2,2-2,7 kg\nRingstørrelse: Hane: C Høne: D\nBemærkninger: Afgjort kraftig, smuk rød underfarve, indbefattet dunene helt ind til kroppen, giver gode muligheder for nedarvning af god rød farve. Når - ved en kyndig bedømmelse - den samlede pointsværdi for flere enkeltdyr står lige, bør den gode underfarve ubetinget foretrækkes.\nHANE OG HØNE:\nNæb: rødlig hornfarvet eller gult.\nØjne: røde eller rødligt brune.\nKam, ansigt, øreskiver og hagelapper: livligt røde.\nLøb og tæer: stærkt gule eller rødligt hornfarvede. En rød stribe ned ad løbenes sider, især hvis de er gule, er ønskelig.\nFjerdragten: som beskrevet under rød (R.I.R.) fjerfarve, standardfarve nr. 7. side: 61, dette gælder også A-fejl og fejl. (Se farvefjertavle l og III fjer nr. 7 og 7A).\nHANE OG HØN\nI alle henseender - med undtagelse af kam - som foreskrevet for de enkeltkammede.\nRosenkammen: skal være lav, ikke for stor og gå smukt tilbage over isse og nakke i en jævnt fortsat runding, bredest fortil, men ikke for bred, og bagtil ende i en spids, som hos hanen må hæve sig ganske lidt over nakken, men hos hønen, hvis kam bør være meget mindre end hanens, slutte til nakken. Kammen faststillet, dens lidt afrundede overside tæt besat med ganske små vorter. Hulheder på oversiden og større uregelmæssigheder udelukker fra anerkendelse eller medfører nedsættelse i points, alt efter forekomstgraden.\nI Amerika findes der også en hvid varietet som enkelte gange har været vist på en dansk udstilling, men ikke de seneste 30-40 år. Viser den sig atter vil der snarest fremkomme standardbeskrivelse for denne varietet.\nKilde: Skandinavisk Fjerkræstandard


Cardigans - KYSTHUSET\nCardigans er en uundværlig del af enhver kvindes garderobe. Derfor har vi hos KYSTHUSET et bredt udvalg af både korte og lange cardigans i forskellige kvaliteter fra mærker som blandt andet Sibin/Linnebjerg, Part Two og Rosemunde. Ens for alle vores udvalgte cardigans er, at de er designet i komfortable materialer, hvor kvaliteten er i højsædet.\nEn god cardigan luner på de isnende kolde vinterdage og holder dig varm på de køligere sommeraftener. Det er derfor en beklædningsgenstand, som du vil kunne bruge hele året rundt. Overvej her om du søger en tidsløs og klassisk cardigan, eller om du går efter en mere opsigtsvækkende cardigan, der skiller sig ud. Find inspiration i vores udvalg her på siden og berig din garderobe med en ny helårs-favorit.\nMunthe strikcardigan - Viking Cardigan, Indigo-**\nObject cardigan - Yara LS Knit Cardigan, Ultramarine Green\nObject cardigan - Yara LS Knit Cardigan, Pink Lemonade\nObject cardigan - Thess LS Cardigan, Black\nLevete Room cardigan - BEATRICE 5, Dove Blue Combi\nLevete Room cardigan - ALETT 3, Dark Navy\nCo'couture Jakke - Mirage Sateen Jacket, Nude Rose\nObject cardigan - Nonsia Rib Knit, Light Grey Melange\nObject cardigan - Nonsia Rib Knit, Dark Grey Melange\nSibin/Linnebjerg cardigan - ZUNI, Sweat Grey\nSibin/Linnebjerg cardigan - MARY SHORT, 7430 Blue Mirage\nSibin/Linnebjerg cardigan - MARY, Blue Mirage\nSibin/Linnebjerg strikcardigan - MELBA, Sweat Grey\nSibin/Linnebjerg strikcardigan - MELBA, Black\nSibin/Linnebjerg cardigan - SENSE, Nude\nSibin/Linnebjerg cardigan - MARY, Sweat Grey\nSibin/Linnebjerg strikcardigan - DITA, Nude\nSibin/Linnebjerg strikcardigan - DITA, Black\nSibin/Linnebjerg cardigan - MARY SHORT, Navy 7487\nPart Two cardigan - Bemmy CD, Medium Grey Melange\nPart Two cardigan - Bemmy CD, Navy Blazer\nSibin/Linnebjerg cardigan - SENSE, Black 1999\nSibin/Linnebjerg cardigan - MARY, Black 1999\nHos KYSTHUSET finder du moderigtige cardigans\nDe cardigans du finder her på siden, er alle moderigtige, idet de findes i en masse skønne kvaliteter samt farver, der passer til tidens trends og tendenser. De kan derfor være med til at pifte dit outfit op, hvad end du vælger en klassisk cardigan i en lækker uldkvalitet eller en, der også skiller sig ud i form af dens farve, pasform eller unikke detaljer.\nHos KYSTHUSET kan du f.eks. finde en skøn Part Two cardigan med store ærmer og rynker ved skulderen, der giver dig et mere voluminøst look - eller du kan vælge en cardigan fra Rosemunde med smukke detaljer for et mere elegant udtryk. Uanset om du skal bruge en cardigan til arbejde, mindre begivenheder eller større events, så kan du helt sikkert finde en, der understreger din personlige stil her hos os.