5-stjernede campingpladser: De bedste grønne campingpladser i Italien | Human Travel\nLuksus 5-stjerne campingpladser, dream holidays.\nOplev en ferie i en 5-stjernet ferieby.\nAldrig har det været så komfortabelt, at holde ferie i en ferieby. Væl Human Travel ferieby og få fordel at 5-stjernede campingpladser. Indkvartering udstyret med enhver komfort, restauranter med lokalt køkken og mere, sportsaktiviteter, spa, underholdning for alle aldre og al den komfort, du har været på udkig efter, kun få kilometer fra de smukkeste byer i Italien. Oplev et uforglemmeligt ophold med Human Travel.\nLuksus mobile homes til din afslapning.\nMobile homes, der er komfortable og rummelige, perfekt til dig.\nLuksus mobile homes, fuldt udstyret, beliggende i grønne omgivelser og et stenkast fra havet, eller i de smukkeste kunstfærdige byer. Vælg de bedste campingpladser til din ferie i Italien og komforten med Human Travel mobile homes.\n5-stjernet komfort som en del af naturen.\nForestil dig en ny type ferie: Feriebyer tæt ved havet eller omgivet af træer, fuldt udstyret. Du kan slappe af ved poolen eller i spaen, nippe til en drink og nyde en romantisk middag på verandaen eller i landsbyens restaurant. Hvad mere kan du ønske dig?\nDe bedste campingpladser i Italien.\nVælg de luksuriøse feriebyer fra Human Travel.\nLad dig overvælde af opmærksomheden i detaljerne i Bella Italia Camping Village ved Gardasøen, eller nyd et fremragende ophold på Union Lido Camping Village, den første 5-stjernede campingplads i Italien. Sjov, underholdning og en spa venter dig i Norcenni Girasole Village, i hjertet af Toscana. Og for et luksusophold tæt på Rom skal du vælge Fabulous Village. Jacuzzi, god mad og afslapning venter på dig.


Anmeldelse: Blue Jasmine, Odense Teater - Ungt Teaterblod\nOn - 20. september 2020\nAf Naja Matzen\nOdense Teater starter deres sæson med forestillingen Blue Jasmine. En dramatisering af Woody Allens prisvindende film af samme navn fra 2013. Det er en forestilling fyldt med neuroser, skæve karakterer og sjove replikudvekslinger, som man kun kan forvente, når oplægget er lavet af mr. Allen.\nForestillingen centrerer sig om Jasmine; en jetset kvinde fra New York, der får vendt sin verden på hovedet, da hendes mand Hal fængsles for sine knap så lovlige forretningsmetoder. Efter at have mistet alt, ser Jasmine sig derfor nødsaget til at flytte ind hos sin mindre velbemidlede søster Ginger i San Francisco. Her starter Jasmines rejse mod at skabe en ny fremtid og genopfinde sig selv i den barske, virkelige verden, hvor hendes manglende kompetencer, hendes sindstilstand og fortidens skelletter skaber problemer.\nI Nicolei Fabers iscenesættelse udfoldes historien langsomt og skifter mellem nutidige scener i San Fransisco og flashbacks til Jasmines liv i New York. Som forestillingen skrider frem, bliver vi som publikum derfor introduceret for flere og flere lag af historien og får et bedre indblik i, hvorfor Jasmine er endt som hun er, og hvorfor hun mentalt har så svært ved at genopfinde sig selv. Fortælleformen spejler derfor også Jasmines langsomme og knudrede vej til en større selvindsigt. Det går dog til tider lidt for langsomt, og især i 1. akt kunne jeg godt ønske, at historien blev drevet fremad lidt hurtigere.\nChristian Albrechtsens scenografi og kostumer er dog på bedste vis med til at fortælle historien og visualiserer fint kontrasten mellem Jasmines tidligere drømmeagtige liv i New York og hendes nuværende situation i den mere rå virkelighed i San Fransisco.\nNår vi er i New York, er hele scenen i brug, for at vise størrelsen af deres store Park Avenue lejlighed. Der er knald på farverne. Scenen er dækket i dybrøde farver, og skuespillernes tøj er også i forskellige nuancer af rød, som viser det overdrevne og uvirkelige ved Jasmine fantastiske liv i New York. Modsat er Gingers lejlighed i San Fransisco en lille klaustrofobisk kasse, der rulles frem på scenen indrettet i hvidt og gråt. Og karaktererne, der bebor denne verden, har alle afdæmpet og kedeligt tøj på i hvide, grå og beige nuancer. Jasmine skiller sig tydeligt ud i sit røde silkelignende outfit. Men når Jasmine møder den succesfulde Dwight, kommer der igen farver på tøj og scene. Nu i blå nuancer. Han repræsenterer igen drømmen om et eskapistisk liv i de velhavendes rækker.\nDet bedste ved Blue Jasmine er dog skuespilpræstationerne. Christine Albeck Børge leverer en kraftpræstation i rollen som Jasmine, der er lige dele sød, naiv, drømmende, desillusioneret, vred, forstyrret og manipulerende. Hendes stemmeføring og mimik kan skifte midt i en sætning, og man er aldrig helt sikker på, hvad der skal ske lige om lidt. Man sidder derfor nærmest med øjnene klistret til hende for ikke at miste en detalje i hendes performance af en kvinde på randen af det totale nedbrud. Også Louise Davidsen i rollen som Ginger er et skønt møde og gestalter den kærlige og forvirrede søster med dejligt virkelighedstro nærvær.\nI det hele taget er det forfriskende at se en ny forestilling med to så interessante og komplicerede kvindelige karakterer i hovedrollerne. Hverken Jasmine eller Ginger er perfekte, men virkelige mennesker med gode og dårlige sider, og hver deres udfordringer i livet.\nDisse to kvinder bakkes dejligt op af en lang række veloplagte mænd i de forskellige biroller. Både Claus Riis Østergaard, Benjamin Kitter og Nicolai Jandorf i rollerne som henholdsvis Jasmines eksmand Hal, Gingers kæreste Chilli og Jasmines nye flamme Dwight leverer som vanligt varen med gode solide præstationer, der kun styrker forestillingen yderligere.\nBlue Jasmine på Odense Teater er kort og godt en solid og underholdende oplevelse med skuespilpræstationer fra den øverste skuffe.\nOdense Teater, Store Scene, Jernbanegade 21, 5000 Odense C\nSpilleperiode: 12. september–2. oktober 2020\nSet den 19. september 2020\nMedvirkende: Christine Albeck Børge, Louise Davidsen, Claus Riis Østergaard, Mikkel Bay Mortensen, Benjamin Kitter, Magnus Andersen Hald, Nicolai Jandorf, Emil Veber Rasmussen, Lea Baastrup Rønne, Niels Skovgaard Andersen, Klaus T. Søndergaard, Frederik Malmose og Arthur Ditlev Wadstrøm\nIscenesættelse, oversættelse og dramatisering: Nicolei Faber\nScenografi og kostumer: Christian Albrechtsen\nLyddesign: Magnus Hansen\nDramaturg: Mathias Rosenkrands Bech\nAnmeldelse: En folkefjende, Nørrebro Teater (Nørrebro Teater og Odense Teater)


2021-07-05 07:00 Nyheder\nKatrine Barslev, presse- og kommunikationsansvarlig PriceRunner Danmark\nDanskerne handler i stigende grad på nettet, og flere virksomheder vælger en webshop frem for fysiske butikker. Det bliver derfor stadig vigtigere at vide, hvordan man som forbruger navigerer i den digitale verden, mener Katrine Barslev, der for nyligt tiltrådte som PR- og kommunikationsansvarlig for PriceRunner Danmark.\n”At handle online er for alle, men vi ser stadig nogle grupper, som ikke vil, kan eller tør købe online. Jeg forstår dem godt, for det kan virke som et sort hul af muligheder, og hvor skal man starte? PriceRunner vil være stedet, som gør livet lettere for danskerne og hjælper med at tage bedre og mere gennemtænkte købsbeslutninger,” siger Katrine Barslev.\nPriceRunner har hentet Katrine Barslev ind som ansvarlig for PR og kommunikation for at styrke virksomhedens position som forbrugernes foretrukne værktøj for prissammenligninger. Hun kommer fra en stilling som nordisk marketing- og kommunikationsansvarlig hos Mynewsdesk og har en baggrund som journalist.\nKatrine Barslev vil bruge sin erfaring til at styrke debatten om e-handel med særligt fokus på mere langsigtede og dermed bæredygtige køb.\n”Alle butikker, både fysiske og online, har et ansvar for at tænke bæredygtighed ind i deres forretningsmodel. PriceRunners ambition er at hjælpe danskerne til at bruge deres penge fornuftigt og gennemtænkt, og man kan altid finde opdaterede tests, guides og mærkninger, som viser vej i forbrugsjunglen. At købe med omtanke er at købe bæredygtigt,” siger Katrine Barslev.\nEn undersøgelse lavet af YouGov i maj 2021 for PriceRunner viser, at 88 procent af adspurgte danskere kender til PriceRunner, mens 60 procent har brugt tjenesten i løbet af den seneste måned.\nVirksomheden, som i Danmark har hovedsæde i Nykøbing Falster, står bag nogle af markedets mest grundige, uvildige tests af alt fra brødristere og overvågningskameraer til rejsevogne og gummistøvler. Udover pris er det også muligt at sammenligne kvalitet, popularitet og anmeldelser.\nKatrine Barslev, 30 22 15 78 eller katrine.barslev@pricerunner.com\nFra venstre: Christine Gouldthorp, presseansvarlig UK Evelina Galli, presseansvarlig Sverige Katrine Barslev, presseansvarlig Danmark


Opsætning af en basis kalender via "Ny kalender guiden"\nEn ressource kalender er ideel for terapeuter, hvor der ikke må ske bookinger, der overlapper hinanden, eller andre situationer, hvor der er tale om tid mellem dig og din kunde, studerende eller klient. En ressource kalender kan også anvendes, når en lokalitet eller udstyr kun kan bookes af én person ad gangen. Det kan være delebil, mødelokale, eller noget helt tredje.\nEn massør terapeut vil måske være den eneste ressource der kan bookes online - I den første mulighed, En enkel ressource, person, objekt eller et sted er den mest anvendte og bedste kalender, i de fleste tilfælde. Hvis du har mere end én person eller flere ting, som du tilbyder til online booking, kan du vælge: Mere end 1: Flere ressourcer, personer eller steder, som kan reserveres samtidig\nNavnet du vælger at give din kalender vil i kombination med dit SuperSaaS konto navn danne den internetadresse (url), hvorpå, at din online kalender ligger. Denne internetadresse vil dine kunder kunne se. Vælg et kort og beskrivende navn til din kalender. Dette navn kan du ændre på et senere tidspunkt (hvilket du også kan med dit konto navn) - i så fald vil du se, at internetadressen ændrer sig for din online kalender. I dette eksempel, kan du skrive: Terapeut, og klikke på Næste trin.\nI din kalender er der nogle basis begrænsninger. Du kan ændre åbningstider for individuelle dage eller ressourcer. Når du har konfigureret dine tider med starttid og sluttidspunkt, kan bookingsystemet derudfra tilbyde faste tider til din kunder. Eksempelvis hvis du har åbent klokken 10.00 til 13.00, og du tilbyder bookinger af en halv times varighed, vil der blive vist 6 ledige tider, til online booking, indtil tiderne bliver booket af dine kunder. Du kan via vores demo se et eksempel på tider tilbudt til online booking.\nDu kan fastsætte tider med fast længde på en let måde ved at anvende følgende koder: *:00, *:30 hvorefter bookingsystemet automatisk laver tider for dig, som dine kunder kan booke med start hver hele og halve time i dine åbningstider. Hvis du tilbyder behandlinger med forskellig varighed, vil det være en fordel, at dine kunder ikke booker på faste tider i din kalender. Derimod skal dine kunder først vælge, hvad de ønsker at booke: Eksempelvis: Massage ansigt 30 minutter, eller: Massage hele kroppen 1 time. I det tilfælde du ønsker, at dine kunder skal vælge tidspunkt og længde, da vælger du i opsætningen: På ethvert tidspunkt på dagen (inden for åbningstiderne).\nTest og se, om din kalender fungerer som du ønsker\nFor at vælge en dato for en booking, kan du enten vælge via pop-up kalenderen, eller manuelt indtaste et tidspunkt. Som standard vil bookingsystemet kun spørge efter navn og telefonnummer, men du kan bede om flere data fra dine kunder, ved at tilføje flere felter, som dine kunder skal udfylde i forbindelse med deres online booking: Indsamling af flere booking detaljer.\nJustering af konfiguration\nKalenderen, som vises som demo for en terapeut, tilbyder: Introduktion (60 minutter), Mellemlang behandling (90 minutter) og Lang behandling (120 minutter), så i dette eksempel er der for kunderne tre fastsatte valgmuligheder i rullegardinmenuen.\nBookingsystemet tilbyder en bred vifte af forskellige muligheder for betaling. Både i forhold til, hvordan du gerne vil præsentere dine services og ressourcer samt om du ønsker betaling ved fremmøde, eller forudbetaling. Endvidere kan du vælge forskellige betalingsmetoder via eksterne betalingsudbydere - eksempelvis PayPal eller ePay (Dankort). Derud over kan du også tilbyde rabatkoder og rabatter.\nBuffer tiden er ikke afhængig i forhold til: Fra åbningstiden - til den første booking samme dag, henholdsvis: Efter den sidste booking på en pågældende dag.\nI feltet: Begræns starttid til: kan du indsætte en liste af starttider, hvor dine kunder kan booke. Når starttid og længden på bookinger er predefinerede af dig som administrator, kan bookingsystemet vise tiderne via farvemarkeringer i din online kalender, som du giver dine kunder adgang til. I dette eksempel vil standardlængden blive vist.\nVenligst vær opmærksom på, at indsætter du ikke tidsbegrænsninger, vil en booking potentielt starte på et hvilket som helst tidspunkt på dagen, og alt andet lige give dig en række tomme huller i din online kalender. For at undgå, at dine kunder bruger "skæve" tidspunkter såsom klokken 13.43 til 13.58, kan du afrunde alle bookinger til hele time.\nTest din online kalender, som dine kunder ser kalenderen\nFor at du undgår fejl, er det en god idé at teste din online kalender, som dine kunder ser kalenderen - før dine kunder starter med online booking. På den måde sikrer du dig, at kalenderen fremstår, som du ønsker. For at teste, skal du skifte imellem rollerne som: Administrator henholdsvis: Bruger. Dette emne beskrives nærmere her: Test din kalender.\nIntegrer registreringen i dit website


