Riesling Grand Cru Rosacker, magnum 2016 - Hvidvin - Køb på Jyskvin.dk\nRiesling Grand Cru Rosacker, magnum\nRiesling Grand Cru Rosacker, magnum 2016\nRosacker er Sipp Macks Riesling-flagskib frembragt fra den kalkstensdominerede Grand Cru mark af samme navn. Rosacker er uden tvivl en af Hunawihrs absolut bedste vinmarker.\nSom det er tilfældet med Sipp Macks andre vine, dyrkes også denne efter økologiske principper. Dvs. hårdt arbejde i marken, ingen sprøjtemidler og udelukkende manuel høst.\nEfter den manuelle selektering presses druerne forsigtigt for at bevare smag og aroma maksimalt.\nGæringen finder sted i rustfri ståltanke under temperaturkontrol, hvorefter vinen lagres sur lie på ældre franske fade indtil august året efter høst.\nSmuk gylden farve. Kraftig og kompleks bouquet med stopr dybde. Smagen er moden og fyldig med blomst og eksotisk frugt og udtalt mineralitet. Vinen er i smuk balance med en meget lang finish.\nVinen afspejler perfekt finessen og klassen i grand cru marken.\nDen fortjener en rigtig fin fisk eller hvidt kød i en flødesauce.\n"...fortjener en rigtig fin fisk..."\nRelaterede produkter til Riesling Grand Cru Rosacker, magnum


Ny Ordning: Arbejdsgivernes uddannelsesbidrag\nSom led i trepartsaftalen fra juni 2017 mellem regeringen og arbejdsmarkedsparter er der pr. 1. januar 2018 indført en ny ordning, kaldet praktikplads-AUB, som supplerer den eksisterende AUB ordning.\nPraktikplads-AUB er obligatorisk for alle arbejdsgivere, der i det forudgående år har indberettet fuldt ATP-bidrag for mere end én fuldtidsansat, erhvervsuddannet medarbejder.\nOrdningen betyder, at skolen kan lave en forskudsopgørelse på www.virk.dk over hvor mange praktikpladser/point, der forventes på skolen, beregnet ud fra antallet af erhvervsuddannede årsværk, der er ansat på skolen samt den enkeltes erhvervsuddannelse.\nSkolen modtager direkte besked om ordningen gennem e-boks.\nSåfremt skolen har flere erhvervspraktikanter end forventet, kan der optjenes en bonus, og såfremt skolen har færre end forventet, skal skole betale et bidrag til Praktikplads-AUB, svarende til 27.000 kr. pr. manglende elevpoint.\nSe et eksempel på beregningen her:\nLæs mere om ordning her:


Hjernen på overarbejde - De-tre\nNår hjernen kommer på overarbejde –\nWorkshop om “Compassion”\nVi er netop hjemvendt fra en 2-dages workshop om Compassion!\nVibeke Lunding-Gregersen og Henrik Tingleff har skrevet en bog om Compassion med overskriften “Hjernen på overarbejde”. Forfatterne har også udgivet en Podcast-serie med samme overskrift.\nEmnet er en meget levende, nøgtern og evidensbaseret tilgang til, hvordan vi kan imødegå nogle af de ret voldsomme udfordringer, vores “dårligt designede” hjerne står overfor i en moderne verden.\nSelve workshoppen var tilrettelagt af Bostedet Kamager, der havde inviteret både den ene forfatter – Vibeke – og 19 ledere fra det sociale område til at drøfte og lade sig både udfordre og inspirere i forhold til hvordan Compassion også kan indgå i personlig, ledelsesmæssig og organisatorisk tænkning.\nDet er sgu bare så fedt, når teori og evidens overhaler os indenom og bekræfter, at den tænkning, der ligger bage vores arbejde hos De-tre på rigtig mange måder matcher den nyeste tilbygning til vores hjerne, og hjælper os med at holde den i kort snor.\nOg lad os lige kippe med flaget for initiativtagerne, deltagere, forfatterne, bogen, podcasten og arrangementet. Super fedt – super inspirerede – super energigivende på den klimavenlige måde.\nFremtidens organisationer – emnet for kongressen i 2020. Men hvorfor en... Video: Modstand


Hjælpemiddelbasen - Knop Pustekontakt PU101 / PU901P fra KNOP Elektronik A/S\nProduktet er designet til at kunne aktivere en ekstern alarm, når en bruger puster i kontakten.\nPU101 er med et 3,5 mm jack stik, og kan tilsluttes en sender f.eks. TX900-1 fra Knop Elektronik A/S eller andet udstyr.\nPustekontakten kan monteres på en svanehals og en Super Clamp, så den kan placeres, så den er let tilgængeligt for brugeren.\nMulighed for trådløs forbindelse til nødkaldeanlæg JA\nMulighed for fjernbetjening NEJ\nPU901P kan aktivere en trådløs modtager i KNOPs 900-serie, når en bruger puster i kontakten.\nKan anvendes, hvor brugeren ikke er i stand til at aktivere anden alarm.\nPustekontakten kan monteres på en svanehals og en Super Clamp og placeres let tilgængeligt for brugeren.\nPU901P er med positionslæser, og kan anvendes i Knops positioneringssystem.


Scott Radian 12,6 #7 Anmeldelse - Afiskeri.dk - En side med bid i\nForside Anmeldelser Scott Radian 12,6 #7\nScott Radian 12,6 #7\nScott Radian 12,6 ´ to hånds fluestang # 7\nVi har valgt at anmelde denne fluestang efter at have testet og fisket med stangen, i det første halvår 2016, at anmelde en fluestang er en vanskelig opgave, alene af den grund at den skal afprøves under forskellige forhold og med mange forskellige liner.\nAt begynde årets laksesæson med en ny stang er naturligvis en prøvelse, men set ud fra at der ikke længere sidder gamle hukommelse i armene fra efterårsfiskeriet, og andre stænger fra efterårets fiskeri, var det efter vores mening det rigtige tidspunkt at vurdere den nye stang.\nIgennem årene har vi haft mange stænger igennem hænderne, fra tid til anden noget som bestemt har tiltalt og været en fornøjelse at fiske med, andre har ikke sat noget nævneværdig minde i hukommelsen, derimod er det vigtig at vurdere stængerne under samme forhold og med de samme liner, for at få et retvisende billede af de forskellige stænger.\nVi har testet stangen ved Skjern Å fra premieren, og frem til sommerfiskeriet tog sin begyndelse, stangen er testet med synkeliner fra synk 4/5 – synk 2/synk 5 – synk 2/3, herefter flyd synk 3, alle linerne mellem vægte på 29 til 33 gram og længder på 10,4 meter til 11,2 meter.\nDe anvendte forfang har været mellem 2,2 meter og 3,4 meter.\nVi begynder at se på hvad stangen består af, her tænker jeg på materialer og tekniske oplyst fra Scott, men også på de erfaringer vi har fra testfiskeriet og almen brug ved åen.\nProduktet : Scott Radian 12,6 ´ Ultimate Scandi 4 delt # 7 incl. Pose og transportrør.\nPris : 8,799,00 Dkr.\nBundduppen er fremstillet af composite kork med en diameter på 37 mm og en længde på 15 mm, bundduppen er behagelig at have i hånden og fin glat, materialet har lang levetid.\nKorkhåndtaget fra bundduppen og frem til hjulholderens bagerste stykke måler 11 cm, heraf den første del som går fra 37 mm og ned til 26 mm på et stykke som måler 18 mm, herefter er det bagerste håndtag helt lige og måler 26 mm op til hjulholderen.\nKvaliteten på korken er rigtig fin med få kithuller, slibningen er i flot udførelse og er behagelig at holde ved under fiskeri, da kvaliteten er fin går ligeledes at korken er let at rengøre.\nHjulholderen er lavet af aluminium farven er sort og mat i udtrykket, den holder hjulet perfekt uden det kan drejes overhovedet, anodiseringen af hjulholderen er meget stærk og går ned i materialet, hvilket giver en meget holdbar overflade, uden mulighed for at overfladen brydes under hjulfodens ender.\nHele hjulholderens længde er 10,7 cm med en diameter på knap 20 mm, hjulholderen er vendt på den måde at hjulet spændes ned mod baghåndtaget med 2 omløbere, hjulholderens bevægelige del som holder hjulfoden kan ikke drejes og er styret af hjulholderens facon, som derfor giver en solid fæstning af hjulet.\nDet forreste håndtag måler 35,4 cm, er let konisk fremad, startende med en tykkelse på 28 mm med til 25 mm, ved det første indtryk kan håndtaget føles lidt tyndt, men med hensyn til at det er en lettere stang falder det hurtigt på plads når de første kast er foretaget.\nKvaliteten på korken er formidabel med få kithuller og fin glat og velslebet. Og let at holde ren.\nKulfiberen som klingen er lavet af er langsgående og meget tynde, vægen eller rørtykkelsen om man vil er meget tynd og let, vægen består af flere lag, de såkaldte multi modulus fiber, ARC teknologien giver stangen sin lette vægt og store spænstighed, klingen har en dyb sort farve som klær en flot fiskestang som denne Scott 12,6 ´.