\nForuden cardigans kan du også finde et stort udvalg af lækre striktrøjer, der ligeledes sælges i moderigtige designs og kvalitetsmaterialer. Valget imellem enten en lækker ny cardigan eller en skøn strik afhænger af dine præferencer. Uanset hvad du vælger, så er vi sikre på, at du vil blive glad for en af vores strikkede skønheder.\nCardigans til kvinder - en praktisk beklædningsdel hele året rundt\nCardigans til kvinder er perfekte over næsten enhver type beklædning som fx en kjole, skjorte eller en T-shirt. Desuden er en cardigan utrolig praktisk, idet den er hurtig at tage over sig og lige så nem at smide igen. Dette gælder både om sommeren og om vinteren. Om sommeren er det altid en god idé at have en cardigan med, når du skal være ude om aftenen. Der er ikke noget værre end at slutte en hyggelig sommeraften på terrassen med vennerne, fordi du sidder og fryser. Om vinteren er en cardigan rar at have på, når du er på farten og søger en praktisk beklædningsgenstand, som du hurtigt kan smide, når du igen har fået varmen. Uanset årstid er en cardigan altså uundværlig!\nHar du spørgsmål til vores cardigans, striktrøjer eller nogle af vores øvrige produkter, kan du til enhver tid kontakte vores medarbejdere i kundeservice på kundeservice@kysthuset.com. Du er også mere end velkommen til at besøge vores butik på gågaden i Odder, hvor du kan mærke varens kvalitet, inden du køber den med hjem.


367 ture | 331. Skagelfaldet\nDu er her: Velkommen :: 24. Middelalderbyen :: 331. Skagelfaldet\n(Alt + venstre pil) Skagelfaldet - Fåreby - Bavnebakke\nUTM 0494350 / 6103397\nN 55 04 38.3 / E 014 54 41.4\nSkagelfald findes som lokalitetsnavn flere steder på Bornholm. Stederne med dette navn er efter traditionen oprindelig militære samlingspladser, og navnet forklares som et sted, hvor man lader skaglerne falde, et samlings- og bedested ved kirker på landet.\nSkagler er reb eller stærke læderremme, hvormed hestens sele fæstes til hammelen, og man skal forestille sig, at folk, der i middelalderen kom kørende i hestevogne fra Slottet til øens hovedirke eller folk, der kom til mødet i landstinget lod hestekøretøjerne og heste opstalde her på Skagelfaldet. Bavnebakken ligger 107 meter over havet, og da det flade nexøsandstens lavland er 81 meter højt, antager stigningen op til toppen af bavnen 26 meter!\nFåreby. En lille samling gårde umiddelbart nordøst for Skagelfaldet for foden af Bavnebakke. Den umiddelbare forklaring til, at disse gårde skulle lyde dyret "får" mangler, men eksisterede i skriftlige beretninger så langt tilbage som 1654.\nDe ligger lavt i landskabet, hvor undergrunden er nexøsandsten, og bakken op til Bavnebakken med Bavnegård og Bobbegård er en forkastningszone med stribet gnejs mod nord.\nFrostegård ligger ved sammenløbet af Læså og Nydams Å umiddelbart sydvest Bavnebakke. En opstemning af åløbet har givet mulighed for vandkraft. En vandmølle blev nedbrudt i 1928, og herefter har vandet været brugt i en turbine til drift af et savværk, der brændte ned i 2009.\nAlmindingstoget blev ført over åen her ved Frostegård, og resterne af broen med de kvaderformede granitsten står til minde om datidens samfærdselsmiddel. Ligeledes er en bautasten bevaret og står monumentalt midt på en høj umiddelbart vest for åen. Midtvejskiosken har i en menneskealder været en kulturhistorisk mødested midt mellem Aakirkeby og Almindingen. Kiosken blev opført på hjørnet af Almindingsvej og Sigtemøllevej på nordsiden af Bavnebakke i 1948. Læs en artikel fra Bornholms Tidende fra maj 1982 ved at trykke her.\nEfter at have solgt læskende drikke, slik og især hjemmelavede isvafler med Krølle Bølle-is til de forbipasserende, ja rent faktisk folk, der valfartede til stedet i 35 somre, blev den lukket igen i 1982 og 1983 fjernet fra grunden. Tryk her og se resterne 7. juli 1983.\nI dag er området bragt tilbage til en tilstand som det havde før 1948 med græssende kreaturer i et såkaldt "moutoneret landskab", hvor grundfjeldet som små heller stikker frem hist og her i vegetationen.\n"- Kom og stands dit trætte fjed, hvil en stund på dette sted".