filihunkat: november 2016\n...helt bogstavligt ;-)\nI sommers hjalp jeg en krea-veninde med at fikse gamle Barbie-dukker, så de kunne præsenterer sig pænt til en evt adoption ;-) På Pinterest fandt jeg flere tips til at ideer til at få filtret og mat Barbie hår til at blive fint igen og straks gik jeg i gang med at teste dem.\n....og dette var hvad jeg nåede frem til :-)\nBEMÆRK at hår-kuren her KUN virker på ÆGTE Barbie dukker (de uægte Barbie dukkers hår er ikke af samme gode kvalitet og derfor garanterer jeg ikke noget)\n- Barbie-dukker med mat og filtret hår\n- shampoo eller opvaskemiddel\n- lusekam (se billedet)\n- almindelig redekam\n- sugerør, klippet i ca 2,5 cm)\n* Jeg har testet flere forskellige balsam'er og må sige at L'Oreal's virker bedst. De svanemærkede fungerede desværre slet ikke. Vær opmærksom på at plastkruset kan tage imod parfumen fra den balsam jeg anbefaler at bruge.\n1. Red dukkernes hår så godt du kan. Vask forsigtigt med almindelig shampoo (eller opvaskemiddel), hvis håret er meget beskidt.\n2. En lille klat balsam kommes i plastkruset og det kogte vand hældes over. Lad vandet stå og køle lidt af (det skal stadig være for varmt til at komme fingrene i, men ikke kogende....lidt samme temperatur som når du har ladet din te stå lidt og så alligevel drikker for tidligt af den)\n3. Barbie-dukkernes hår kommes ned i kruset med vand og balsam. KUN håret, se på billedet hvordan jeg fik det arrangeret.\n4. Lad dukkerne stå sådan indtil vandet er lunken (nogen lader dem stå meget længere, men min tålmodighed rakte ikke så langt)\n5. Tag dukkerne op og skyl let i varmt vand under vandhanen. Man skal kunne fornemme lidt balsam i håret og hvis ikke kan du altid tilføje lidt balsam. Lad nu Barbie-dukken ligge på vaskebrættet og red håret med en lusekam (den brede side) eller med en almindelig kam (også den brede del). Slut med at redde håret med den fine del af lusekammen/alm. kam.\n6. Sæt Barbie-dukkens hår på alle mulige og umulige måder. Eftersom jeg ikke rigtig har meget erfaring med oprulning af hår, så forsøgte jeg mig blot frem, men har du en lille prinsesse derhjemme og erfaring med fine måder at sætte hår på, kan du bare give den gas.\nHårnåle, sugerør og mini klemmer blev brugt.\nJo flere oprulninger, jo finere krøller.\n7. NU skal du/ væbne jer med tålmodighed! Barbie-dukken skal sidde og tørre i mindst et døgn. Jo længere tid jo bedre krøller.\n8. Når håret er godt og grundigt gennemtørt, tages hårnåle, sugerør og miniklemmerne forsigtigt ud. Barbie-dukkens hår vil se lidt vildt ud, men med en strikkepind kan du forsigtigt dele krøllerne og sætte håret. Du kan også bruge en meget bred kam (sådan en til krøllet hår). Redder du håret med en børste vil håret bølge lidt, men stadig være fint.\n9. Ups og for filan da også......jeg glemte at tage et billede af det færdige resultat og kan derfor kun vise et billede med et eksempel på hvordan jeg endte med at sætte håret i en elastik og ikke andet. På IG havde jeg, i sommers, flere billeder af resultaterne.\nEtiketter: Barbie, DIY


» Køb Træbriketter i Kokkedal [GUIDE]\nEr du på udkig efter træbriketter i Kokkedal? Vi anbefaler følgende webshops…\nEn del e-forhandlere tilbyder nu om stunder en lang række forskellige løsninger til levering. Den mest moderne er nu om dage at få leveret til en pakkeshop, og så henter du bare varerne når det passer dig bedst. Denne er nemlig vældig fremkommelig, og endda tillige den mest betalelige løsning til levering.\nDu bør tillige vælge at bestille levering hjem til dig selv eller til adressen på dit arbejde. Leveringstypen viser sig i mange tilfælde en lille smule mere omkostningsfuld, men også særdeles let. Den prisbilligste fragtmulighed af træbriketter i Kokkedal kan ikke benægtes at være selv at hente ordren, hvilket afhænger af at du fysisk befinder dig lige ved træbriketter i Kokkedal e-shoppens adresse.\nLeveringstiden er selvfølgelig yderst central når vi mangler varen lige om lidt, så i det øjemed er det altså klogt at man ser nærmere på det estimerede leveringstidspunkt for den respektive vare.\nAdskillige træbriketter i Kokkedal online varehuse udlover 1 dags fragt på mange af butikkens varer, hvilket dog regnes ud fra at du når at bestille forud for et besluttet tidspunkt, så de har mulighed for at nå at få træbriketter i Kokkedal betjent forinden de logistikansatte har fyraften.\nVisse outlets på nettet præsterer levering uden betaling, men i mange tilfælde kun hvis du køber for en fastsat sum. Desuden bør du vælge den prisbilligste leveringsmanér, som tit – ligegyldigt om du er nær Horsens, Thisted eller Lystrup – er at få dem til at køre din ordre til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden meget simpelt for almindelige mennesker at vurdere prisniveauet på træbriketter i Kokkedal i blandt flere e-firmaer, og med det motiv har mange shops på nettet fundet det uundgåeligt at mindske priserne på deres produkter – til piger og drenge, lige så vel som til herrer og damer – enormt, og endda nogle gange garantere levering uden betaling.\nTrods dette kan det immervæk vise sig tiden værd at kontrollere flere online selskaber efter træbriketter i Kokkedal udsalg inden du handler, så man er sikret at opnå den bedste pris.\nDu bør lige meget hvad være omhyggelig med, at når en online virksomhed udlover træbriketter i Kokkedal til en udsalgspris der kan virke ubegribelig gunstig, er det undertiden være et kendetegn på en uægte shop. Bestillinger med kort er trods alt dækket ind under en bestemmelse, hvilket værner dig som kunde imod svindlende shops på nettet.\nVi foreslår generelt bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Alternativt kunne du vælge et afdragstilbud fra eksempelvis ViaBill, når du tilstræber at afbetale pengene over flere uger.\nFør nogen bestiller træbriketter i Kokkedal på en internet butik burde man egentlig se på butikkens forretningsaftale, det er dog for det meste ikke super interessant.\nEn nem løsning kunne måske være at se om netbutikken er e-mærket medlem, da det almindeligvis er et billede på at webbutikken imødekommer de gældende danske regler, samt at e-shoppen lejlighedsvis efterses af eksperter der har nøje kendskab til lovene på området. Dette er en god chance for en håndsrækning, når du bliver udsat for problemer i forbindelse med din handel.\nUdover dette anbefaler vi at du er på vagt for de mest vedkommende vedtægter der kan have indvirkning på transaktionen, som for eksempel hvilken bytteret på træbriketter i Kokkedal forretningen har. På grund af dette er det også afgørende, at man altid bibeholder ens faktura e-mail, så man fremadrettet kan eftervise bestillingen, hvad end du søger efter varer til en voksen eller et barn.\nTrustpilot forærer dig faktisk værdifulde løsninger til at besigtige ret mange forhenværende kunders synspunkter og på grund af dette rekommanderer vi, at du tjekker webshoppens træbriketter i Kokkedal bedømmelser forud for at du køber.\nFacebook fremskaffer desuden rigtig fantastiske løsninger til at få en idé om internet selskabets pålidelighed. Derudover ser vi endda online virksomheder hvor folk kan give en omtale af virksomhedens service, hvilket på samme måde burde bruges til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nWebsitet er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi arbejder tæt sammen med en gruppe af online forretninger og markedsfører virksomhedernes produkter, og tjener godtgørelse for så vidt de personer vi sender videre fuldfører en bestilling.\nFakta omkring træbriketter i Kokkedal og e-forhandlere vedligeholdes nu og da, men vi kan desværre ikke garantere imod reguleringer der kan være iværksat efter seneste opdatering af vores informationer.\nTræbriketter i Kokkedal – Køb træbriketter i Kokkedal\nKokkedal Industripark 9, 2980Kokkedal


Februar 18. 2014 Kl 3:37 Som jeg har skrevet tidligere, og som det ses på mine forsømmelser, i det jeg har sprunget over en dato flere gange her på det sidste, og skrevet 2 måske 3 datoer sammen, så skyldes alt dette at jeg har fåen en ven, (en veninde), som viser mig daglig interesse, vi snakker sammen i telefon, vi var således 2 timer om at sige godnat (både i går og forleden).\nFor mig er det en større glæde end jeg havde forestillet mig.\nDa jeg i skolen skulle lære Latin, brugte vi blandt andet Illiaden, som kom fra Grækenland.\nVi læste om af Herkules's bedrifter, og fik fortalt at en kendt arkæolog, blev gift med en Græsk kvinde, som kunne hele fortællingen udenad. Fordi de havde fælles interesse.\nJesus yndede også at fortælle Maria om Himmeriget, og det blev hendes søster Marta for meget en dag, som stod alene ude i køkkenet, og ønskede Marias selskab derude.\nIgen måtte Jesus tage en af sine venner i forsvar, og sagde til Marta og til os andre: Maria valgte den gode del.\nSåledes har jeg nu også mødt pigen, som vælger den gode del.\nMig til stor glæde.\nJeg ved godt at jeg igennem årene har haft mange læsere her på siden og på en af de andre sider, jeg skriver på, har haft 200 læsere hver dag.\nMen det er sjældent jeg fik brev tilbage i form af e-mail, med bare et lille bitte tak.\nJeg har fået mange breve i de nu 14 år jeg nu har rundet siden januar 1999 og jo vennerne har ikke været de vigtigste, det har Gud været, også for Jesus.\nJesus var også et familiemenneske.\nHan gjorde hverdagen til en festdag, til en Højtid, vi har flere Højtider efter Ham, og sådan er Guds Himmelske Rige, et paradis et Helligt sted, hvor vi mødes fra nær og fjern.\nDer bruges tid til at spise, der bruges tid på at tale om tingene og der bruges tid på sang og musik, på dans og på udflugt.\nEn af mine store favoritter, Percy Collett , siger noget, som nok ikke skal tages helt bogstaveligt, at hvis man ikke kan danse, så kommer man slet ikke ind i Himlen.\nDet er kun lidt rigtigt, mange af dem, som kommer i Himlen, har rigtig nok harmoni i kroppen, de lamme, som aldrig har kunnet danse, kommer selvfølgelig også ind, deres lammelse følger jo ikke med deres sjæl, lammelsen og anden sygdom er ladt tilbage bundet til det støv som bliver tilbage i jordens grave. Og ved opstandelsen, er det i et herliggjort og med et evigt legeme vi opstår.\nEvangelierne og det evige liv er meget enkelt. Selv enfoldige kan forstå og opleve livets glæder.\nFebruar 18. 2014 Kl 8:51 dagens tekst er meget speciel.\nDa jeg gik tur i parken med min lille hund. Snakkede jeg med min elskede i telefon i en times tid. Og hun læste teksten op for mig, og vi snakkede om den. Da jeg blev færdig med dagens indlæg, kunne jeg ikke skrive om dagens tekst. Og nu kryber jeg udenom.\nEgentligt er dagens tekst noget man skal opleve.\nMan skal opleve at bygge sit hus på klippen.\nDet viser sig nemlig, at gør man det, så finder man sammen med lige folk. Og lige børn leger bedst.\nTo der lyver er lige gode om det. Men de kan ikke lege sammen. De kan som voksne ikke opbygge noget sammen.\nTo der stjæler kan godt stjæle sammen.\nMen de kan ikke opbygge et liv sammen.\nMange pirater og bander har forsøgt.\nRegeringschefer havde succes med det i gamle dage, men da de skulle vejes ved livets slutning mistede de alt.\nSvindleren kan mister alt før, som Salmisten skriver i:\nSalme 55:23. Kast din Byrde på Herren, så sørger han for dig, den retfærdige lader han ikke i Evighed rokkes.\n24. Og du, o Gud, nedstyrt dem i gravens Dyb! Ej skal blodstænkte, svigefulde Mænd nå Hælvten af deres dage. Men jeg, jeg stoler på dig!\nJeg har stadig ikke forklaret skriftstedet:\nDet siger egentligt:\nLigegyldigt hvad, hvem og hvor, så er:\nHvem = Jesus\nHvad = Jesus ord\nHvor = altid\nEvigheden begynder først, når Jesus bliver din ven, når Han kan sige:\nSå får du riget.\nNår du giver afkald på alt andet. Så får du det hele og alt andet i tilgift.\nLigesom Kong David, der var salmisten, som skrev Salmerne.\nDavid ærede Gud. og deler sine erfaringer med os.\nHan gør os alle til kongesønner.