\nKlingens diameter over korken går fra 12,5 mm på det tykkeste sted til 1,7 mm lige under topøjet, klingen er uslebet hvilket giver en let rillet overflade som vi mener et tiltalende.\nSelve monteringen af stangen er ganske let, en let montering giver mindre vægt og hermed en hurtigere stang, på bundstykket findes der ikke løberinge, men led 2 er monteret med 2 titanium forede 3 bens løberinge, foringen er sillcon carbide SIC grunden til at anvende titanium er at dette materiale er 65 % lettere end normale rustfrie løberinge, i tillæg er disse løberinge meget stive, diameteren på de to skyde ringe er 15 og 11,5 mm, stangen er monteret med i alt 2 forede skyde løberinge herefter 10 slangeringe af tynd wire som aftager i tykkelse når diameteren bliver mindre, topøjet er en enkelt vire og derfor meget let, hvilket hele montager giver udtryk af at være, og det er ganske rigtig, den lette montage er med til at give stangen hurtighed.\nBeviklingerne som fastholder alle løberingene er vel udførte, helt i sort som står fint til den sorte klinge, ikke noget pynt af nogen slags ved løberingene.\nVed stangens 3 samlinger som jo findes på en 4 delt stang, er der med prik markering vist hvordan stangen samles så løberingene er i forløb, en fiks lille detalje, ved stangens samlinger er der ligeledes beviklet med sort tråd tippet med orange.\nLakeringen på beviklingerne er af god kvalitet, ikke overgjort som det ofte se, lakeringer kan ofte være for voldsomme, epoxy lakeringer bliver ofte overdrevet, men det er ikke tilfældet her, det ser rigtig ud og er lavet flot og fint.\nStangens udtryk er tiltalende og enkelt, der er ikke brugt noget extra pynt eller andet end det som skal være, gode materialer og fint samlet til en velfungerende fiskestang.\nStangposen er 4 delt fremstillet af kraftig sort bomuld, god lang bindebånd og fint orange Scott broderi, nydeligt på alle måder.\nTransportrøret er fremstillet i aluminium med skrue låg incl. oring af gummi, hertil fint malet orange Scott loge på røret, røret er mellem grå i farven.\nPraktisk brug af Scott Radian 12,6 ´\nVi har testet stangen under premierefiskeriet i 2016 i det vestjyske ved Skjern Å, lige fra fint vejr til 18 sec. m. blæsevejr og videre frem i løbet af foråret og forsommeren, her er der tale om en rigtig fiskestang, stangens lidt enkle ydre og lidt neutrale udtryk, dækker over en super stang som kaster som en stor jysk hingst sparker, at stangen er hurtig kan man naturligvis diskutere, jo den er hurtig men stadig let at lade og spænde op, slaget er kort og kraftfuld og sender kasteklumpen af sted på en fin måde.\nVed fiskeri med synkeline er jeg yderst tilfreds, nok den bedste stang jeg har kastet synkeliner med til dato, det kan den til udmærkelse, de liner jeg har brugt har alle ligget omkring 29 til 33 gram, og det kan den klare uden problemer.\nScott skriver at stangen er en klasse 7, og kaster med 30 gram – vi på denne side af Atlanten vil nok hellere kalde den en klasse 8 da den kaster omkring de 30 gram, men det er lige meget, vi ved at den kaster det den kaster, om der så står klasse 7 eller 8 er lige fedt.\nScott Radian 12,6´ er til hurtige kast med kort slag, men det overraskede mig at den også kunne kaste roligt og langsomt, aktionen er prograsiv hvilket giver fine kastegenskaber når der anvendes almendelige skydehoveder, som vi jo ofte går i Danmark.\nDet samlede indtryk af Scott radian 12,6 ´\nFra tid til anden får man en ny stang i hånden, syns indtryk og oplevelsen når fluelinen sendes ud over vandfladen, er elementer som er med til at vurdere det nye redskab, vejrforholdene kan være barske i det vestjyske og laksens rusk i stangen fortæller om stangen får høj karakter, dersom vi samler de erfaringer som er samlet i løbet af det første halvår, er de meget positive.\nStangen kaster rigtig fint, selvom stangen er hurtig er den let at lade, og er efter mine begreber en let kastende stang, her finder man kræfter og spark i hele klingens længde, som man ikke ser ret mange steder, et supert godt køb.\nStangen er ikke prangende i udtryk, men det er en ulv i fåreklæder, prøv stangen dersom du får muligheden, for da er den svær at komme udenom.\nKvaliteten i de brugte materialer er helt i top, det gives ikke bedre, super flot.\nNår man tester en stang vil man naturligvis gerne afprøve den på en laks, der var vi jo lidt heldige der tidligt i foråret og få den del af anmeldelsen med, den er super at køre fisk på, her var der kraft og smidighed på en gang.\nPrisen på stangen er i den høje ende og dog, en dyr stang koster jo snilt omkring 9 til 10.000 kroner, stangen her koster 8.799,00 Dkr og det er den til fulde værd, ikke en krone for meget, for du får valuta for pengene.\nTidligere artikelSimms headwater large sling pack\nNæste artikelWaterworks speedster HD 3,5


Yamaha Custom 5CM Bb klarinet mundstykke hos Gear4Music.com\nYamaha Custom serien er lavet af vulkaniseret gummi kendt som ebonit. Dette materiale giver en meget mere fokuseret og fuld rørige lyd. Perfekt til nogen søger for at udvikle en tone fyldt med unikke karakteristika.\nProdukt Ref: 63139\nDe er ekstremt konsekvent i specifikationer og spille kvalitet, og tilbyder fremragende værdi for deres pris. Vender i denne serie er lidt længere end standard serien gør dem sværere at spille, men nemmere at producere en fuld rørige tone og karakteristiske klarinet lyd.\n5CM: hjælper med at opnå en afbalanceret tone over alle oktaver, for fagfolk og fremrykkende begyndere både


Bevilling baner vejen for forskning i planters cellevægge – Institut for Plante- og Miljøvidenskab - Københavns Universitet\nBevilling baner vejen ...\nProfessor Staffan Persson modtager 40 millioner kroner fra VILLUM FONDEN til et forskningsprojekt på Institut for Plante- og Miljøvidenskab på Københavns Universitet, som skal gøre os klogere på planters anvendelsesmuligheder. Projektet baner vejen for fremtidig forskning, eksempelvis inden for effektiv udvinding af biobrændsel og nanomaterialer.\nPå Institut for Plante – og Miljøvidenskab har 47-årige Staffan Persson modtaget bevillingen ’Villum Investigators’ på knap 40 millioner kroner, som skal gå til det 6-årige projekt ’Engineering Plant Cell Walls’.\nProjektet er et grundvidenskabeligt forskningsprojekt. Som navnet indikerer, vil forskerne med molekylærbiologiske briller på udforske cellevægge for at forstå, hvordan man kan påvirke egenskaberne i cellevæggene og dermed skabe helt nye anvendelsesmuligheder af planterne.\n”Med projektet forsøger vi at blive klogere på forvandlingen fra primære til sekundære cellevægge. Det vil sige forvandlingen fra blødt plantevæv til hårdt træ med cellulose. Ved hjælp af banebrydende mikroskopi forsøger vi i realtid at visualisere overgangen og dermed forstå, hvad der sker i processen” forklarer Professor Staffan Persson og fortsætter:\n”Med mere viden om planters cellevægge, danner vi samtidig grundlag for, at man i fremtiden vil kunne forske i nye typer af materialer og nye anvendelsesmuligheder. Vi vil eksempelvis kunne udvinde biobrændsler på en mere effektiv måde. Man kan også forestille sig, at vores forskning kan bane vejen for projekter, der udvikler nye materialer, eksempelvis nanomaterialer, som kan anvendes i byggebranchen og i medicinalindustrien” slutter Staffan Persson.\nStaffan Persson kommer fra en stilling som Professor ved University of Melbourne men vil fra 2020 være ansat som Professor ved Institut for Plante- og Miljøvidenskab på Københavns Universitet. Forskningsprojektet vil blive tilknyttet Sektionen for Glykobiologi, hvor grundlaget for forskning inden for biobrændsel og nanomaterialer allerede er etableret.\nStaffan er én ud af i alt 11 professorer, som modtager bevillingen ’Villum Investigators’ fra VILLUM FONDEN. Blandt de 11 bevillingsmodtagere er fire modtagere fra Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet. Projektet løber over seks år og består foruden Staffan Persson af 3-4 Postdocs samt 4-5 ph.d.-studerende.\nLæs VILLUM FONDENS pressemeddelelse med offentliggørelsen af de i alt 11 bevillingsmodtagere her.


Din historie - Liv & sjæl - Jubii Debat\naf ThomasSneum, 3. juli i Liv & sjæl\nJeg opretter denne tråd i håb om at vi måske kan lære hinanden lidt bedre at kende - men måske mere specifikt omkring hvorfor vi har så stærke holdninger til specielt et emne her på debatten.\nVi kommer ikke udenom at indvandring til danmark er noget som berører os alle - og vi har alle en baggrund, en historie som har været med til at forme vores holdninger.\nJeg har lagt mærke til at nogen af os kommer til at blive meget kontante i vores debatter når emnet falder på indvandring. Stærke holdninger kommer mange gange fra stærke oplevelser.. oplevelser som måske har sat en frygt eller et had i os.\nMin tanke er at dem som har lyst, kan dele nogle af de oplevelser i denne tråd - gerne med afsæt i hvordan man mener det har påvirket en og på den måde formet de holdninger man har idag.\nMåske vil det være med til give andre et billede af en - og måske en bedre forståelse for at man har de holdninger man har.\nJeg håber det måske kan give nogle bedre debatter - og lidt mindre personfnidder.\nJeg lægger gerne ud med mig selv.\nSom ungt påvirkeligt menneske har jeg haft en lang række negative - men også positive oplevelser med indvandre.\nHelt kort og basalt har min opvækst været en noget blandet affære hvor jeg har været igennem en række omstændigheder, hvor du kommer til at se mennesker i alle samfundslag.\nJeg har været på ungdomsinstitutioner, børnehjem, plejefamilier..men har også haft perioder hvor jeg har boet hjemme.\nJeg har oplevet børn fra ressourcestærke familier ende på samfundets bund - og jeg har set børn fra dysfunktionelle familier vokse op og blive gode ledere.\nJeg har haft omgang i toppen af samfundet, og jeg har haft samfundets bund tæt på livet.\nJeg har også set indvandre i alle samfundslag. Jeg har haft kæresteforhold med piger fra meget religiøse hjem - og nogle af mine tætteste kamarater har været indvandrere.\nMin opvækst har som sagt været meget spraglet, men mine ungdomsår var centreret i København i brokvarterene.\nMine år omkring Nørrebro er nok dem som har været mest udslagsgivende for mine oplevelser med invandre. Jeg boede i arbejderklassens miljø i Rådmansgade. Der var drankere foran kiosken og massere af unge udlændinge. Ikke det mest familie ressoursestærke miljø - og kedsomhed er roden til alverdens ulykker.\nDer var som sådan ikke stridighed imellem og hvid unge og så 'de andre', men en forskel var der nu alligevel. De unge indvandre var fra en anden opvækst og familiekultur. Det var ofte meget opbygget på hiraki og respekt - og de porblemer der var i familierne var ikke typisk bundet i alkoholmisbrug, eller psyke. Hvilke var typisk for os 'hvide'.\nDe unge indvandredrenge var ofte styret eller presset af ældre brødre - og havde ofte en mere 'kontant' opdragelse hjemme. Familien skal respekteres og du skal hjælpe og støtte med alt...penge, pasning af små, lave jobs for familien.\nEn ting havde vi dog til fælles...kedsomhed og indebrændte følelser.\nJeg lærte at frygte og hade indvandre i mine første år på Nørrebro. Vold var et element i hverdagen. Om aftenen lærte man hvor - og hvor man ikke skulle opholde sig. Og som ung dreng med langt hår og læderjakke, så var man nem at få øje på.\nUanset hvor jeg gik, så var problemerne lige om hjørnet. Jeg har en lang liste af tæsk og overfald som jeg har været udsat for...om det har været til privatfester, på ungdomsdiskoteker, eller bare fordi man var på det forkerte sted.\nJeg er blevet udmyget foran min kæreste, fået sprøjtet tåregas i øjene, slået tænder ud, brækket næse, øjenhule, flækket øjenbryn - holdt nede, pisset og spyttet på, imens min kæreste blev befamlet. Og en af de fællestræk der næsten altid var - det var indvandre.\nMan lærte ret hurtigt at pakke sin frygt væk, at bide tænderne sammen og slå fra sig...og jeg fik langsomt et had til indvandre.\nDet var dog ikke et fuldstændigt billede. Hjemme i gården, der så man ikke hinanden som 'dem og os'. Der holdte vi sammen..\nDe ældre indvandre reddede mig mange gange fra slåskampe - og når vi havde 'gårdkampe' eller kampe imellem kvarterene, så var vi alle samme farve.. og vi passede på hinanden.\nDe mange overfald og udmygelser sad dog fast i mig... Jeg havde et problem med 'dem'.\nJeg havde dog lært at bide fra mig - og derfor var jeg nok også synlig i kvarteret. Jeg blev inviteret ind i forskellige 'grupper' som Gurdians Angles og Dodgers. Dodgers var nu mest en samling unge, hvis eneste formål var at køre rundt om aftenen og overfalde udlændinge.. Jeg havde et stort had til udlænding, men jeg kunne fint gennemskue at det ikke hjalp noget selv at være en røv...så jeg forlod 'grupperne'.\nI en del år gik jeg rundt med et tykt kabel i inderlommen, for man var aldrig klar over hvornår man fik brug for det.\nOver årene blev mit had afløst af tvivl. Det var let at forklare alt volden med at det jo var 'dem' - men den forklaring holdte bare ikke. Det var jo 'dem' som passede på mig i kvarteret, dem som jeg blev inviteret ind i hjemmene hos...og også dem jeg blev forelsket i nu og da. Desuden kunne jeg heller ikke se os 'hvide' være så meget bedre selv.\nVi var jo på mange måder ens...når vi hang på gaderne og kedede os..og når vi fandt på dumheder...så var vi ens. Vi havde bare lidt forskellige 'hjemmelige' udfordringer.\nJeg fandt ud af at det ikke var fordi jeg var 'dansker', eller var 'kristen' at jeg havde de her oplevelser med 'dem'.\nJeg fandt ud af at man har let ved at finde sammen med dem man deler, eller har noget til fælles med. Om det er hudfarve, hjemmelige problemer, eller whatever..\nI gården på Nørrebro var vi sammenholdt af forskellige ting, men vi havde de samme udfordringer.\nVi havde forskellige kulturbaggrunde, og forskellige religioner..men det var ikke vores problem. Vi var basalt set ressoursesvage og manglede alle noget i vores hjem. Og kedsomheden...det var en dræber.\nNår jeg prøver at se på samfundets udfordringer med indvandring idag. Så ser jeg ikke religion som udslagsgivende. Jeg tror på at hvis vi kan støtte op om ressoursesvage og dræbe kedsomheden (stille krav). Så kommer vi rigtigt langt.\nDet som jeg ser som roden til meget af det dårlige...det er følelsen af ikke at være en del af fællesskabet.\n- en lille bid af mig og mine oplevelser... Håber du måske også får lyst til at dele nogen af dine oplevelser.\nFint nok initiativ med denne tråd. Så må vi bare se, hvor mange der tør være ærlige og åbne nok til at fortælle nogle historier fra deres eget liv...\nJeg skal da prøve at deltage. Og dersom TS var meget åben og ærlig i sin tråd, synes jeg også, at jeg vil prøve at være så personlig og ærlig som muligt i mit bidrag til denne tråd:\nSom født og opvokset i Vendsyssel i en tid, hvor der ikke var ret mange indvandrere i de mindre byer nord for Limfjorden (70´erne og 80´erne), havde jeg slet ikke nogen omgang med arabere eller muslimer i min barndom. De mest eksotiske indslag var, at der på min skole var en adopteret indisk pige og at min lillebror spillede fodbold med en negerdreng, hvis mor var lokal men faren var fra Afrika. Denne negerdreng blev i øvrigt senere professionel fodboldspiller, men det er en anden sag. Ja, undskyld mit politisk ukorrekte udtryk, men med mindre moderator insisterer på at vi ikke må bruge ordet neger, så kan jeg ikke se, hvorfor jeg ikke bør kalde en skovl for en skovl og en spade for en spade. Nå ja, i virkeligheden var han jo nok nærmere mulat end neger, da moren som sagt var dansk.