VVS i Sortebrødrenes kloster i Odense – Odense Bys Museer\nVVS i Sortebrødrenes kloster i Odense\nDette er en fortælling om sortebrødrenes byggeaktiviteter, især vand- og varmeforsyningen, med baggrund i Møntergården – Odense Bymuseums udgravningsarkiv.\nDenne artikel er blevet til efter gennemgang af det 15-20 år gamle udgravningsmateriale. En udgravning behøver ikke nødvendigvis slutte ved den sidste spadefuld jord, der kastes over hullet eller ved beretningens sidste punktum. Nye oplysninger kan hentes ud af ældre materiale. F.eks. en undersøgelse af VVS-installationerne, som ikke tidligere er blevet bearbejdet og sammenstillet i dette omfang. Disse installationer fandtes i sortebrødreklosterets nordøstlige hjørne, hvor køkkenet var placeret.\nPlan I: Sortebrødre klosters nordøstlige hjørne. VVS-installationer i 12- og 1300-tallet I: nordfløjens østligste rum. 2: lang rende af hhv. munkesten og kampesten (den fortsætter langt ud af billedet mod nord). 3: nordhus. 4: brønd. 5: hypocaust. 6: buestik. 7: buestik. 8: buestik. 9: teglstensrende. 10: tønde. 11: tagstensrende. 12: tønde. 13: tagstensrende. Alle render og tønder på denne plan er nedgravet i jorden. I artikel og billedtekst henviser tallene i parentes til plan I og 2. H. Lyholm tegning og opmåling.\nSkt. Peters kloster i Odense\nAnno Domini 1239 grundlagdes antageligt Skt. Peters kloster i Odense; sortebrødrene var kommet til byen. Tiggerordenerne var i 1239 en temmelig ny foreteelse. De opstod i begyndelsen af 1200-tallet som en reformering af det hidtidige klostervæsen. De karakteriseredes ved både den enkeltes og ordenernes principielle afkald på fast ejendom og indtægt. Fattigdomsidealet skulle leves fuldt ud, ikke blot prædikes i kirken. Brødrenes primære opgaver var teologiske studier og prædiken. Der var ikke krav om legemligt arbejde, dette blev så vidt muligt overladt til lægbrødrene. Tiggerordenerne fik stor udbredelse i 12- og 1300-tallets Europa, hvor deres klostre overvejende lå i de større byer (bispesæderne).\nKlosteret bestod til 1540, hvor det i lighed med langt størsteparten af de danske klostre blev nedlagt som følge af Reformationen. Dets ejendomme tilfaldt det nyetablerede Gråbrødre Hospital, mens kirkegården fortsatte som offentlig kirkegård, muligvis helt op til 1700-tallet.\nOversigtsplan: Sortebrødre kloster indtegnet på moderne bykort. H. Lyholm tegning.\nSortebrødrenes klosterbygninger forsvandt hurtigt efter Reformationen. Senest i 1607 blev den sidste bygning revet ned. Kun stednavnet “Sortebrødre Torv” angiver i dag, hvor klosteret lå. Men heldigvis skete nedbrydningen af klosteret ikke lige systematisk. Efter Møntergården – Odense Bymuseums udgravninger 1972, 1974, 1978, 1979 og 1981 kan der dannes et rimeligt overblik over klosterets bygningshistoriske udvikling. Enkelte steder var kun fundamentsgrøften med evt. fundamentssten eller plyndringsgrøften (den grøft, der blev tilbage, når man havde “plyndret” en forladt bygning for anvendelige sten til genbrug) bevarede. Men andre steder var murværket bevaret i anseelig højde, helt op til 12 skifter munkesten. Kirken, østfløjen, dele af nordfløjen, nogle nordlige huse og kirkegården var endnu bevarede i grundtræk i forskellige niveauer under overfladen. Vestfløj og resten af nordfløjen er kun fragmentarisk kendt.\nDen lange rende (2). De første 14 m er dannet af store kampesten og genanvendte granitkvadre. På billedet ses den ene af de lange overliggere over den gamle brønd, der er dendrokronologisk dateret til 1180.\nSortebrødreordenens ældste bestemmelser fra 1220 foreskriver så enkle bygninger som muligt. Dels af økonomiske hensyn, og dels for ikke at vække forargelse blandt præster, andre ordener og lægfolk. Men senere blev disse krav modereret, og større bygninger blev opført.\nSortebrødrenes kloster i Odense var i sin storhedstid i 1400-tallet et imponerende firfløjet bygningsværk. Det var i omkreds større end det bedst bevarede nordiske sortebrødrekloster i Ribe. Men oprindeligt har det været noget mindre. Klosterbygningerne blev gradvist bygget omkring en enkel kvadratisk fratergård, efterhånden som brødrene indsamlede midler til dette. Bygningerne opførtes i tegl, men muligvis har der været forløbere af træ, som i dag ikke kan erkendes arkæologisk.\nDenne artikel omhandler primært klosterets nordøstlige hjørne, hvor VVS-installationeme var placeret, jvf. plan I: slutningen af 1200-tallet og plan 2: 1400-tallet. Sandsynligvis blev kirken (som dannede sydfløj) og østfløjens sydligste rum bygget først. Ikke meget senere blev resten af østfløjen bygget. I slutningen af 1200-tallet blev så nordfløjen (eller i hvert fald dets østligste rum), bygget samtidig med en lang rende, der førte spildevand ned til Byens Bæk (en senere betegnelse for vandløbet nord for klosteret). Kort efter blev et lille hus føjet til mod nord. Mellem nordfløjen og det lille hus var der således en lille gård, hvor der i 1312 blev anlagt en brønd . Vestfløjen er ikke undersøgt i samme omfang, fra den kendes kun en del af korsgangen ind mod fratergården. Alle fire fløje har haft korsgange, så uanset hvordan vestfløjen har set ud (tegl eller træ) har klosteret haft form af det for klostre typiske firfløjede anlæg. Normalt anlagdes køkken- og økonomibygninger i fløjen modsat kirken. Således også i dette tilfælde. Det forekom naturligt at anlægge kirken mod syd med front mod det velbefærdede hovedstrøg Overgade. Der var kun godt 70 m fra klosterets sydvestre hjørne til Overgade. Og det var lige så naturligt at placere køkkenfløjen mod nord, ned mod det sumpede område mellem klosteret og Byens Bæk. Pga. de mange vvsinstallationer i denne del af klosteret ved vi, at selv om de enkelte rum har skiftet funktion i tidens løb, har køkkenet altid hørt til mod nordøst.\nMen det lille nordhus var ikke oprindeligt tænkt som økonomibygning. Allerede ved opførelsen af dette blev det forsynet med en helt speciel varmekilde, hypocausten. At huset blev opvarmet tyder på en anden og mere speciel funktion. Det kunne være f.eks. vinterrefektorium (mødesal) eller priorens bolig. Omkring år 1400 blev husets syd- og østmure revet ned. De øvrige mure genanvendtes i det storkøkken, der derefter blev opført. En passage førte fra nordfløjen vest om køkkenet til området nord for klosteret. Her blev meget naturligt et latrin placeret o. 1500, det er dog indtegnet på planen fra klosteret i 1400-tallet.\nPlan 2: Sortebrødre klosters nordøstlige hjørne. Køkkenet efter udvidelsen o. år 1400. VVS-installationer i 14- og 1500-tallet. 20: køkken. 21: latrin. 22: rende dannet i gulvbelægningen. 23: tønde. 24: kaminildsted. 25: ildsted. 26: bageovn. 27: tønde til opsamling af trækul. 28: passage. H. Lyholm tegning og opmåling.\nTegl var tidens nye byggemateriale i 1200-tallet, og sortebrødrene forstod til fulde at anvende det, også til deres forskellige VVS-istallationer.\nOfte, når man beskæftiger sig med middelalderens gejstlige ordener, handler det om organisation, administration og litteratur. Men deres viden om og brug af tekniske installationer har været ikke mindre imponerende. Især da de fleste af middelalderbyens borgere endnu boede i bindingsværks- eller træhuse. Adelen, som kunne tænkes at konkurrere med munkene i denne henseende, boede for størstedelen endnu på landet, mens borgerlige købmænd knap var blevet en egentlig (betydende) stand i det 13. årh. Munkenes kirker og boliger har været imponerende for enhver, som så dem – og så var de endda ikke bygget til menneskers, men til Guds ære. Men derfor kunne munkene godt sørge en smule for deres egne og gæsternes bekvemmeligheder, hvad Odenseklosterets mange VVS-installationer vidner om.\nAmulet af bly forestillende Jomfru Maria med barnet i solgissel. Den lå i klosterkøkkenets øverste gulvlag, og var udgravernes første fund i 1974.\nI klosteret opførtes vandrender, afløb, sivebrønde, kaminildsteder, en stor bageovn, latrinet og den avancerede varmegiver, hypocausten. Disse installationer koncentreredes naturligt nok omkring køkkenregionerne. Men sortebrødrenes køkken havde også et vist ry. Mange konge- og rådsmøder blev afholdt i klosterets kapitelsal. Det var næppe kun pga. salens anseelige størrelse, at man foretrak dette sted til sin mødevirksomhed. Køkkenet har nok været et af byens bedste. Fastekravene krævede, at der en stor del af året kun blev sat fisk på bordet. Dette krav blev sandsynligvis også overholdt. Men hvilke fisk? Ben fra over 20 forskellige arter fandtes i det ikke særligt rene køkkengulv. Gulvlagene blev analyseret af Zoologisk Museum i 1974. Mange fiske- og dyreknogler blev påvist. Aborre og gedde stod tit på menuen. Men også andre ferskvandsfisk som suder, skalle, karpe og ål kunne finde anvendelse. Adskillige saltvandsfisk fandtes på brødrenes menu. Især torsk og kuller, men også sild og makrel. Andre arter, heraf nogle mere specielle, fandtes der enkelte rester af. Således haj, brasen, karpe, hornfisk, lange, kulmule og ulk. Ikke bare de tørrede, saltede eller røgede, men også friske fisk. Tilberedt med de urter, brødrene dyrkede i klosterhaven kunne de blive en stor delikatesse, som ikke var menigmand forundt. Som dessert kunne de byde på de sjældne figner. Faktisk er fundet af figenrester i den lange rende, det ældst kendte danske eksempel på denne frugt. Brødrene må have haft gode handelsforbindelser sydpå for at skaffe denne frugt. Selvfølgelig kom også fugle-og dyreretter på bordet i ny og næ. Også deres knogler fandtes i køkkengulvets lag. Specielt grågæs, høns, svin, okse og får. Men også gråand, trane, hare, rådyr, marsvin og hest blev der fundet enkelte knogler fra. Jo, sortebrødrene forstod sandelig at lave god mad. Dette kunne dog blive problematisk, brødrene blev forvænte. Så forvænte, at de bad paven om lov til at fravige fra deres vanlige strenge fasteregler, når de var ude blandt bønder og borgere for at prædike og missionere. Lægfolkenes fastemad var simpelthen så dårlig, at brødrene ikke kunne få det ned. Tilladelsen fik de skam. Reglerne behøvede ikke være så strenge, at munkene ligefrem led under det. Dårlig mad (og mave?) ville jo koncentrere tankerne om de timelige ting, som egentligt burde være uden betydning.\nSortebroder i køkkenet. Fra Bymuseets udstilling om klosteret.\nPrøver af slam fra den store rende udgravet i 1974 er underkastet en arkæobotanisk analyse på Nationalmuseet her i 1996, og kan uddybe vores viden om brødrenes madvaner. En vis form for lægekunst har de nok også udøvet. I hvert fald konstateredes hundepersille, rundskulpe, svaleurt, skærm-vortemælk, læge jordrøg, kransburre og bulmeurt, der må være indført. De sidste fem var meget anvendt som lægeplanter i middelalderen. De var på dette tidspunkt ikke integrerede i den danske flora, og må være indført som lægeplanter. Brødrene har haft deres egen køkkenhave, hvor de dyrkede både spise- og lægeplanter. Endvidere kunne de supplere med indsamlede fødeplanter som hassel, hyld og hindbær.\nEn by var – og er – afhængig af de tilgængelige vandressourcer. I middelalderen udgjorde Odense Å byens sydlige afgrænsning. Derudover løb Byens Bæk nord om byen og endte mod øst i Pjente Dam. Den var ikke i den tidlige middelalder en egentlig bæk, men snarere et åbent, bredt vandløb. Brødrene ville ikke spilde unødig tid på at hente vand fra bækken. Adskillige render af forskellige konstruktioner førte vand til og fra bygningerne.\nVandrender, afløb og lignende kendes fra andre middelalderlige bygninger, især klostre. Kirkens mænd havde adgang til skriftlige kilder fra antikken om romernes tekniske kunnen på dette område. Øm kloster havde f.eks. tre kanaler, der ledte vand til klosteret. Og på Æbelholt kloster er der fundet blyrør og vandhaner. Fra Esrum kloster kendes endog navnet på deres sagkyndige i aquæ ductus (vandledninger), frater Stephan. Kun få verdslige kunne hamle op med de gejstliges viden på dette område. I Helsingør lod lensmand Johan Oxe et stenhus opføre midt i 1400-tallet. En udgravning i 1982 afslørede, at huset var opført med et buestik i stil med sortebrødrenes. Via buestikket kunne ledes vand fra en nærliggende brønd ind i husets kælder. Men det er et ret enestående tilfælde, at en privatmand lader en sådan installation opføre, måske er dette det ældste eksempel i profant byggeri.\nDen lange rende (2). De sidste 26 m er dannet af munkesten.\nAllerede ved opførelsen af klosteret havde sortebrødrene taget højde for disse installationer. I de nordøstlige rums murværk er to buestik bygget ind i murværket (6+7). Og i nordhusets sydmur er endnu et buestik erkendt (8). Et buestik er en form for “tunnel” i murværket til at lede vand i render ind i det næste rum eller ud af bygningen.\nDen længste af renderne var den lange stenrende (2). Den skulle lede spildevand fra klosteret ned til Byens Bæk. Omkring 40 m. lang var denne ledning, der består først af en kampestensrende, dernæst af en teglstensrende. Den var anlagt samtidig med nordfløjen, da der i denne var et oprindeligt buestik til at føre renden under murværket (7). Buestikket var i nordmuren. Lige inden for dette var en udslagskumme, hvori man hældte det vand, der skulle i renden. Da man anlagde renden, stødte man på en ældre brønd fra før klosterets tid (1180’eme). Den er et af de få vidnesbyrd om beboere i dette område før brødrene kom til. Brønden lå i vejen for deres byggeri. Den blev fyldt op, og to granitkvadre på hver 1.40 m. blev lagt på hjørnestolperne. Kvadrene var præcist kløvede, så de førte renden hen over den gamle brønd. Det lille nordhus (3) blev bygget lidt senere, her er buestikket anlagt ovenpå renden. Renden havde tydeligt fald (6.14-9.3%) mod nord ned til Byens Bæk, så der var ingen tvivl om dets funktion som afløb fra klosteret. De arkæobotaniske analyser har påvist et interessant indhold. Ikke kun de nævnte planterester, men også fiskeknogler, fiskeskæl, insektdele, muslingeskaller og svampesporehuse. Renden var en kloakrende, der førte latrin- og andet affald væk fra klosteret. Efterhånden blev renden godt fyldt op, på det nederste stykke af teglafsnittet var den helt tilstoppet af slam. Men da den var gravet ned i undergrunden, og dermed dækket af jordlag, kunne man ikke komme til at fjerne tilstopningerne. Renden blev ubrugelig, men havde dog virket i to generationer.\nTegning af brøndens konstruktionsprincip (4). Den er dannet af 60 cm. brede planker med tydelige savespor. H. Lyholm tegning.\nI året 1312 besluttede brødrene, at der skulle anlægges en brønd til at sikre klosterets vandforsyning. Jo tættere på køkkenet, des bedre. Derfor blev brøndgraverne sat i gang med arbejdet få meter fra klosterets nordmur, i gården mellem nordfløj og nordhus. Der stødte de på kloakrenden. Det blev dog besluttet, at den ikke var til nogen nytte mere. Så de fjernede de sten, der lå i vejen, og gravede endnu dybere. Den stort anlagte rende blev derved sandsynligvis taget ud af brug senest i 1312. Muligvis kunne man stadig se buestikket inde i nordfløjen. Men hvis man brugte det til spildevand, endte dette ikke mere i Byens Bæk, men derimod i brønden (4).\nBrøndens indvendige mål var 1.5 × 1.5 m og den var mindst 10 m dyb. Som så meget andet i dette kloster, var den bygget anderledes end normalt brøndbyggeri. Den havde ikke de gængse hjørnestolper, men var derimod samlet af planker, der var savet ud til at gå i hak med hinanden.” På den måde blev den solid nok til at modstå jordens tryk selvom træet ældedes. Denne brønd kom til at fungere i knap 100 år. Så udvidede man køkkenet (20) og sløjfede den. Den blev fyldt op, og et gulv blev lagt hen over. Men den blev ved med at give problemer længe efter. Fylden satte sig konstant, og gulvet blev temmeligt ujævnt i det hjørne.\nI østfløjens nordligste rum førte en teglstensrende fra vest mod øst, for derefter midt i rummet at lave et knæk mod nord (9) og blive ført ud under rummets nordmur via et buestik, der var oprindeligt i muren (6). Senere nedgravedes en tønde i gulvet ned i renden, der derved blev ødelagt (10). Tønden skulle sandsynligvis fungere som drænbrønd. Dvs. den opsamlede vandet fra renden, hvorefter det enten sivede langsomt ud i jorden, eller tønden blev tømt jævnligt.\nNordfløjens østligste rum havde flere render. Ældst (men ikke oprindelig) var en øst-vestgående rende dannet af tagsten (11), der mod øst endte i en tønde i gulvet (12). Langt senere anlagdes et gulv af marksten i dette rum. Noget ujævnt, men særdeles slidstærkt. Midt i rummet dannedes af stenene en forsænket rende i gulvet (22). Også denne rende, der stod åben i rummet, endte i en tønde. Rummet skulle altså stadig anvendes til en eller anden form for vandpjaskeri. Muligvis bryggers. I middelalderen drak man hellere øl end vand (det var nok også sundere, når man betænker vandkvaliteten). Der skulle brygges meget øl til et helt kloster, og til dette formål bruges meget vand.\nFør det store køkken blev opført o. 1400 løb en lukket rende midt ned gennem den lille gård mellem nordfløjen og nordhuset, dvs. udendørs (13). Den løb ud i nordlig retning. Den var dannet af teglrør (tagtegl). Muligvis blev den anlagt samtidig med den store brønd fra 1312 (4), da den begynder i nærheden af denne. Der stod køkkenhjælperen og rensede de mange fisk, der blev spist i klosteret. Skællene blev skyllet ud gennem afløbet. Mange blev siddende inde i rørene, og gav således arkæologerne et indblik i brødrenes spisevaner, da man åbnede renden 5-600 år senere. Men også denne rende blev glemt og gemt. Da det store køkken blev opført, byggede man en bageovn (26) lige oven på renden.\nEndelig skal nævnes en teglstensrende, der førte fra det store køkken ud under den lange passage. Den var ikke oprindelig i muren. Da den blev anlagt, pillede man nogle af murens fundamentsten ud og gravede ud under den. Den kendes kun på et meget kort stykke, så hvor den har ført vand til eller fra vides ikke.\nByens Bæk hører på sin vis også til klostrets vandforsyning. Man kunne både hente vand fra denne og ikke mindst hælde sit spildevand ud i den, omend der næppe var andre end sortebrødrene, der ligefrem lod en spildevandsledning føre ud i bækken.\nTeglstensrendens forløb til buestikket i østfløjens nordmur set fra syd (9 og 6). Vandet blev via buestikket ledt ind i det næste rum eller ud i det fri. På billedet ses de buede overliggere, der dannede “tag” over renden, hvis bund og sider var dannet af almindelige munkesten.\nMiddelalderens bygninger var kolde og undertiden fugtige. Ikke sært at størsteparten af de undersøgte skeletter fra Sortebrødre Kirkegård led af gigt i større eller mindre grad. Det gælder både borgere, adel og munke. I den henseende var der ikke nogen større forskel på stænderne. Bygninger af teglsten var ikke varmere end lægfolkets huse. De fleste anvendte køkkenets ildsteder eller ovne til både madlavning og almindelig opvarmning. Det gjorde sortebrødrene også. I deres køkken skulle der laves mad til mange mennesker hver dag. Ét ildsted var ikke nok. I køkkenets yngste fase (efter storombygningen o. år 1400) var der et kaminildsted (24), flere åbne ildsteder (25), samt en stor bageovn (26). Endvidere blev der ved udgravningerne fundet enkelte kakler fra en kakkelovn. Alt dette måtte have givet varme i denne del af klosteret.\nMens ildstederne anvendtes dagligt, blev bageovnen kun anvendt på de specielle bagedage. Ovnen var stor og krævede meget brænde, så man foretrak at bage brød til lang tid, selv om det så nok blev lidt tørt til sidst. Til gengæld kunne både den og ildstederne holde på varmen længe efter ilden var slukket Foran bageovnen var nedgravet en tønde (27) til at skrabe aske og trækul ud i. Ildstederne blev flittigt brugt. Der findes adskillige faser anlagt omtrent på samme sted. Andre ildsteder kunne opføres efter behov, også midt på gulvet, hvor man hurtigt kunne nedlægge dem igen, hvis de lå i vejen. Når man havde travlt i køkkenet, og hurtigt skulle bruge ild, brugte man blæsebælge til at puste liv i gløderne. Der blev fundet to mundstykker fra blæsebælge i køkkenet.\nDet øverste (yngste) gulv i nordfløjen. Gulvet var i syd dannet af munkesten, i nord af marksten. På billedet ses den østvest-gående rende (22), formet i stenrækken. Dens begyndelsespunkt kendes ikke, men den ender i øst i en tønde (23), nedgravet i gulvet.\nMåske har enkelte andre rum haft ildsteder, ildbækkener o.l. til at give en nødtørftig varme i den kolde, nordiske vinter. Vinteren kunne være en barsk tid for de brødre, der kom fra de sydligere egne. Sortebrødreordenen tillod (eller ligefrem anbefalede) brødrene at flytte mellem ordenens forskellige klostre, i modsætning til de ældre ordener, der netop krævede stabilitas lod, dvs. at man for bestandigt blev i det én gang valgte kloster. Måske var det en forfrossen sortebroder fra Sydeuropa, der fandt på ideen til hypocausten (5). Han kan havde haft kendskab til teknikken fra antikke skrifter, eller måske fra lignende installationer i andre klostre. Hypocausten kendes fra flere nordiske klostre og borge. I Odense således både fra Skt. Knud og Skt. Clara. Løgum (cistercienser-) klosters talesal var forsynet med hele to sådanne anlæg. Fra et fyrrum, sædvanligvis placeret under det rum, der skulle opvarmes, varmede man en dynge sten, som hvilede på en række murbuer over fyret. Mens ilden brændte trak røgen hen til en skorsten. Men når stenene var varmet tilpas op, og røgudviklingen var ophørt, lukkede man med spjældet skorstensåbningen. Så fjernede man dæksleme over en række lodrette kanaler, som gennembrød det øvre rums gulv. Derefter trak den varme luft, uden røg, op gennem kanalen og ind i det øvre rum. Avanceret og ganske givet behageligt.\nRende, der lå mellem nordfløj og nordhus (13). På billedet er en af overliggerne fjernet og man ser noget af rendens indhold. Renden gik ud af funktion ved køkkenudvidelsen. Bageovnen blev bygget ovenpå den.\nAt dømme udfra køkkengulvets mange aflejringer af årtiers, eller århundreders, madlavning, var hygiejnen ikke just i højsædet. Trækul i tykke lag sammen med rester af dyreknogler, fiskeben og andet godt afslører dette. Blandt knoglerne i gulvlagene fandtes rester af den plagsomme husrotte. Men dette problem havde brødrene dog forsøgt at løse, de havde anskaffet sig mindst én kat. Hvordan det stod til med den personlige hygiejne, ved vi af gode grunde ikke. De undersøgte skeletter fra kirkegården kunne dog afsløre noget om tandhygiejnen blandt både brødre og lægfolk. Adskillige havde været plaget af både caries, tandsten og paradentose, og enkelte led såmænd også af rodbetændelse. Nogle fik løst problemerne ved tandudtrækning. Af de få, der blev over 60 år, var de fleste så godt som tandløse. Af sanitære forhold er kun bevaret et enkelt latrin fra klosterets sidste tid, omkring 1500. Det lå naturligt nok bag de regulære bygninger, så langt fra kirken som muligt (21). Passagen, der bl.a. – eller kun? – førte om til latrinet, vidnede om flittigt brug af dette (28). Passagen var forsynet med flisegulve, der var slidte og nogle steder var blevet udskiftet indtil flere gange. Latrinet var muret op af de almindelige munkesten som en firkantet ramme. Men den nordlige “væg” var ikke muret som de øvrige. Her var stenene kun løst sat sammen. Når latrinet skulle tømmes, var det nemt at rive denne væg ned, fjerne indholdet, og derefter sætte stenene på plads igen. Nord for klosteret lå et større, temmeligt sumpet areal mod Byens Bæk. To nedgravede tønder, placeret ovenpå hinanden, kan være et andet, mere primitivt latrin. Området bar i hvert fald tydeligt vidnesbyrd om at være anvendt til renovationsdepot.\nHypocausten (5). Det forreste rum var indfyringsrummet. Herfra tændte man op i det næste rum gennem murbuen. Sodspor kan endnu ses på buens øverste kant. Hele hypocausten var gravet ned. Indfyringsrummet lå udendørs, buen var placeret omtrent midt under muren, mens selve fyrrummet lå under husets gulv. Princippet ses på næste fig.\nEn bearbejdning af det arkæologiske materiale kombineret med skriftlige kilder og naturvidenskabelige undersøgelser har hermed givet nye oplysninger om middelalderens Odense. Ikke kun om sortebrødrene, men også generelt om byen. Brødrene medbragte betydelig specialviden om VVS-installationer o.l. Men de har også taget højde for de gældende forhold og anvendt det forhåndenværende materiale. De eksperimenterede sig frem til installationernes forløb og udseende. Ikke to render er identiske, bageovnen var usædvanlig stor, brønden var ligeledes af en anseelig størrelse, og hypocauster var ikke hvermands eje. At anvende begrebet VVS-installationer om brødrenes opfindsomme anlæg er naturligvis en anakronisme. Men i disse middelalderlige installationer ligger kimen til senere tiders opfindelser. Andre har taget ved lære af disse eksperimenter og anvendt resultaterne deraf til egne formål. Ved at fokusere på den slags tekniske færdigheder fås et andet og mere nuanceret billede af middelalderens gejstlige stand. Deres interesser lå ikke kun på det åndelige plan, men sandelig også på det praktiske. Således må kirkens mænd også have en stor del af æren for bl.a. teknologiske, lægevidenskabelige og administrative landvindinger i Danmarks middelalder. Middelalderen var måske ikke helt så mørk som senere tiders forskere hævdede. Der var også plads til opfindsomhed og nyskabelse.\nPrincip i en middelalderlig hypocaust Under fyringen opvarmes et magasin af sten, der ligger på murede buer. Når ilden er slukket, spærres for aftræk til skorstenen, og der åbnes for kanaler til overliggende rum, som opvarmes af den luft, der passerer stenmagasinet. J. Herz tegning. (Nationalmuseets Arbejdsmark, København, 1990).\nDiplomatarium Norvegicum (Dipl.Nor.) VII.\nGallen, J.: La province de Dacie de l’Ordre des Freres-Prêcheurs, Helsingfors, 1946.\nSkalk, 3, 1962. Andersen, H. Hertz, J.: Moderne bekvemmeligheder, s. 3-6.\nKulturhistorisk Leksikon for Nordisk Middelalder (KLNM), København, 1956-78.\nGlaser, F. (red.): Die Wasserversorgung im Mittelalter, Mainz am Rhein, 1991.\nHarild, J. og Robinson, D.: Arkæobotaniske analyser af prøver fra Sortebrødre kloster, NNU j.nr. A5921, Odense, 1996.\nMårtensson, A.W.: Uppgrävt förflutet för PKbanken i Lund – en investering i arkæologi, Lund, 1976.\nRenaud, J.G.N. (red.): Rotterdam Papers IV – a contribution to medieval archaeology, Rotterdam, 1982.\nKirkehistoriske Samlinger (Kirkehist. Saml.), I, 1849-52. Stephens, G.: Brottstycken av en Dominikaner-ordens eller Predikare-Brödernas Statut.\nBygningsarkæologiske Studier, 1985. Engquist, H.H. m.fl. (red.), Skaarup, B.: Indlagt vand i Oksernes gaard, s. 17-18.\ni Møntergårdens arkiv\nUrth, K.: Graveberetning for Udgravningen Sortebrødretorv-Claus Bergsgade, 1978 (SBT78).\nNielsen, E.: Udgravningsberetning – Sortebrødre Torv, 1979 (SBT79).\nNielsen, E.: Beretning for den arkækologiske undersøgelse Sortebrødre Torv, 1981 (SBT8I). Dokumentationsmateriale: genstande, farvedias, s/h fotos og tegninger i tusindvis fra udgravningerne 1972, 1974, 1978, 1979 og 1981\nGlaseret kande, 24 cm. høj, Fundet i nedgravningen til den lange rendes udmunding (2). Fundomstændighedeme viser, at kanden må være samtidig med renden og nordfløjen, dvs. fra slutningen af 1200-tallet.\n^ Eva Becher er p.t. i gang med et historiespeciale omhandlende prædikebrødrenes kloster.\n^ Gallén, 1946.\n^ Udgravningerne var alle “nødgravninger” som følge af anlægsarbejder. De arkæologiske oplysninger stammer fra disse udgravningers beretninger, tegninger o.a. materiale, der findes på Møntergården, De daglige ledere på udgravningerne var Jørgen Nielsen (1972 og 1974), Karen Urth (1978), Ervin Nielsen (1979 og 1981) samt Lars P. Pedersen (1981).\n^ Brønden er dendrokronologisk dateret til 1312 af Skalk\n^ Undersøgelsen fandt spor (knogler og skæl) fra haj, sild, gedde, suder, skalle, rudskalle, brasen, karpefisk, ål, hornfisk, kulmule, torsk kuller, lange, aborre, makrel, ålekvabbe, alm. ulk og fladfisk. Endvidere fandtes knogler fra grågås, høne, gråand, trane, hare, husrotte, rådyr, marsvin, kat, svin, okse, får og hest. Undersøgt af Knud Rosenlund, Zoologisk Museum, 1974.\n^ Dipl.Nor. VII, 21 .august 1326 – tilladelsen gælder alle prædikebrødre i provinsen Dacia, madproblemet må have været generelt.\n^ Undersøgelsen fandt spor (primært frø) fra følgende planten figen, rug, hassel, hyld, hunde, persille, svaleurt, hvidmelet gåsefod, skærm-vortemælk, læge jordrøg, bulmeurt, kransburre, rundskulpe, star, kiddike, rødknæ, stor nælde, samt diverse frø fra plantefamilierne kål, læbeblomst og ærteblomst. Der blev endvidere ved denne undersøgelse fundet spor af fiskeknogler, fiskeben, insektdele, muslingeskaller og svampesporehuse. Harild og Robinson, 1996.\n^ Renaud, 1982, s. 199.\n^ KLNM, XIX, “Vattenförsörjning”.\n^ Bygningsarkæologiske Studier, 1985, s, 17-18.\n^ Savesporene er usædvanlige – normalt huggede man planker ud med økse.\n^ Undersøgt af Eva Becher og Ulla Freund, Anatomisk Institut, Odense Universitet\n^ Skalk, 1962, s.4.\n^ Denne beskrivelse af hypocausten er delvist taget fra Skalk 1962, og delvist fra Møntergårdens udstilling om sortebrødrenes hypocaust\nResearch vedr. tegningsmaterialet Hans Lyholm.\n- Arkæologi - Bygninger og arkitektur - Fynske Minder - Historie - Historie - religion og ritual\nAske og potteskår