\nI 20 års-alderen flyttede jeg til storbyen Aarhus for at studere. Eller studiet var nok bare et påskud for at flytte mod syd ned mod storbyen. Fordi jeg følte, at jeg var ved at blive kvalt af kedsomhed i den vendsysselske provins. Jeg havde jo vidst siden jeg kom i puberteten, at jeg nok var homoseksuel (det er sådan noget man finder ud af, når man i en alder af 15 år har været lun på tre drenge fra klassen - men NUL piger!). At jeg så senere i en alder af 30 år erkendte, at jeg i virkeligheden nok er en smule biseksuel, er en anden historie. Jeg interesserede mig meget lidt for piger i teenageårene. Og jeg var frustreret over, at det var umuligt at komme i lag med fyre deroppe i Vendsyssel, hvor der INTET homomiljø var. I dag er det givetvist nemmere, for nu findes der chats og fora, hvor man kan møde ligesindede. Men det fandtes ikke da jeg var omkring de 20 år gammel. Nu er det slet ikke noget spring-ud for mig at skrive de her private ting, fordi jeg har allerede skrevet om det i flere tråde herinde. Jeg er så afklaret med det, at jeg ikke synes, jeg har noget at skjule.\nI Aarhus boede jeg lige ved siden af Gellerupparken. Jeg havde ikke rigtigt venner på mit studie, fordi på mit studie, var vi kun tre fyre/drenge og 30 piger! Der var dog to piger, jeg dannede studiegruppe med og kom fint nok ud af det med. Men jeg var ikke rigtigt erotisk interesseret i pigerne, så derfor holdt jeg ubevidst en vis distance til dem. Fordi af de tre drenge, vi var på studiet, var jeg klart den meste populære. Den anden var meget bebumset og nørdet. Den tredje var fed og slasket. Jeg var lyshåret, blåøjet og lidt sporty, så det var mig pigerne var interesserede i. Og det kunne jeg mærke. Men for at undgå pinlige situationer, hvis de fandt ud af, at jeg ikke var interesseret i dem, så holdt jeg en vis distance til dem. Så derfor fik jeg aldrig nære venner på studiet.\nMen jeg boede som sagt ved Gellerupparken. Og en dag endte jeg på en eller anden vis med at spille fodbold med nogle indvandrerdrenge derovre. Og de fandt ud af, at jeg var god som målmand. Og der var en dreng, som var søn til den lokale fodboldklubs træner. Og de manglede en målmand. Og det endte med, at jeg lod mig lokke til at blive målmand for et næsten rent palæstinensisk hold. Vi var kun to danskere. Og den anden var konvertit! Så jeg skilte mig i dén grad ud. Jeg vidste ikke helt, hvad det var jeg havde ladet mig lokke til. Men jeg har altid været åben og nysgerrig af sind og tænkte, at jeg ville tage det som en udfordring. Og jeg spillede da de fleste kampe i den sæson på klubbens hold, som lå i Serie 5. Vi var lige ved at rykke op, men det kiksede dog. Men det var da meget interessant at spille for et arabisk hold. Jeg oplevede, at de alle var venlige overfor mig. Nogle mere end andre. Men jeg følte ingen had eller ubehag. Så dybest set var det en fin nok oplevelse. Jeg syntes dog, at det var spøjst, at ingen badede nøgne efter kampene, men i badetøj. Det gjorde jeg så også - af respekt for de andres blufærdighed. Ligesom det var pudsigt at opleve, at nogle af spillerne bad til Allah i pausen. Og også før kampen.\nDet var dog ikke alle, der var lige religiøse. Et par af spillerne drak bajere. Jeg husker en flink 18 årig fyr på holdet, som fortalte mig, at han da gik i byen og drak øl ligesom alle unge danskere. Og han sagde også, at han kun var muslim af hensyn til sin familie. Så jeg lærte også der, at ikke alle muslimer er særligt praktiserende. En del af dem har samme forhold til religion, som mange danskere har. Det er mest af tradition og af hensyn til familien, at de ikke bryder ud af alt det religiøse.\nNå, jeg havde efterhånden boet i Århus i tre år og var ved at køre lidt træt i det. Jeg var aldrig faldet 100% til i byen. Nok fordi jeg følte mig lidt forkert alle steder. På studiet, fordi der kun var piger. Og ved Gellerupparken, hvor jeg boede, fordi det trods alt var underligt at være eneste ikke muslim på et fodboldhold. Og så havde jeg været i København nogle gange og fundet ud af, at homomiljøet var ti gange større og mere spændende derovre end i Århus. I Århus, når jeg gik i byen, så var der næsten kun gamle bøsser på 40-50-60-70 år, som jagtede mig. Og som 21-22-23 årig gad jeg jo ikke så gamle mænd. I København opdagede jeg, at det var meget nemmere at få kontakt med jævnaldrende (lækre) fyre. Bare på én weekend derovre som 23 årig scorede jeg tre hotte fyre på 19, 21 og 23. I Århus ville det være helt utopi. Så der tog jeg nok beslutningen om, at Århus var for lille for mig. Og jeg flyttede året efter til København.\nI København havde jeg nogle gode og intense år. Jeg havde fast arbejde og tjente okay. Og jeg fik udforsket homomiljøet og fandt også en sød lidt yngre kæreste på 19 år, da jeg selv var 25. Vi holdt sammen i otte år. Men levede i et åbent forhold og havde også lov til sidespring. Og få år senere fik jeg også udforsket kvinder og fandt ud af, at det var egentlig okay. Selvom jeg aldrig bliver helt hetero! Og det er jeg glad for, fordi bøsser og biseksuelle mænd får ti gange så meget sex som heterofyre!\nIndvandrere stødte jeg hele tiden på i København. Jeg boede i alle år i indvandrertætte kvarterer. Og bortset fra enkelte episoder, oplevede jeg aldrig nogle større konflikter. De mest ubehagelige episoder var i homomiljøet, hvor der godt kunne dukke grupperinger af unge homofobiske araberfyre op. Jeg blev én gang jagtet af 8-10 unge araberfyre med køller! Men jeg løb hurtigt dengang og løb fra dem - der kom det mig til gode, at jeg i teenagealderen løb 100 meter på 12,5 sekunder og var skolemester i sprint. Så jeg slap fri. Men det var bestemt ikke en ufarlig situation. Jeg oplevede også et par gange, at unge arabiske fyre forsøgte at lokke mig i et bagholdsangreb ved at lade som om, at de var bøsser. Men jeg kunne godt mærke, at de bluffede, så igen undgik jeg tæsk. Men jeg oplevede et par gange at være vidne til, at bøsser fik tæsk af arabere.\nSå derfor er én af mine kæpheste, at vi bør bekæmpe homofobien og intolerancen i de muslimske miljøer. Det er et tabu at italesætte, at der er enormt mange især unge arabiske mænd, som hader homoseksuelle. Jeg har set over én kam egentlig haft okay oplevelser med arabere/muslimer. Bortset fra som sagt en håndfuld episoder. Men jeg er alligevel kritisk overfor Islam, fordi jeg mener, at det er en forstokket og intolerant religion, som prædiker had til seksuelle minoriteter og som opfordrer til undertrykkelse af kvinder.\nJeg vil ikke sige, at jeg har haft nære arabiske venner. Men bekendte har jeg haft. Og endda et par elskere. Bl.a. en marokkaner, en palæstinenser og pakistaner. Der findes altså også arabiske bøsser/biseksuelle. Men de går bare meget stille med dørene. Lever et dobbeltliv. Men der er mange flere af dem, end man almindeligvis tror. Kioskejeren i kiosken lige overfor, hvor jeg boede, var f.eks. en pakistansk bøsse. Og i mit kvarter boede også en 17 årig iransk teenagedreng, som blev kendt, da han vandt en pris for at være den første muslimske unge fyre, der sprang ud som åben bøsse i Danmark. Så jeg lærte, at man skal passe på med at skære alle muslimer over én kam. Mange af dem kæmper selv imod fordomme og imod intolerance i deres egne miljøer. Og har selv en stor kamp med at finde rodfæste i disse miljøer. Mange ønsker nok at leve et andet liv, men føler sig fanget mellem deres rødder og så det danske. Det gælder vel om at finde en balance, tror jeg.\nSå jeg har ikke noget imod arabere og muslimer som personer/mennesker. Men jeg er kritisk overfor Islam - eller i hvert fald Islam, når den praktiseres helt efter bogen. Hvilket man jo SKAL gøre for at være rettroende. Ligesom jeg i øvrigt er kritisk overfor f.eks. Indre Mission og Jehovas Vidner...