DA tilfreds med vikardirektivets fald\nDA tilfreds med vikardirektivets fald EU's beskæftigelsesministre nåede ikke til enighed om vikardirektivet Vicedirektør Jørgen Rønnest siger:\nDA har med stor tilfredshed konstateret, at EU-landenes beskæftigelsesministre ikke nåede til enighed om Europa-Kommissionens forslag til det såkaldte vikardirektiv på Rådsmødet den 3. juni 2003.\nDirektivforslaget var et alvorligt indgreb i den danske model, hvor fastsættelsen af ansættelsesvilkårene på arbejdsmarkedet overlades til forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter.\nStik imod denne tradition ville direktivforslaget have fastsat arbejds- og ansættelsesvilkårene for vikarbranchen via lovgivning og dermed fratage vikaren og vikarbureauet ethvert ansvar for deres ansættelsesforhold.\nDirektivforslaget ville endvidere have medført alvorlige administrative byrder for specielt de mindre og mellemstore virksomheder og vikarbureauer, idet parterne selv ved korte vikaropgaver skulle have udvekslet en lang række oplysninger om vikarens arbejds- og ansættelsesforhold.\nDrøftelsen i ministerrådet viste til fulde, at Kommissionens tilgang til at ville sikre en balance mellem fleksibilitet for virksomhederne og sikkerhed for vikarerne er forkert.\nHvis Kommissionen og beskæftigelsesministrene ønsker et direktiv på området, bør direktivet give medlemslandene større valgfrihed til at fastsætte sammenligningsgrundlaget for vikarernes arbejds- og ansættelsesforhold.\nHerved undgås samtidig, at EU presser en ufleksibel lovgivning ned over hovedet på visse medlemslande. Fakta om forslaget Direktivforslaget tog overordnet udgangspunkt i, at vikarens arbejds- og ansættelsesvilkår mindst skulle svare til de vilkår, der ville være gældende, såfremt vikaren blev ansat direkte af virksomheden.\nVikarbureauerne skulle dermed have været direkte ansvarlige for at efterleve de arbejds- og ansættelsesvilkår, der er gældende i en anden virksomhed, nemlig den virksomhed, som vikaren udsendes til.