\nHer i Aalborg, hvor nu har slået mig ned, er der ikke specielt mange indvandrere i forhold til i København. Der er dog lige et par kvarterer ude i Aalborg Øst, hvor der kan være lidt ballade. Der er da også indvandrerbander her i byen, der af og til kommer i medierne i forbindelse med skyderier. Men det er ikke det store, jeg har oplevet med indvandrere her i Aalborg. Når aalborggensere klager over for mange indvandrere i byen, siger jeg til dem, at i forhold til Aarhus og Kbh., er det ingenting. Men alt er jo relativt. Da jeg boede i Kbh., kunne jeg gå i Aldi på Amagerbrogade og nogle gange være eneste dansker i køen, hvor der så stod 5-6 arabere! Og det samme i Gellerup i Aarhus. Den slags oplever jeg nu aldrig her i Aalborg. Det er vel kun et par steder i Aalborg Øst og så måske ved Grønlandstorvet, at der er en del indvandrere. Jeg handler af og til ved Grønlandstorvet og ja, der er en del arabere og...grønlændere, naturligvis. Men jeg har nu ikke haft nogen ballade med dem.\nNå, det må være nok herfra. Nu giver jeg staffetten videre til de næste, som måtte have lyst til at komme med nogle personlige beretninger om deres forhold til indvandrere, arabere, muslimer o.s.v….\nP.S.: Jeg står ved, at jeg ved sidste valg stemte på Rasmus Paludan. Det kan forekomme ulogisk, dersom jeg ikke selv er hverken racist eller araberhader. MEN jeg gjorde det i protest. Fordi Paludan er den eneste, som har nosser til at tale højt om homofobien i arabiske miljøer. Da han gik med til Gay Priden og var den eneste, der turde gå gennem Nørrebro med regnbueflaget, fik jeg altså en smule respekt for manden. Meget kan man sige om Paludan. At han er excentrisk. At han er en elefant i en glasbutik. At han er småracistisk. MEN man kan ikke tage fra ham, at han har nosser og tør sige det, som mange tænker. Derfor skammer jeg mig ikke over, at jeg stemte på ham. Jeg er bestemt ikke enig med ham i alt. Og nogle gange synes jeg også, at han er et fjols. Men jeg havde brug for at tage et kraftigt standpunkt imod visse intolerante holdninger i de arabiske miljøer. Så derfor fik Paludan min stemme.\nMin fars familie er fra Tyskland, men stammer fra Nordafrika/Mellemøsten fra min farmors side, så jeg har både muslimske og kristne rødder i familien. Jeg boede i Tyskland som barn. Da jeg var ung/teenager var jeg i en overgang troende og skiftede lidt mellem islam og kristendom indtil jeg tog på seminariet. Fra min studietid har jeg en del venner og bekendte fra nogle af de store moskemiljøer som Imam Ali og Bin Khalifa og jeg var også en overgang i Iran. Jeg var tæt på at blive forlovet med en af dem, der havde været meget i medierne. Men jeg er ikke religiøs på nogen måde i dag. Og så har jeg boet og arbejdet i Kina og i Nordkorea og rejst en del. Det er jeg faktisk mest glad for i dag.\nHavde jeg mulig for det, ville jeg flytte til Tyskland, for jeg har aldrig rigtigt følt Danmark som noget specielt tilhørsforhold. Fordi jeg selv har lidt blandet baggrund og boet i andet lande - som er meget anderledes end Danmark og stadig har venner i udlandet - føler jeg ofte, at islam- og indvandrersnakken bliver triviel og af og til absurd. Jeg gider heller ikke stemme til Folketingsvalg eller gå op i politik selv om jeg burde. Jeg undrer mig, hvorfor folk er så optaget af muslimer og indvandrere i sådan en grad, at det går hen og bliver til en besættelse.\nSkrevet 4. juli (redigeret)\nSuper godt initiativ Thomas, jeg vil gerne bidrage lidt, men først senere, kiggende på vejret har vi besluttede at pakke bilen og kører sydpå om en time.. 28 grader i syd Tirol lyder godt .\nTilføjer lige. Måske sjovt at nævne at vores hus og postkasse nøgle er opbevaret hos vores naboer, de vande blomtre og tømmer postkassen, de er, ""ikke fanatisk Muslimer"" og er verdens mest søde og rare mennesker.\nHåber i nyder livet og god weekend.\nRedigeret 4. juli af Jojojo\nJeg har ikke så meget at fortælle. Da jeg voksede op var det i en landsby, hvor selv “kjøvenhavnere” blev betragtet som udlændinge. De talte jo et helt andet sprog (dialekt), og det gjorde fynboer og bornholmere jo også.\nSå da indvandringen startede undrede jeg mig meget over, hvorfor vi pludselig skulle have en masse fremmedartede mennesker til Danmark? Først kom vietnameserne, så tyrkerne, og det fortsatte bare. Så jeg kunne sikkert være blevet indvandrerfjendsk, hvis jeg var blevet i mit oprindelige miljø.\nMen det gjorde jeg ikke. I stedet begyndte jeg at studere i et meget internationalt præget miljø, og jeg vænnede mig til at omgås udlændinge og lærte, at de tænkte ligesom os, selvom de oftest havde besvær med at tale dansk. Der var ikke rigtig nogen forskel. Derimod lærte jeg, at mange danskere er mindre sympatiske og umulige at stole på. Samt at dette faktisk sjældent var tilfældet med udlændingene. Måske fordi de udlændinge, jeg mødte, oftest var veluddannede. Men det gik op for mig, at vi alle var mennesker og nogenlunde ens uanset hudfarve. Jeg lærte også, at helt andre ting end religion og hudfarve er afgørende for, hvem vi kan stole på.\nIdag snakker jeg med både danskere, indvandrere og folk med indvandrerbaggrund næsten dagligt. De problematiske typer møder jeg normalt aldrig. I stedet møder jeg personer med vidt forskellig baggrund, der åbent fortæller om deres liv og deres arbejde. Så jeg har lært, at etnicitet og religion er ret ligegyldigt. Samt at kun meget få indvandrere er særligt religiøse overhovedet. De etniske danskere er dog endnu sjældnere religiøse. Religion er på tilbagetog i hele Danmark og derfor noget, der nok stort set vil forsvinde for alle. (Amerikanerne er derimod langt mere religiøse, end selv vores indvandrere er.)\nfor en 12-13 år siden boede jeg i en anden forstad til Århus , der var nogle anden generations indvandre kvinder , de var kassedamer i den lokale fakta butik , jeg fandt aldrig ud af om de var tyrkere eller iranere men de var lækre buttede med store babser og de havde langt sort hår , de var ikke så fanatiske at de bar tørklæde , de var flinke når jeg handlede i fakta , men den forstad var besudlet af bander både af hvide bander og anden generations indvandre bander , da en anden generations indvandre ung mand blev slået ihjel , så mente jeg at det var på tide at flytte , jeg har aldrig haft nået i mod indvandre , der findes selvfølgelig røvhuller blandt indvandre men det gør der også blandt hvide danskere , så der mener jeg vi står lige\nJeg bor i Greve, og ja jeg er dybt forarget.\nMine genboer har fået en eftertragtet ældrebolig. Huset er spartansk møbleret, fordi det ældre ægtepar rejser til Irak i marts, og kommer tilbage i september.\nDe har været en del år i Danmark, men kan kun 3 ord på dansk, hej,nej og ja.\nDe får boligstøtte,ældrecheck gratis læge og tandlægehjælp.\nDenne bolig kunne bruges til ældre som havde brug for den.\nJeg synes kreative familier skulle tvinges til at fremvise deres pas på kommunen mindst en gang om året, så de derved er tvunget til at tilbagebetale de sociale ydelser.\nFor 13 minutter siden, Inger Hansen skrev:\nEr dette en oplevelse som har formet et generelt indtryk af invandrere, hos dig?\nUdover spørgsmålet Thomas kommer med må jeg indrømme at jeg er dybt imponeret af din viden om din naboens finansielle situation.\nFå Danskere jeg/vi kender deler deres private økonomi med andre, så de må være meget åbent om deres situation, og de må tale godt Dansk eftersom de kan dele den viden og vise deres indretning til dig.\nHvad er deres indstilling til det Danske system og hvorfor er de kommet til Danmark?\nHvis jeg havde en genbo, der var lige så nysgerrig, emsig og fjendtligtsindet som dig, så ville jeg nok også nøjes med at kommunikere på "hej, nej og ja"-niveauet.