Taylor of Old Bond Street Aftershave Lotion - Sandalwood (100 ml) tilbud - pris DKK 229.00 - Personlig Pleje til mænd\nHjem / Lotion / Taylor of Old Bond Street Aftershave Lotion – Sandalwood (100 ml)\nVarenummer (SKU): 696770060018 Kategori: Lotion\nEn helt klassisk aftershave med den populære sandalwood duft. … læs mere her\nForkæl dig selv med Taylor of Old Bond Street Aftershave Lotion – Sandalwood (100 ml)\nMange leder efter den billigste Taylor of Old Bond Street Aftershave Lotion – Sandalwood (100 ml) på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nTaylor of Old Bond Street Aftershave Lotion – Sandalwood (100 ml) er populært bland mænd\nMåden mænd plejer sig sig selv på er blevet bedre de seneste år. Det var på ingen måde hverdagskost, når mænd gik i Matas efter plejeprodukter, og nogle blev ramt på deres mandighed. Var man moderne og, gerne ville købe Taylor of Old Bond Street Aftershave Lotion – Sandalwood (100 ml), ville nogen helt sikkert blive forargede. men det var bare tidlligere end andre. I dag ser mænd meget anderledes på det, og mange bruger produkter fra Taylor of Old Bond Street som en del af deres pleje. Mænds hud er i bund og grund ikke så forskellig fra kvinders, og den skal selvfølgelig også plejes. Du bør bruge tid på at pleje dig selv, andre kan se det, og du ses af andre som et menneske med overskud.\nTaylor of Old Bond Street Aftershave Lotion – Sandalwood (100 ml) er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i varegruppen Lotion. Når du bestiller her får du lovpligtige 14 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Taylor of Old Bond Street Aftershave Lotion – Sandalwood (100 ml) ved den velkendte shop Made4men, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Blandt alle varerne i shoppen finder mange det de leder efter, som jo fx kan være det produkt på denne side. Købes der ind i online webshops er varerne billigere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\n59 reviews for Taylor of Old Bond Street Aftershave Lotion - Sandalwood (100 ml)\nVær den første til at anmelde “Taylor of Old Bond Street Aftershave Lotion – Sandalwood (100 ml)” Annuller svar


Laika - Kennel Hugedogge\nHugedogge Imagine Me - "Laika"\nTæve født 23.06.2003 i vores køkken.\nFar: Wileyways Conrad\nMor: Hugedogge Miss Charming Cassandra.\n10 år gammel på billedet.\nLaika flyttede tilbage til os som teenager. Hun fandt sig med det samme tilrette i flokken og virkede meget glad for at være kommet hjem igen. Egentligt var det meningen at hun skulle have et nyt hjem, men vi kunne ikke få os selv til at flytte hende igen. Hun er en meget opmærksom og klog mastiff og hun har tydeligt valgt at nu bor hun her. Sådan må det bare være.\nLaika har været med på sin første udstilling, DKK Bornholm i juli 2005 lige efter at hun var fyldt to år. Hun er en rigtig pæn tæve med et dejligt sind, så hun havde en dejlig dag hvor hun fik en masse opmærksomhed. Hun klarede sig også godt på udstillingen, fik 1.præmie med CK og blev 2.bedste tæve - bedste tæve blev hendes egen kuldsøster.\nVi er så glade for at Laika, som i skrivende stund er 10½ år gammel stadig er frisk. Vi gør hvad vi kan for at hun ikke bliver alt for overvægtig. Så snart hun kan se sit snit til det stjæler hun de andres mad. Hun behøver blot at sende dem "blikket" så afleverer de til "The grand old lady".\nVi mistede Laika ganske pludseligt efter godt 10½ år. Hun var frisk til det sidste og vil for altid være savnet.\nLaika har haft et kuld hvalpe i 2006 - se O-kuld\nLaika 8 år\nLaika 1½ år\nLaika 9 år\nLaika 2 år\nLaika med egne og nogle af Saco's hvalpe 2006


Forretningsorden for klyngeinstitutionen Ravnsholt. - PDF Gratis download\nDownload "Forretningsorden for klyngeinstitutionen Ravnsholt."\nMinna Charlotte Andersen\n1 Forretningsorden for klyngeinstitutionen Ravnsholt. Nedenstående forretningsorden er udarbejdet for at medvirke til at skabe klarhed over, hvordan bestyrelsen skal forholde sig i udøvelsen af sit arbejde. Virksomhedens forretningsorden er gældende i forbindelse med Styrelsesvedtægten for forældrebestyrelser i kommunale daginstitutioner i Allerød kommune. Ved opsigelse af styrelsesvedtægten bortfalder indeværende forretningsorden med samme varsel. Forretningsorden for Klynge institutionen Ravnsholt er gældende fra 29. maj 2013 Forretningsorden vedtaget og godkendt den 17. september Forretningsorden revideret og godkendt den 10. november Forretningsorden er revideret og godkendt den 7. marts Forretningsorden revideret og godkendt den 24. januar 2017 Bestyrelses formål Bestyrelsens formål er, at bidrage til klyngens positive udvikling. Det skal ske gennem et konstruktivt med- og modspil til kommunen, ledelsen, medarbejderne og forældrene. Bestyrelsens berettigelse er ikke mindst dens evne til, at træffe og/eller påvirke beslutninger på lang sigt. Beslutninger, der øger klyngens sammenhængskraft og udvikling samtidig med, at afdelingers særkende bevares. Bestyrelsen er således en væsentlig kulturbærer, dels for afdelingerne, dels for den samlede klynge. Kulturen bygger endnu især på de enkelte afdelinger, hvorfor relationen til husrådene er vigtig sådan, at forandringer sker forankret i afdelingerne. Bestyrelsens sammensætning Der vælges 9 medlemmer til bestyrelsen blandt forældre til børn i institutionen. Der vælges et ulige antal. Så vidt det er muligt fordeles bestyrelsens medlemmer således: 3 medlemmer fra Søageren, 2 medlemmer fra Skovsneppen, 4 medlemmer fra Grøftekanten, hvoraf den ene er fra vuggestuen, en er fra Troldestuen og de sidste 2 fra børnehavegrupperne. Der vælges 5 suppleanter for forældrerepræsentanterne, der indtræder i bestyrelsen, når et bestyrelsesmedlem udtræder af bestyrelsen. Bestyrelsesmedlemmer udtræder af bestyrelsen, når bestyrelsesmedlemmet ikke længere har barn i Klyngen. Side 1 af 5\n2 Suppleanter indtræder i den rækkefølge, de har fået antal af stemmer. Suppleanter deltager i bestyrelsens møder uden stemmeret Suppleanter, der indtræder i bestyrelsen efter et bestyrelsesmedlems afgang i perioden, følger den pågældendes valgperiode. Der vælges 4 medarbejderrepræsentanter til bestyrelsen. Medarbejderrepræsentanterne vælges af og blandt de fastansatte medarbejdere i institutionen. Der vælges 4 suppleanter for medarbejderrepræsentanterne til bestyrelsen. Klyngeleder, daglige leder og afdelingsledere er at betragte som del af ledelsen og kan derfor ikke vælges som medarbejderrepræsentant. Hele ledelsen sidder med til forældrebestyrelses møderne. Ledelsen har ikke stemmeret. Valg og Valgbarhed Valg af forældrevalgte bestyrelsesmedlemmer foretages på et forældremøde, der så vidt muligt afholdes inden udgangen af 10. måned. Valgperioden er 2 år. Hvert år bør halvdelen af forældrerepræsentanterne være på valg. Suppleanter vælges for 1 år. Valg afholdes i de enkelte afdelinger på efterårets forældremøde. Valget af medarbejderrepræsentanter foretages på et medarbejdermøde inden udgangen af 10. måned. Valgperioden for medarbejderrepræsentanter er 2 år Valgprocedure Valg af forældrerepræsentanter til bestyrelsen foregår ved, at kandidaterne sættes til afstemning samlet, men delt i hver afdeling. Der stemmes på det antal repræsentanter, der aktuelt skal vælges. I tilfælde af stemmelighed afgøres valget ved omvalg mellem de kandidater, der har opnået stemmelighed. Bestyrelsen beslutter på hvilken måde, der afgives stemme pr. barn. Det er besluttet at forældrene kan tilsammen afgive 1 stemme pr. barn. Kandidaterne kan melde sig 1 uge før. Fraværende kan ikke bringes i forslag med mindre der foreligger skriftligt tilsagn. Der kan afgives stemme ved skriftlig fuldmagt. Side 2 af 5\n3 Konstituering af bestyrelsen Valg af formand og næstformand afgøres ved simpelt flertal blandt bestyrelsens stemmeberettigede medlemmer. Formand og næstformand bør ikke være fra samme afdeling. Lederen informerer medarbejdere og forældre om, hvem der er valgt til bestyrelsen. Konstitueringen skal ske indenfor 14 dage efter valg. Bestyrelsens mødevirksomhed. Bestyrelsen udøver sin virksomhed i møder. Der afholdes mindst 4 møde pr. år. Bestyrelsens møder holdes for åbne døre. Ved behandling af sager af fortrolig karakter, afholdes denne del af bestyrelsens møde for lukkede døre. Lederen indkalder til møde med mindst 14 dages varsel. Formanden fastsætter dagsorden for bestyrelsens møder i samarbejde med lederen. Dagsorden og eventuelle bilag fremsendes til bestyrelsens medlemmer senest 5 hverdage inden mødet. Såfremt et medlem ønsker et punkt optaget på dagsordenen, skal det meddeles skriftligt til formanden senest 8 hverdage før mødet. Der kan kun træffes beslutninger vedrørende punkter, der står på dagsordenen. I særlige tilfælde kan formanden indkalde til møde med kortere varsel. Medlemmerne underrettes ved særlig indkaldelse med angivelse af, hvilke sager, der skal behandles på mødet. Ordinære medlemmer, suppleanter, institutionens leder, dagligleder samt afdelingsleder deltager i møderne. Hvis et medlem af bestyrelsen forventes at være forhindret i at varetage sit hverv i mindst 2 møder, sørger formanden for at en suppleant indtræder midlertidigt i bestyrelsen. Resten af forældregruppen skal have besked om et forestående bestyrelsesmøde 3 uger før mødets afholdelse. Således at alle får mulighed for at bringe et punkt til dagsorden. Beslutningsprocedure i bestyrelsen Bestyrelsens medlemmer kan kun deltage i bestyrelsens afstemninger og beslutninger ved personlig tilstedeværelse på mødet. Ved stemmelighed er formandens stemme afgørende for beslutningen. Side 3 af 5\n4 De bestyrelsesmedlemmer, der har deltaget i mødet, samt lederen underskriver efter hvert møde en beslutningsprotokol (Kun beslutninger indføres i protokollen) Referater påføres hvem der har deltaget i mødet, samt hvem der er fraværende. Da suppleanterne deltager på møderne vil de også stå som deltager på referaterne. Referatet skal foreligge senest 5 hverdage efter mødet. Referatet skal godkendes af bestyrelsen inden resten af forældregruppen modtager referatet. Hvis ikke lederen har hørt fra bestyrelsesmedlemmerne inden 3 hverdage efter referatet er udsendt, betragtes det som godkendt, hvorefter det bliver sendt ud til resten af forældregruppen. Ethvert medlem kan forlange en mindretalsopfattelse tilført referatet i kort form. Lederen sørger for, at et referat af bestyrelsens møder er til offentligt brug. Dette referat må ikke indeholde omtale af sager af fortrolig karakter, herunder konkrete personsager. Forældremøder Ledelsen indkalder i samråd med formanden for bestyrelsen til ordinært forældremøde med mindst 1 måneds varsel, med reminder en uge før. Mødet indkaldes med en dagsorden. Der kan kun træffes beslutninger vedrørende punkter, der står på den udsendte dagsorden. Det er muligt for forældrene at få punkter på til forældremøderne, disse skal senest være hos lederen 3 uger før mødet. Forældremødet er beslutningsdygtigt, når mindst 50% af klyngens stemmeberettigede forældre er repræsenterede, inklusiv fuldmagter. Der besluttes på forældremødet ved simpelt flertal. Der kan stemmes ved skriftlig fuldmagt. Ikrafttræden Nærværende forretningsorden træder i kraft d. 26. januar Ændringer i og tillæg til forretningsorden kan foretages, når bestyrelsen ved simpelt flertal vedtager dette. Enhver ændring i forretningsordenen meddeles til institutionens øvrige forældregruppe via: skriftligt opslag i institutionen/hjemmesiden bestyrelsens generelle information til forældre Side 4 af 5\n5 Bilag 1. Husråd: Et husråd er et udvalg bestående af forældrerepræsentanter, valgt på det årlige forældremøde. Husrådet har ikke beslutningskompetence på principper for klyngeinstitutionen, den beføjelse ligger ene og alene i forældrebestyrelsen. I husrådet har man mulighed for at drøfte den nære dagligdag der er i hver afdeling. Man har mulighed for at blive hørt af ledelsen og personalet, og for at indgå i dialog med dem. Hver afdeling har et husråd, hvor mindst en forældrerepræsentant er medlem af forældrebestyrelsen. Et husråd er bestående af mindst 5 forældre, og det tilrådes at der ikke er mere end 10 forældrerepræsentanter. Der er de samme personalerepræsentanter i husrådet som sidder i forældrebestyrelsen. Bilag 2 Møde tidspunkter: Bestyrelsesmødet afholdes på personalestuen i tidsrummet kl til Husrådsmøderne afholdes i forlængelse af bestyrelsesmødet, i tidsrummet kl til Der vil være planlagt datoer for mødeaktivitet for hele året, som fremlægges på det konstituerende bestyrelsesmøde. Side 5 af 5


Barbacoa Mexican Grill, Salt Lake City - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nUSA Utah (UT) Salt Lake City Restauranter i Salt Lake City Barbacoa Mexican Grill\nNr. 478 af 1.164 Restauranter i Salt Lake City $\nMexicansk, Vegetarvenlig 859 E 900 S, Salt Lake City, UT 84105-1362+1 801-524-0853Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 28 anmeldelserFremragende21 %Rigtig god48 %Gennemsnitlig14 %Dårlig7 %Frygtelig10 %Åben nu10:30 - 21:00sø11:00 - 20:00ma - fr10:30 - 21:00lø11:00 - 21:00Alle åbningstider KØKKENER Mexicansk, Vegetarvenlig PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 859 E 900 S, Salt Lake City, UT 84105-1362Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Er dette en latinamerikansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er dette et fastfood-sted?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant lave?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (28)Medlemsvurdering Fremragende2Rigtig god2Gennemsnitlig2Dårlig0Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (7)Engelsk (27)Portugisisk (1)Sprog Dansk (7)Engelsk (27)Portugisisk (1)Se, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejbdrothschildPhoenix, Arizona25559Anmeldt 13 juni 2017 Sjovt konceptMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMarc1351013425Anmeldt 18 oktober 2016 God mad, venligt personale.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejrand0mvisitsSalt Lake City, Utah5112Anmeldt 13 september 2016 Dine-In blev Take-HomeMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRoss B7631Anmeldt 17 februar 2016 fra mobile enheder Fremragende madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejStetsen d61Anmeldt 20 november 2015 fra mobile enheder Men ikke lide ChipotleHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejskithebirdSalt Lake City, Utah2910Anmeldt 29 juni 2012 Ok madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nLeveret af Microsoft® Translator Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejtegu77Salt Lake City, Utah1319Anmeldt 31 august 2010 Lille og overpris, don't go der!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenCafe Trio173 anmeldelser 0,49 km væk Rodizio Grill257 anmeldelser 0,93 km væk Mazza89 anmeldelser 0,12 km væk Coffee Garden55 anmeldelser 0,07 km væk Seværdigheder i nærhedenThe Tracy Aviary363 anmeldelser 1,08 km væk Liberty Park265 anmeldelser 0,89 km væk Gilgal Gardens106 anmeldelser 1,06 km væk City Sights - Salt Lake City Tours451 anmeldelser 1,17 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Barbacoa Mexican Grill.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n859 E 900 S, Salt Lake City, UT 84105-1362 Placering:


De gamle stier.dk - Skat Rørdam - Første Søndag efter Paaske\nLøfte og Bekendelse. - Første Søndag efter Paaske\nJoh. Evang. 21, 15-19\nDa de saa havde holdt Davre, siger Jesus til Simon Peder: Simon Jonas' Søn, elsker du mig mere end disse? Han siger til ham: ja, Herre, du ved, at jeg har dig kær. Han siger til ham: fød mine Lam. Han siger atter til ham anden Gang: Simon Jonas' Søn, elsker du mig? Han siger til ham: ja, Herre, du ved, at jeg har dig kær. Han siger til ham: vær Hyrde for mine Faar. Han siger til ham tredje Gang: Simon Jonas' Søn, har du mig kær? Peder blev bedrøvet, fordi han sagde til ham den tredje Gang: har du mig kær? og han sagde til ham: Herre, du ved alle Ting, du kender, at jeg har dig kær. Jesus siger til ham: fød mine Faar. Sandelig, sandelig siger jeg dig, da du var ung, omgjordede du dig selv og gik, hvorhen du vilde; men naar du bliver gammel, skal du udrække dine Hænder, og en anden skal omgjorde dig og føre dig, hvorhen du ikke vil. Men dette sagde han som Betegnelse af, hvordan en Død han skulde herliggøre Gud med. Og da han havde sagt dette, siger han til ham: følg mig!\nNu er denne Dag oprunden, da de unge baade her i Menigheden og trindt om i vort Fædreland i Menighedens Forsamling og Paahør vil forny deres Daabspagt og svare deres Ja til den Tro, som blev dem given, da de vare spæde, og som andre dengang svarede Ja til paa deres Vegne. Der er en særegen Høj tidsglans over denne Dag. Ikke en saadan som paa vore andre store Højtidsdage, da Lyset fra Guds store Naadesgerninger i Jesus Kristus spreder sin Glans over Menighedens Sammenkomster og ind i Hjærterne; nej i Dag ere vi samlede om Guds Naades Gerning i det smaa, i de unges Hjærter; men dette kaster et ejendommelig mildt og varmt Lys over Dagen, ikke alene for de unge, som træde frem i Menigheden med deres Bekendelse, men der er mange andre, som ellers sjældent eller aldrig føle deres Hjeerte bevæget ved at deltage i Gudstjenesten, men som paa Konfirmationsdagen ere til Stede med dybt bevægede Hjærter, især hvis disse unge høre dem selv til. Deres Tanker vende da i Mindet tilbage til deres egen Barndomstid og deres Konfirmationsdag, da de med et troskyldigt og oprigtig tillidsfuldt Hjærte svarede det samme Ja, som nu snart skal lyde fra deres Børn, og de tænke med Vemod paa, hvor snart den barnlige Tillidsfuldhed og Frimodighed overfor Gud svandt bort, da de lærte Verden med dens mange Lokkelser og Rænker og Svig at kende, — maaske ogsaa paa, hvor snart de glemte, hvad der den Dag fyldte og glædede deres Hjærte, og Pagten og Guds Naade i Jesus Kristus blev dem ligegyldig og fremmed, og de ere maaske aldrig siden komne tilbage dertil. Og saa tænke de fremad paa deres Børns Fremtid, hvorhen den vil føre dem, om det skulde gaa dem ligedan med deres Ja.\nJa, nu er Konfirmationsdagen oprunden for eders Børn; og jeg antager, ja jeg haaber, at der ikke er en eneste Fader eller Moder iblandt eder, som ikke af Hjærtet ønsker, ja beder og har bedet Gud om at tage eders Børns Hjærter i sin Haand, saa de baade i Oprigtighed maa svare deres Ja, og at de herefter maa blive i Pagten, som Gud har oprettet med dem, — eller, som sikkerlig mange af eder vilde udtrykke det, at de maa holde det hellige Løfte, som de i Dag aflægge. Og det er ogsaa mit inderlige Ønske for disse Børn, at de maa svare deres Ja saaledes, at vor Herre i Himlen, som ved alle Ting, maa høre, at det kommer fra oprigtige Hjærter, og at de saa maa blive i deres Daabspagt til deres sidste Stund; da vil den blive en salig Stund. — Men, lad mig sige det strags: det Ja, som de svare, er ikke et Løfte, og skal ikke være det. Var det et saadant Løfte, ja man har endog sagt: en Ed, som de svor til Herren, saa kunde denne Dag ikke blive en Glædesdag, men den blev en 'Dag, da der blev lagt paa dem en Byrde saa tung, at den maatte knuge dem til Jorden, og jo mere oprigtig de tog den op, des tungere blev den. Nej, deres Ja skal være en Bekende_ l se fra oprigtige Hjærter. En saadan kan et troende Barn og en troende Kristen aflægge, vistnok altid med dyb Ydmygelse, men ogsaa med fuld Hjærtens Frimodighed og Glæde.\nVil vi se den store Forskel mellem et Løfte og en Bekendelse, kan vi ikke let faa en bedre Vejledning dertil end den, vi have i vort Evangelium i Dag om Simon Peders Bekendelse ved Genesaret Sø. I vil mindes, at dengang Jesus Skærtorsdag Aften havde givet sin Menighed den hellige Nadver og derefter var paa Vej ud til Getsemane, sagde han til sine Disciple: i denne Nat ville I alle forarges paa mig. Men Peder svarede: om de end alle forarges, skal dog jeg det aldrig. Da sagde Jesus til ham: i Dag, i denne Nat, førend Hanen galer to Gange, vil du fornægte mig tre Gange. Men Peder tog end ivrigere til Genmæle: om jeg saa skulde do med dig, skal jeg dog aldrig fornægte dig. Det var store Løfter, Peder der aflagde; og jeg tør sige, at har nogensinde et Løfte været givet i Hjærtets fulde Oprigtighed og med Hjærtets faste Vilje og Beslutning . til at holde det, ihvad det saa skulde koste, saa har dette været Tilfældet med Peders Løfte her. Og dog varede det kun nogle faa Timer, saa fornægtede Peder Jesus, strags første Gang da Ypperstepræstens Dørvogterske spurgte ham, om han ikke var en af Jesu Disciple. Og hver Gang han paany blev spurgt, fornægtede han det bestem-tere, lige til at han svor og forbandede sig paa, at han ikke kendte dette Menneske. Saa ustadige og upaalidelige ere et Menneskes Løfter. Men det er ogsaa vel at mærke, at Jesus slet ikke tog imod Peders Løfte. Jesus svarede ikke: godt, nu har du lovet det; nu er du ogsaa under din Saligheds Fortabelse pligtig at holde det! Nej tværtimod, første Gang sagde Jesus: det Løfte kan du slet ikke holde, men du bereder dig derved kun et des dybere Fald; — ti dette er jo Meningen af Jesu Svar: sandelig siger jeg dig, i denne Nat, førend Hanen galer to Gange, vil du fornægte mig tre Gange. Og da Peder endda vedblev med sin Loven, da tav Jesus og svarede intet.\nOg nu høre vi i Evangeliet i Dag Modstykket. til Peders 'store Løfter og hans Fornægtelse, dengang Jesus efter sin Opstandelse ved Mødet ved Genesaret Sø tre Gange spurgte Peder: Simon Jonas' Søn, elsker du mig? og Peder svarede : ja Herre, du ved, at jeg har dig kær. Det er øjensynligt, at dette tre Gange gentagne Spørgsmaal viser tilbage til Peders tredobbelte Fornægtelse. Og naar Jesus begynder med det Spørgsmaal: elsker du _mig mere end disse ? maatte det nødvendigvis minde Peder om det store, selvtillidsfulde Løfte, han havde givet Skærtorsdag Aften: om de end a 11 e forarges, skal dog jeg det aldrig. Men vi maa dog vel forstaa, at naar Jesus saaledes spurgte Peder, var det ingenlunde for at tugte ham for hans Fornægtelse, end sige for at knuse ham; ja det var vel ikke engang for at ydmyge ham endnu dybere. Peder var visselig ved sit dybe Fald og ved Herrens Øjekast, som bragte ham til Besindelse, bleven ydmyget dybt nok. Nej, det som Herren tilsigtede med sine Spørgsmaal, var tværtimod at oprejse Peder og at føre ham tilbage i den Hyrdetjeneste, den Apostelgerning, han tilforn havde betroet ham, og at give ham Mod til at tage den op. Men dette gjorde Jesus ikke ved at afkræve Peder et nyt højtideligt Løfte om Troskab i Fremtiden i Modsætning til hans forrige brudte Løfte. Jesus sagde ikke f. E.: se, du har før sveget dit Ord og Løfte; men vil du nu højtidelig love mig aldrig mere at svigte mig? vil du nu forpligte dig til altid at vedkende dig mig og at vedblive dermed til din sidste Stund? Nej mærk det vel, det Middel, Jesus brugte til at oprejse Peder, var at fremkalde hans Bekendelse af hans Kærlighed til Jesus, en Bekendelse, som Peder sikkerlig aldrig ellers efter sit dybe Fald havde faaet Mod til at komme frem med. Og det Svar, som Peder gav Jesus paa hans Spørgsmaal: Simon Jonas' Søn, elsker du mig? -: "Herre, du ved alle Ting, du ved, at jeg har dig kær!" dette var jo heller ikke noget Løfte om nogen fremtidig Gerning eller Ydelse, nej det var et dybt ydmyget Hjærtes oprigtige Bekendelse til den Herre, som ved alle Ting, og som vil være Synderes Frelser.\nOg fremdeles, denne Bekendelse, dette Svar: du ved, at jeg har dig kær! det angik jo i sig selv hverken Fortiden eller Fremtiden, men blot Nutiden, det Øjeblik, da Peder stod her foran Jesus. Og dette vil sige: Peder taler i sit Svar ikke om, at han tilforn havde elsket Jesus og forladt alt og fulgt ham, og ligesaa lidt lover han for Fremtiden at ville elske ham og at vedblive dermed alle sine Dage. Nej han bekender, udtaler, hvorledes hans Hjærte nu i dette Øjeblik var sindet mod Jesus, som her stod foran ham, og hvis milde og alvorlige Øje hvilede paa ham og gennemskuede ham. Men alligevel vil I alle forstaa, at Peder aldrig vilde have kunnet svare saaledes, dersom det ikke havde været, ej alene hans inderlige Ønske, men ogsaa hans- alvorlige Hjærtens Vilje at vedblive at elske Jesus til sin sidste Stund, ja at give sit Liv for ham, om det skulde kræves. Altsaa kan vi med Rette sige, at hans Bekendelse omfattede ogsaa hans Fremtids Dage. — Var den da saa ikke alligevel et Løfte for Fremtiden? Nej ingenlunde; det var hans Hjærtes Bekendelse af, hvad der boede og levede i ham. Ti dette er den store, dybe Forskel mellem et Løfte og en Bekendelse, at den, der bekender for Herren sin Tro og Kærlighed, stiller sig ind under han s Korsbanner og hans Beskærmelse; men den, der fremtræder med sit Løfte, stiller sig frem for Herren i sin egen Kraft som den, der selv er mægtig til at klare sin. Sag og sin Strid. Og det gør i Grunden ingen væsenlig Forandring, om man end føjer til, at man med Guds Hjælp vil holde sit Løfte. Dette gjorde Peder jo i Virkeligheden, om end ikke med ligefremme Ord, dengang han Skærtorsdag Aften udtalte sit store Løfte : om end alle de andre forarges, skal jeg det dog aldrig! og: om jeg saa skulde dø med dig, skal jeg dog aldrig fornægte dig! Ti hvorfra fik han Mod til at tale saaledes? Aabenbart derfra, at Jesu Kristi Naade havde faaet en saadan Magt og Herredømme i hans Hjærte, at han var vis paa, at den aldrig kunde blive borte for ham. Et Aar iforvejen havde han sagt: Herre, til hvem skulle vi gaa, du har det evige Livs Ord! og siden den Tid havde han oplevet endnu langt mere af Jesu Ords levendegørende Kraft og var derved, netop ved sin Tillid til Jesu Ord, bleven saa vis paa Sandheden af sin Tro paa og sin Kærlighed til Jesus, at han var fuldt overbevist om, at denne Tro og Kærlighed aldrig skulde eller kunde rokkes. Og i denne Overbevisning mente han sig stærk nok til at sætte sit Nej mod Jesu Ja: du siger, at jeg vil forarges paa dig ligesom alle de andre og fornægte dig; men jeg kender mig selv bedre; jeg ved, at jeg tror saa fast paa dig og er rede til at lide Død og hvad det skal være for din Skyld; derfor er jeg fuldvis paa, at jeg aldrig vil kunne forarges paa dig eller fornægte dig.\nSaadan stod Peder med sit Løfte. Men her ved Genesaret Sø siger han ikke mere: jeg ved, — men: Herre, du ved, at jeg har dig kær, du som ved alle Ting! Og dog kunde han visselig ogsaa dengang med fuldgod Samvittighed have sagt: ja Herre, jeg ved, at jeg har dig kær; han har sikkerlig dengang, om muligt endnu mere end tilforn, været vis paa, at han elskede Jesus af hele sit Hjærte, og at Jesus var saa umistelig for hans Sjæl, at det vilde være ham den bitre Død, om Jesus vilde slippe ham. Men dog sagde han ikke dette: jeg ved, — ja han kunde ikke have sagt det nu, da han saa dybt og smerteligt havde erfaret, hvor lidt hans egen Viden og Vished var at lide paa. Derfor siger han: Herre, du ved, at jeg har dig kær; og med denne Bekendelse stiller han sig ydmyg ind under Jesu Forsvar og Beskærmelse, giver sig og sin Sjæl helt i Jesu Haand, at han kunde gøre med ham, hvad han vilde. Derfor kunde Jesus saa sige: fød mine Lam, og vær Hyrde for mine Faar! og saaledes give ham hans Tjeneste tilbage; og Jesus kunde fremdeles sige: følg mig! det vil sige: en Gang forlod du alt og fulgte mig for at blive Menneskefisker; tag nu paa mit Ord fat igen, følg mig, og frygt ikke! Og derved kunde Peder faa Frimodighed til atter at tage sin Gerning op og følge Jesus i den.\nOg naar nu jeg i Dag skal spørge disse Børn: forsager du? og tror du? saa er det Ja, som jeg haaber, at de alle kan svare af et glad og oprigtigt og frimodigt Hjærte, netop en saadan Bekendelse, hvormed de udtale, at de have givet Jesus Kristus deres Hjærte og stille sig under hans Banner. Ja, Børn, jeg haaber og tror om eder, at I vide med eder selv, at I med Sand- hed kan sige Ja til Pagtens Ord. Men det er dog ikke deri, I skal søge eders Styrke og Frimodighed at I vide dette med eder selv; nej først da faar eders Ja den rette Klang og Frimodighed, naar I kan i al barnlig Ydmyghed se op til vor Herre Jesus Kristus og sige: Herre, du ved alle Ting, du ve d, at jeg paa dit Ord forsager og tror! Da vil det ogsaa være eders Hjærtes inderste Agt og Vilje at blive i eders Daabspagt til eders sidste Stund, og I kan trøstig lægge eders Fremtid i vor trofaste Herres og Frelsers Haand, visse paa, at som han af sin Naade har ført eder dertil, at I nu i Dag kan svare ham Ja, vil han ogsaa holde eder fast, saa at I hver Dag, som kommer, kan forny dette Ja og modtage hans Naade paany og saaledes følge ham alle eders Livs Dage, hvor hans Ord kalder eder hen, først og fremmest op til hans velsignede Nadverbord her paa Jorden, saa ogsaa følge ham i eders Levned, indtil den Stund kommer, da hans Røst lyder: kom nu hjem til mig! Da skal ogsaa I med Glæde kunne forlade alt dette jordiske for at komme og være, hvor han er.\nOg I Forældre, som ere her til Stede: saa sandt I selv tro og ønske at frelses ved Jesu Kristi Naade, vil og maa det være eders Hjærtes ønske og Bøn, at eders Børn maa mene deres Ja og blive deri. Men I ere de nærmeste til at hjælpe og støtte dem baade med Ord og med eders Eksempel til at blive i Pagten. Og naar I høre Spørgsmaalet henvendt til eders Børn: forsager du? og tror du ? saa skal I tage dette Spørgsmaal som ogsaa henvendt til eder, saa I selv i eders .Hjærte forny e d e r s Ja til den samme Pagt. Derved have I det dybeste Fællesskab med eders Børn, saa at I kan vedblive at følge med dem ad Livets Vej, selv om de udvortes forlade Hjemmet, og deres Vej fører dem langt bort fra eder: I bo dog i samme Hus som de og mødes hver Dag i det samme Jesu Navn for Gud Faders Trone. Og I kan leve eders Liv med det frydefulde Haab, at den samme trofaste Herre, som ved sin Aand og sit Ord har begyndt sit gode Værk baade i eder og i eders Børn, skal ogsaa fuldføre det, saa I engang skal samles med dem for hans Trone og være ,evig fælles med dem om de frelste helliges Lovsang og Salighed.