nøjeregnende spisning: autistiske børn og teenagere\nKræsne spisevaner: hvorfor de sker hos autistiske børn og teenagere\nNogle autistiske børn og teenagere har kræsen spiser eller selektive spisevaner. Dette betyder, at børn kun spiser et begrænset udvalg af mad.\nHvis dit barn har Tradewinds spisevaner, er det godt at forstå hvorfor. Dette kan hjælpe dig med at styre dit barns spiseadfærd.\nNogle autistiske børns kræsen spisevaner er forårsaget afgastrointestinale problemer. Så det er altid bedst at tale med dit barns læge eller børnelæge, hvis dit barn har gastrointestinale symptomer, som langsom vægtforøgelse eller vækst, diarré eller mavesmerter.\nHvis maveproblemer ikke er årsagen, kan den selektive spisning skyldes, at dit barn:\nhar sensoriske følsomheder og foretrækker mad med særlige strukturer\ner mere fokuseret på, hvordan mad ser ud, end hvordan den smager og ønsker, at maden præsenteres på samme måde hver dag\nArbejde med nøjeregnende spisning hos autistiske børn: hvorfor det er vigtigt\nDit barn har brug for en række friske, sunde fødevarer for et godt helbred og udvikling, så det er vigtigt at arbejde med nøjeregnende spisning. Det er heller ikke sandsynligt, at dit barns nøjeregnende spisning forsvinder eller ændrer sig i sig selv, så ignorering af adfærd fungerer sandsynligvis ikke.\nMen at tvinge dit barn til at spise en ny mad kan gøre tingene værre, fordi dit barn måske nægter at spise helt. Så det er næsten altid bedst at bruge strategier, der tilskynder til en varieret diæt og hjælper dit barn gradvistBliv fortrolig med nye fødevarer.\nDit barn har brug for en bred vifte af friske fødevarer fra de fem sunde fødevaregrupper - grøntsager, frugt, kornfødevarer, mejeriprodukter eller mejerifrie alternativer og protein. Du kan finde ud af mere i vores artikler om sund mad til førskolebørn , sund mad til børn i skolealderen og sund mad til teenagere .\nHvordan man håndterer kræsen med at spise og tilskynde til varierede kostvaner for autistiske børn\nPrøv ikke at blive afskrækket, hvis du først ikke ser forbedringer i dit barns kræsen spisevaner eller diæt. Det kan tage tid at finde nye fødevarer, der fungerer for dit barn. Også dit barns præferencer kan ændre sig, og de er måske mere villige til at prøve forskellige fødevarer, når de bliver ældre.\nHer er nogle måder, du kan opmuntre dit barn til at prøve nye fødevarer.\nNår du deler regelmæssige måltider og snacks med dit barn, modellerer du sunde spisevaner og en varieret diæt til dit barn. Du undgår også at belønne kræsen spiseadfærd med separate eller specielle måltider. Når du bruger denne tilgang, skal du give dit barn mad, som du ved, at de vil spise såvel som nye fødevarer, og lad dit barn beslutte, om de vil prøve den nye mad.\nIndfør nye fødevarer, der ligner velkendte fødevarer\nHvis dit barn finder forandringer vanskelige, kan dit barn tage et stykke tid at blive fortrolig med nye fødevarer.\nDu kan hjælpe dit barn med at acceptere nye fødevarer ved at introducere fødevarer, der har en lignende struktur, farve eller lugt, til andre fødevarer, som du ved, dit barn nyder. Prøv at placere den nye mad i nærheden af den mad, de kan lide. For eksempel, hvis dit barn ikke prøver broccoli, kan du prøve at placere broccoli i nærheden af en blomkål. Du kan også lade dit barn snuse eller slikke broccoli for at vænne sig til udseendet, følelsen og lugten af det. Bare lad dit barn vide, at de ikke behøver at spise broccoli.\nDu skal muligvis gøre dette over flere måltider, før dit barn er villig til endda at tage en bid af den nye mad.\nHold dig til en rutine\nTilbyder dit barn måltider og snacks på regelmæssige tidspunkter. Dette tilskynder til en bedre appetit ved måltiderne. Regelmæssige måltider og snacks sender også beskeden om, at sund kost er en del af din families rutine.\nSkift hvordan du præsenterer mad\nAt foretage små ændringer i den måde, du præsenterer mad på, kan tilskynde dit barn til at prøve nye og flere fødevarer over tid. For eksempel kan du prøve:\nlægge mad på en anden farveplade\nlægge en sund snack i en yndlings madpakke.\nBliv fortrolig med ny mad uden for måltiderne\nHvis du kan introducere nye fødevarer væk fra køkkenet eller familiebordet, kan det reducere det pres, dit barn måske føler for at skulle prøve nye fødevarer. For eksempel kan du prøve:\nbesøger supermarkedet eller købmanden sammen for at se på forskellige fødevarer\nser på billeder af forskellige fødevarer\nser på opskrifter og forbereder måltider sammen\nudforske nye fødevarer gennem leg - for eksempel ved at klemme, male, stable eller lugte.\nNår dit barn bliver mere komfortabel med nye fødevarer i disse sammenhænge, kan du begynde at introducere nye fødevarer ved bordet.\nNogle autistiske børn har en vane med at drikke mælk fra en flaske i stedet for at spise mad. Dette betyder, at de muligvis ikke får nok jern. Hvis du begrænser antallet af mælkedrikke, dit barn har hver dag, kan det hjælpe dit barn med at spise mere.\nNogle autistiske børn munder eller spiser ikke-madvarer som snavs, hår, mønter, sæbe eller stof. Dette kaldes pica. Du kan prøve at erstatte ikke-madvarer med snacks og rose dit barn, når de vælger en madvare i stedet for en non-food-vare. Hvis du kæmper for at styre dit barns pica, skal du tale med dit barns børnelæge eller anden sundhedspersonale.\nFå hjælp til nøjeregnende spisning hos autistiske børn og teenagere\nHvis dit barn spiser på en meget selektiv eller restriktiv måde eller synes at have en lille eller nedsat appetit, får de muligvis ikke de næringsstoffer, de har brug for. Det er en god ide at tale med dit barn Læge eller børnelæge eller a diætist . Og det er altid bedst at tale med en af disse fagfolk, hvis du tror, du har brug for at supplere eller ændre dit barns kost markant.\nBabyer Bleer: bleer af klud og bleer til engangsbrug\nSkolealder Anmodninger og instruktioner: hjælpe børn med at samarbejde\nPsykiske sundhedsydelser, ressourcer og links


Hvordan vælger en Apple Computer - esprit-mystique.com\nDer er en bred vifte af Apple-computere på markedet. Apple-computere er mest almindeligt omtalt som Macs eller Macintosh, efter styresystemet. Apple-computere er kendt for at være mere pålidelige end Microsoft eller Windows-computere. De er lidt dyrere, men kræver typisk mindre vedligeholdelse end andre mærker. At vælge den perfekte Apple-computer afhænger udelukkende af den enkelte brugers behov. De fleste detail computer butikker sælger Apple-computere. Du kan også købe bekvemt online.\n1 Beslut, om du ønsker en bærbar eller stationær. Hvis du er en mobil bruger, skal du vælge en bærbar computer. Hvis du foretrækker at have et sæt placering til din computer, skal du vælge en desktop. MacBook og MacBook Air er to af de mest populære bærbare computere for den gennemsnitlige bruger.\nFor desktop-brugere, kan du bruge din eksisterende skærm, tastatur og mus ved at vælge Mac mini, som er dybest set en minicomputer med 1 GB RAM og op til en 120 GB harddisk. IMac er langt den mest populære desktop model. Alle komponenter er indbygget i displayet for at spare plads. IMac har også Duo Core processorer op til 3,06 GHz.\n2 Beslut hvad du vil bruge computeren til. Du vil kræve forskellige hardware til forskellige opgaver. For eksempel vil en gamer kræve et andet grafikkort og mere RAM end den gennemsnitlige bruger. Brugere, der ønsker det bedste af det bedste bør se nærmere på MacBook Pro og Mac Pro. Disse modeller er højere i pris, men tilbyde de mest lagerplads, hukommelse, hurtigste processorer og top-of-the-line grafikkort. Den gennemsnitlige bruger ville være bedre tjent med en MacBook eller iMac. Disse modeller fungerer perfekt til musik, film, fotos og dokumenter.\n3 Bestem hvor meget harddisk plads du får brug for. For brugere, der ønsker at hente fra iTunes, kan du ønsker en større harddisk til at gemme musik og video.\n4 Bestem din software behov. Vil du have en desktop publishing suite, udviklingsværktøjer, musik og video-redigering og skabelse, serversoftware, eller en kombination? Udforskning af software muligheder på Apples websted er en fantastisk måde at bestemme dine behov. Nogle af de mest almindelige software muligheder er iTunes for downloading, iLife til medier og iWork produktivitet suite.