Hvidløgskonfekt, hvidløgsgelé samt funky salsa - Piskeriset på Eventyr\nHvidløgskonfekt, hvidløgsgelé samt funky salsa\nSådan her ved afslutningen af månedens benspænd er det på tide at få fortalt om et par af de mere kuriøse eksperimenter. Jeg har lånt ‘Den store hvidløgskogebog’ af min svigermor, og her fandt jeg opskrifter på både hvidløgskonfekt og hvidløgsgelé! Den slags kan jeg ikke stå for, så det skulle selvfølgelig afprøves. Konfektens konsistens blev dog ikke helt rigtig, selvom den virkede korrekt, da jeg lavede dråbetesten, men smagen var fin. Jeg tænkte dog på at overføre hvidløgssmagen til vaniljekaramelopskriften (og så fjerne vaniljen fra opskriften), som opførte sig langt bedre, dengang jeg lavede det.\nGeleen blev mere intens i smagen, da jeg brugte æbler, der var tørret godt ind. Derudover fik jeg også improviseret en salsa her i weekenden, som vi testede til nogle paprika-grillede kartoffelbåde, og det var et hit!\n5 fed hvidløg, halverede\nHæld alle ingredienser i en gryde og lad det koge ved middelvarme i 10-20 minutter. Når karamelmassen kan klare dråbeprøven (lad en dråbe af væsken falde i en skål med vand – bliver den til en fast karamelkugle, du kan nulre, er massen klar), hælder du den over i et fad, der er foret med bagepapir – sørg for at vælge et fad, der er ca. på størrelse med et A4-ark, så karamellerne får en god størrelse, når de skæres ud. Pil forsigtigt hvidløgsstykkerne op og stil fadet et køligt sted (dog ikke køleskab). Skær massen ud til karameller, når den er håndvarm eller koldere end det.\nNote: Det smager bedre, end det lyder! Hvidløgssmagen kan sagtens fornemmes i konfekten, men den er tilpas afdæmpet til, at det ikke bliver stærkt og bittert. Meget sjov kombination – og en oplagt konfekt til Halloween 😉\n900 g meget modne æbler\n12 fed hvidløg, halverede\n5 små chilier\nSkær æblerne i kvarte – med kernehus og det hele – og hæld dem i en gryde med hvidløg, chili og vand. Lad det koge under låg i en times tid, og hæld det så i en si foret med et viskestykke, så væsken kan dryppe ned i en skål. Lad det stå natten over, så væsken har god tid til at dryppe gennem viskestykket. For hver 2½ dl væske tager du 225 g rørsukker og hælder det sammen i en gryde, hvor det koger i 10 minutter. Test om det er færdigt ved at lade en dråbe af væsken falde på en tallerken. Begynder dråben at tykne, er geleen klar til at blive hældt på skoldede glas.\nNote: Der var god kraft i denne gelé, og jeg glæder mig til at bruge den i madlavningen! Denne her var nok også mere intens, end du normalt vil få ud af ovenstående vejledning, for jeg brugte ret tørre og indskrumpede æbler, som derved ikke afgav så meget saft og kraft, og det gav selvfølgelig hvidløgene langt bedre muligheder for at smage igennem.\n2 ret modne tomater\nFjern top og kerner fra peberfrugterne og grill dem i ovnen ved 220 grader, indtil overfladen er helt sort – husk at vende dem flere gange undervejs. Læg dem på en tallerken og læg en anden tallerken over. Lad dem køle af og pil så den sorte skræl af. Hak peberfrugterne og bland de øvrige ingredienser i.\nNote: Lækker og frisk som tilbehør med tilpas meget bid. Du kan selvfølgelig bruge endnu mere hvidløg og chili, hvis der er stemning for det, og du kan også sagtens skære lidt ned på olivenolien. Det må jeg huske at lave til sommer, når der skal grilles!\nFiled Under: dressing, konfekt, opskrift, syltning, tilbehør\nTags: benspænd 02-2011\n20 thoughts on “Hvidløgskonfekt, hvidløgsgelé samt funky salsa”\n28. februar 2011 kl. 19:49\nHa ha ha ha … Hvor er du altså sjov. Hvidløgs konfekt !! Men… ok jeg ville da ikke afvise at smage på det… Men det er nok fordi jeg er et sukker/madøre 😉\nVibeke – det irriterer mig bare, at konsistensen ikke blev korrekt, når nu den var rigtig fin under testen – men sjovt eksperiment var det bestemt 🙂\n28. februar 2011 kl. 20:03\nJeg gloede godt nok lidt da jeg så opskriften, og det gør jeg for den sags skyld stadig – har ufattelig svært ved at forstille mig at det skulle være rar konfekt.\nMen det må prøves engang, hvis jeg tør.\n28. februar 2011 kl. 20:21\nGrith – hæhæhæ! Nej, det er ikke en kombination, man ser hver dag, men det er mildt, så hvidløget får ikke lov til at 'bide' så meget, som det normalt gør i andre retter.\n28. februar 2011 kl. 20:27\nNøj hvor er det altså bare spændende at følge med i dit benspænd – og hvidløgskonfekt, det lyder interessant!!\nDet ser faktisk overraskende lækkert ud…\n28. februar 2011 kl. 20:31\nDet er godt, at du har mod til at eksperimentere så meget med ting, der ikke kunne falde os andre ind!\nHvad kan man bruge den gelé til?\nMaj – mange tak! Ja, jeg tænkte, at der også skulle et par spøjse ting med, så folk kan blive inspirerede til at bruge hvidløg og chili i langt flere retter 🙂\n28. februar 2011 kl. 20:47\nBitten – mange tak! Jeg har overvejet, om jeg skal smøre den på noget kød og putte det i ovnen, eller om jeg skal prøve at bruge det som tilbehør til en lille hidsig ost 🙂\n28. februar 2011 kl. 21:30\nDu er altså en vild kvinde!! 😀 Jeg er imponeret over din uforfærdethed når det gælder “mærkelige” madprojekter….\nDu er sej!!\n28. februar 2011 kl. 21:52\nNYBH – altså se nu der! Nu rødmede jeg! 😀\nMen tusind tak for dine pæne ord – er glad for, at du nyder mine skøre indfald og sære eksperimenter 😀\n28. februar 2011 kl. 23:30\n1. marts 2011 kl. 06:11\n1. marts 2011 kl. 08:45\nDin salsa lyder umanerlig lækker, Piskeris! Men mit mod er nok ikke så stort, som det burde være – for konfekt med hvidløg tør jeg simpelthen ikke begive mig ud i :-))\n1. marts 2011 kl. 13:19\nDe der hvidløgskarameller må jeg altså prøve at lave.\nHvor er det bare det vildeste miks – fantastisk skør og sjov opskrift 🙂\n1. marts 2011 kl. 15:54\nMadame – mange tak! Sådan en gang hjemmelavet salsa var også en større succes, end jeg egentlig havde troet, så det vil jeg bestemt også lave en anden gang! I orden med konfekten – det skal du ikke høre noget for 😉\n1. marts 2011 kl. 15:56\nMiss A – hehe, det er i hvert fald et sjovt eksperiment! Hvis opskriften driller, så foreslår jeg, at du bruger den vaniljekaramelopskrift, jeg har linket til, og erstatter vaniljen med karamel – synes den opskrift er lettere at få til at makke ret 🙂\n1. marts 2011 kl. 18:12\nDu er en skør kugle… men det ser godt nok lækkert ud det der.\nOg så følte jeg jo lidt at du talte til mit hjerte da du nævnte Halloween 😛\n1. marts 2011 kl. 18:25\nLitzy – taktak! 😀\nJamen Halloween er også en meget vigtig begivenhed 😉\n1. marts 2011 kl. 23:32\nKanonidé med et hvidløgstema – jeg elsker den slags!\n2. marts 2011 kl. 06:18\nJonna – tusind tak! Jeg synes også, det affødte en del sjove eksperimenter og gode retter, så bestemt et benspænd jeg var tilfreds med 🙂


LELO Mia 2 - Klitoris Vibrator - God service - Diskret levering\nLELO Mia 2 er en yderst kompakt og indbydende klitoris vibrator, som mest af alt ligner en læbestift eller en mascara. Den har 6 forskellige vibrations-mønstre, som styres ved at trykke på +/- knapperne. Mia 2 er meget brugervenlig og er nem at oplade. Den har et indbygget USB-stik under låget, som kan tilsluttes din computer. På en enkelt opladning, får du hele 1 1/2 timers vibrationer. Mia 2 leveres i en flot æske sammen med en satin opbevaringspose og brugermanual.\nLELO Mia 2 har et både feminint og diskret design, og den beskedne størrelse gør, at den passer perfekt i håndtasken. Størrelsen på den lille vibrator er 11,1 x 2,2 x 2,2 cm og vejer blot 32g.\nFor at opnå den optimale nydelse med Mia 2, anbefaler vi at bruge en god glidecreme sammen med, da overfladen da vil føles endnu mere glat og lækker.\nLELO Mia 2 er lavet til at stimulere kvindens klitoris, men hun kan sagtens få sin partner til at styre den for hende, og derved gøre oplevelsen endnu mere intim. Mia 2 kan med fordel nydes i badet, så nu kan I gøre fællesbadet endnu frækkere.\nDa Mia 2 er fremstillet i både ABS og silikone, er det vigtigt, at du bruger en vandbaseret glidecreme sammen med, da overfladematerialet ellers kan blive porøst og gå i stykker. LELO har sin egen glidecreme, Personal Moisturizer, som får i 75 ml. tube og i 150 ml- glas-flacon. Efter brug første gang og hver gang du har brugt Mia 2, bør den rengøres. Også her har LELO et fremragende produkt, Antibacterial Rengøringsspray, som er ideel til rengøring af alle former for sexlegetøj. Den opretholder ikke blot den gode hygiejne, den dræber også 99,9% af alle de svampe og bakterier der kan sidde på dit sexlegetøj. Rengøringssprayen sprayes på i et jævnt lag, sidder i 5 minutter og tøres derefter af med en fugtig klud.\nOp til 1,5 time\nVeldesignet, smukt og deskret. Vibrationerne er alt fra dybe rumlen til vilde hurtige rystelser. Usb-opladning = stor fan. Nemt at gemme væk da den ikke ligner legetøj! 5/5