\n5 Bestem hvilke modeller vil arbejde med din aktuelle hardware. Dette omfatter printere, scannere, eksterne drev og en anden ekstern hardware. Den bedste måde at afgøre dette på er at besøge producentens hjemmeside for at se, hvilke operativsystemer der understøttes.\n6 Se på bundle priser på din lokale elektronik butikker og online. Nogle gange er den afgørende faktor, når indsnævre dine valg i ovenstående trin.\nGennemse Apple online butik for at få en idé om hvad der er tilgængeligt.\nSpørg altid spørgsmål, før du køber din Apple-computer. Du kan spørge sælgere i butikken, eller via online hjælp på Apple Store.\nHvordan laver man en Apple Computer Tutorial\nHvordan man kan forbedre Apple Computer ydeevne\nHvordan vælger en Gaming Computer\nHvordan vælger en Mac computer\nHvordan du tilslutter din Apple Computer til dit TV\nHvordan vælger jeg hvilken computer der skal købe?\nHvordan jeg Backup My Apple Computer?\nHvordan vælger en bredformat computer LCD-skærm\nHvordan vælger en ny computer, der passer til dig\nSådan bruges Flash4D med Yahoo\nSådan gendannes en Quick Format Dato på et SD-kort\nSådan Reset iTunes Indstillinger på en iPad\nSådan Set Margener i HTML\nSådan Føj Messenger id'er til AIM\nSådan bruges PowerPoint 2007 Online\nHvad er en Power Supply Unit?\nSådan Clean Internet Junk Fra en pc Cache\nHvordan laver mobiltelefon spil


Jeg startede med at blive mobbet en dag i matematik hvor vi skulle tegne en tegning af vores skolegården\nda jeg havde lavet sandkassens og fodbold banen råbte de andre i min gruppe op om at det var grimt og helt forkert og så blev jeg ked af det og gik op til min lærer men så ringede det og jeg fik ikke sagt det\nda jeg kom hjem skrev min far en besked til min lærer men hun har ikke gjort noget\nog siden er jeg blevet drillet af min tidligere ven ( vi har haft så mange problemer at vi ikke er venner længere) om at jeg ikke kunne tegne og at det var min skyld at vi var uvenner og hun kigger surt på mig og skriver sms’er til mig om at jeg er dum og alt muligt andet og nu har jeg ikke lyst til at tage i skole mere\nMange tak for dit brev, hvor du fortæller, at du ikke har lyst til at tage i skole, fordi du bliver drillet og er uvenner med din tidligere veninde. Jeg kan virkelig godt forstå, at det ikke er rart, og jeg håber, at mit svar kan være med til at hjælpe dig.\nDet er rigtig godt, at du fortæller de voksne, hvordan du har det og hvad der sker ovre i klassen. Din far skrev en besked til din lærer, men din lærer har ikke gjort noget. Ved du mon hvad der stod i den besked? Måske skal der bruges andre ord, for at din lærer forstår hvor slemt det er, og din lærer skal i hvert fald have at vide, at situationen ikke er blevet bedre.\nEn lærer har faktisk pligt til at hjælpe, når man fortæller, at man bliver drillet eller mobbet. Måske er det vigtigt, at din lærer får at vide, at du slet ikke har lyst til at gå i skole, sådan som det er nu. Kan dine forældre mon tage kontakt til din lærer og sige det eller skrive det igen?\nDu fortæller, at du og din veninde har haft så mange problemer, at I ikke længere er venner. Ved dine forældre det? Ofte kan de voksne hjælpe med at løse de problemer, man har med sine venner og veninder, og hvis det er voksne, som kender både dig og din veninde kan de som regel komme med forslag, der passer godt til jer begge.\nDerfor kan det være en rigtig god ide at spørge din klasselærer, om hun vil hjælpe med, at du og din veninde får snakket sammen om problemerne. Det er vigtigt, at din veninde får at vide, at hun ikke må sende sådan nogle SMS'er til dig, som hun gør lige nu. Det kan være en god ide, at din venindes forældre får at vide, at I er uvenner, og at deres datter sender ubehagelige SMS'er til dig, så de kan sørge for, at det stopper med det samme.\nHun skal selvfølgelig heller ikke gå rundt og kigge surt på dig i skolen eller sige, at det var din skyld, at I blev uvenner. De voksne skal hjælpe jer med at komme godt videre. Du må ikke give op, men skal blive ved med at bede de voksne om hjælp til at løse situationen, indtil det bliver bedre.\nDu kan læse flere gode råd til, hvordan man stopper mobning, på vores hjemmeside: http://www.bornetelefonen.dk/Temaer/Mobning\nRing endelig til os på Børnetelefonen 116111, hvis du har brug for flere råd.


Thomas fra Roskilde er hele Europas mountainbike-formand - sn.dk - Forsiden - Sport - Sport DAGBLADET\nThomas Larsen Schmidt har kørt på MTB helt siden 90'erne - og har også været formand for RMK - Roskilde Mountainbike Klub. Privatfoto\nArtiklen: Thomas fra Roskilde er hele Europas mountainbike-formand\nThomas fra Roskilde er hele Europas mountainbike-formand\nSport DAGBLADET - 03. april 2020 kl. 17:27\nMange cykelkyndige vil kende til den internationale cykeluniuon UCI og vide, at unionen foruden den mest kendte landevejsdel blandt andet også har en mountainbike-afdeling.\nMen knapt så mange ved formodentlig, at der også findes en stor, verdensomspændende organisation, som udelukkende beskæftiger sig med mountainbikesporten - men det gør der. Organisationen hedder International Mountain Bike Association, men forkortes og kaldes ofte bare IMBA.\nOrganisationen startede op i Californien tilbage i 80'erne, hvor mountainbikesporten opstod - og som sin fornemmeste opgave havde IMBA at sikre den måske allervigtigste del af sportens udbredelse: Nemlig sporet. Modsat landevejscykling, hvor vejene jo selvsagt er der i forvejen, findes der ingen mountainbikesport, hvis ikke man har preparerede spor i naturen at køre på.\n- Udbredelsen af spor - og til tider mangel på samme - viste sig hurtigt at være dén brændende platform, som på alle måder retfærdiggjorde en mountainbike-organisation, fortæller Thomas Larsen Schmidt.\nHan er Roskilde-mand med stort R og er samtidig formand for den noget senere tilkomne europæiske gren af organisationen - IMBA Europe.\nDet er en ret stor post - hvordan er du endt dér?\n- I slut-00'erne var der flere steder i Danmark en stigende frustration over, at antallet af mountainbikere for det første steg eksplosivt, fordi mange kørte sådan lidt hvor de ville, og fordi der ikke helt var kommet den dér forståelse af god etikette og opførsel endnu. Der manglede simpelthen oplysning.\n- Og med dét in mente var vi en gruppe MTB-entusiaster, som startede Spor- og Naturudvalget i 2013 under Dansk Cykel Union. Der skulle kort sagt være ordnede forhold for mountainbikerne, og målet var ikke mindst at skabe en masse flere specifikt markerede spor, fortæller Thomas og tilføjer, at der i dag er over 250 oficielle og tydeligt markerede MTB-spor i Danmark.\nOpstarten af udvalget under DCU for små syv år siden faldt tidsmæssigt stort set sammen med IMBA's opstart af en europæsik søsterorganisation. Og hér var Thomas Larsen Schmidt ikke sen til at lade sig inspirere og gøre brug af en masse videndeling fra IMBA. Herunder at deltage i seminarer og konferencer.\nAltsammen endte det med, at Thomas blev tilbudt en plads i bestyrelsen hos IMBA Europe - og et par år senere fik han altså tilbudt posten som formand. Eller »president« som det så fint hedder på organisationens hjemmeside.\nSelv om IMBA synes meget orienteret mod bredden, er der så steder, hvor de bedste eliteryttere også får gavn af jer?\n- Ja, det vil jeg bestemt mene. Først og fremmest har eliterytterne fået væsentligt bedre forhold at træne under, ikke mindst herhjemme. Det er blevet mere klart, hvor de kan træne og på hvilket niveau. Vores spor i DK er inddelt i farver efter sværhedsgrad, og derfor kan eliterytterne lynhurtigt finde frem til spor, som er svære nok til deres krav.\n- Jeg har set indtil flere Facebook-opslag fra bl.a. Annika Langvad, som skriver ting i stil med »tusind tak til sporbyggerne. Hvor er det fedt, at jeg kan komme hjem til Danmark og træne ordentligt«. Så der er masser af indikationer på, at der altså er en reel effekt af vores arbejde. Også for vores allerbedste ryttere, konkluderer Thomas Larsen Schmidt.


Forlag skyder vækstlag med kanoner | Information\nBogbranchen har de senere år måttet se en lang række problemer og krisetegn i øjnene. Vi kan i stedet vælge at kalde dette scenarie for en udfordring. Måske er vi, altså forlagene, også til dels selv skyld i problemerne, fordi vi oversvømmer markedet med titler, som tager opmærksomheden fra hinanden. En tur gennem BogForum i efteråret er det klareste fysiske bevis, der kan findes. Det store titeludbud er spændende og tydeligt. Oversvømmelsen sker, fordi mange forlag anvender en såkaldt 'spredehaglsstrategi', hvor en masse titler sendes på markedet i håb om at ramme en bestseller. Og vi vil jo alle sammen gerne udgive en afløser for Da Vinci Mysteriet. Så jægerne - både de små og store - bliver ved at skyde med kanoner.\nUd over at konkurrere med hinanden, konkurrerer vi også med andre 'underholdningsprodukter', som vi kan kalde det med et lyrisk ord. Og selv om det ikke er et lyrisk ord (eller kan det være det, Jan Sonnergaard?), må vi alle se i øjnene, at udviklingen går i retning af også at eksperimentere med alternative udgivelsesformer.\nMen er en bog et underholdningsprodukt? Ja, det er den da også, men ikke kun. En knaldroman eller krimi skal der også til for at opretholde en sund bog-pyramide. Men bogen ses også fra kulturpolitisk side officielt som et kulturgode. Med kulturgode skal forstås, at det er et medie, der er med til at opretholde, bevare og udvikle det danske sprog. Bogen er en kulturbudbringer, og derfor anses det som vigtigt, at der både nu og fremover findes et varieret udvalg af skøn- og faglitteratur Det kan sammenlignes med den måde, grundforskningen bidrager til at forny den anvendte forskning. Derfor ses det fra politisk side som væsentligt, at dette varierede udbud tilbydes den danske befolkning lettest og billigst muligt. Der er desuden nedsat udvalg til at følge udviklingen. Glimrende udvalg, som har barslet med velskrevne og gode rapporter, der bl.a. sammenligner situationen i forskellige lande.\nMed det varierede udbud menes, at der også udgives titler, der ikke henvender sig til et bredt publikum. Bøger fra Lindhardt & Ringhof, Gyldendal, Husets Forlag og andre højprofilerede og eksperimenterende forlag er med til at skabe fornyelse og inspiration. Dermed bidrager de til de mere bredt anlagte bøgers nybrud. Derfor anses det fra politisk side som væsentligt, at der er et varieret udbud af bøger, som hele den danske befolkning har lettest og billigst mulig adgang til. Skoler og biblioteker har før i tiden købt store mængder af bøger fra forlagene. De seneste år har både amter og kommuner været økonomisk pressede, hvilket har betydning for indkøb af bøger. Brian Mikkelsen har i de seneste uger udtalt, at regeringen har bevilget "et trecifret millionbeløb" til ekstra indkøb af bøger og andet materiale til folkebibliotekerne. Tak for det, Brian Mikkelsen, det er et godt træk. Men måske kunne hjælpen indrettes på en anden måde, som vi kunne finde inspiration til i vores nabolande.\nDanmark har en lang tradition for faste bogpriser. Fra 1. januar 2001 blev bogbranchens dispensation fra konkurrenceloven m.h.t. faste bogpriser dog revideret, sådan at faste udsalgspriser på bøger ikke længere er en pligt for forlagene. Det blev til en ret. Desuden blev boghandlernes eksklusivret til at forhandle bøger på det danske marked ophævet. Dette menes fra en kulturpolitisk synsvinkel at have en uheldig udvikling i bogudbuddet. I Information den 6. juli informeres vi også om, at en undersøgelse viser, at reglerne om de danske forlags faste priser på bøger årligt koster forbrugerne 250 mio. kr. Beregningerne er foretaget ud fra sammenligninger med bogmarkedet i Sverige, hvor man har et frit bogmarked og en statslig litteraturstøtte til at sikre den smalle litteratur.\nFlere andre lande i Europa har også udvidet de statslige forpligtelser i forhold til bogmarkedet i forlængelse af indførelsen af frie bogpriser. I Sverige, som jeg vil se som et eksempel til inspiration, viste en undersøgelse af bogens situation, at der i forbindelse med indførelsen af de frie priser var sket en forringelse af kvalitetsbogens situation. Det førte i kølvandet på bogredegørelsen 'Boken i tiden' (1997) til, at den svenske regering foreslog en ny støtteordning, som man kaldte distributionsstøtte. Denne støtteordning er lavet som en form for indkøbsordning (inspireret af den norske indkøbsordning). Den betyder at Statens Kulturråd køber omkring 400 eksemplarer af de støttede titler, som bagefter sendes gratis ud til folkebibliotekerne og til omkring 100 boghandlere. Denne ordning betyder, at man undgår problemet med, at mange støttede titler ikke kommer ud til hverken biblioteker eller boghandler. Ordningen trådte i kraft i 1999, og der var et loft på oplagstallene på 6.000 eksemplarer. Samtidig nedsatte man bogmomsen til seks procent, hvilket betød, at salget steg 20 - 25 procent. En såkaldt 'momsutretning' foreslår nu, at man i Sverige ensretter momsen til godt 20 procent.\nStøtte til smal litteratur\nHvorfor skulle man indføre en sådan støtteordning? Svaret kunne være: Den smalle litteratur og de såkaldte vækstlag har det svært. Flere forlag må økonomisere endnu mere med de smalle titler. Samtidig udråbes den smalle litteratur fra næsten alle sider som vigtig for branchens og kulturens fremtid. At den smalle litteratur er vigtig er rigtigt. Men gøres der noget for den?\nUdviklingen og læsningen af bøger er et rum, hvor det danske sprog kan udvikles og holdes i live. Den er et godt redskab, der gør folks evne til at anvende sproget bedre. Den hjælper mennesker med at tilegne sig viden og oplysninger. Den bærer landets kulturarv, og den formidler kundskaber og tanker. For forlagene ville en sådan støtteordning betyde, at det ville blive nemmere at udgive dansk litteratur og at bygge nye forfatterskaber op - og dermed arbejde for det danske sprog, for muligheden for at skaffe sig viden og oplysninger, at bære kulturarven og at formidle kundskaber og tanker, for at sige det endnu en gang. De forfatterskaber, som skal være vores fremtidige Johannes Jørgensen, Ole Sarvig, Pia Tafdrup, H.C. Andersen og Benny Andersen. Tænk, hvis forlæggere havde fraskrevet sig Klaus Rifbjerg, fordi hans debut var for smalt anlagt eller titlen på den for bevidst tæt på en anden forfatters. Eller hvis Benny Andersen, H.C. Andersen, Vita Andersen, Pia Juul, Bo Green Jensen, Johannes Jørgensen eller Peter Høeg var blevet afvist ved porten.\nKunne man forestille sig, at disse egenskaber ved bogen og læsningen kunne være argumenter for en fast støtteordning som i vores nabolande? Det kunne jeg godt.\nPå Husets Forlag mener vi, at vi har en forpligtelse over for dansk litteratur og den smalle litteratur, også den oversatte. Vi vil arbejde for at tilfredsstille og forny den danske befolknings litterære behov. Vi vil være med til gennem vores udgivelser også at eksperimentere med sprog, tankegang og form for også at udvide den danske befolknings horisont og forståelse. Men vi vil gerne have andre med. Det lyder så selvfedt, men det er ærligt og godt ment. Det er let nok at råbe RAMASKRIG, men hvor er de konstruktive forslag og løsninger? Jeg opfordrer hermed kolleger og politikere til at bidrage til debatten og komme med konkrete forslag. Jeg bilder mig ikke ind at have en endegyldig løsning, kun et hjørnesparks-indlæg til kanonerne.\nBenny AndersenBo Green JensenBrian MikkelsenJan SonnergaardJohannes JørgensenKlaus RifbjergMorten HesseldahlOle SarvigPeter HøegPia JuulPia TafdrupVita Andersen\nHenrik Dalgaard er forlægger for Husets Forlag


by Gæst on Lør 15 sep - 22:58\nSted: Omegnen rundt om Doomsville City - Ashen Wood Forest\nOmgivelser: Få ulve, og træer?\nVejr: Ikke en sky i syne\nEt hyl fra en ulv kunne høres i det fjerne. Isobel havde lagt sig på ryggen og så op til de klare smukke stjerner som var kommet frem efter kort tid. Det var ikke særlig lang tid siden at solen var gået ned, og de sidste skønne stråler fra den var forsvundet. Hun smilede lidt ved tanken om at kunne gå ude i sol lyset, det var en helt fantastisk følelse at mærke den varme sols stråler mod ens kolde hud. Endnu et ulve hyl kom fra den samme retning, hun løftede kort siit ene øjnbryn, men lukkede så derefter sine øjne og nød naturen. En knasende lyd kom nærmere hen imod hende. Hun fik hurtigt sat sig op og kiggede rundt, hun kunne ikke se nogen, selvom hun havde et godt nattesyn. hun fik sig hurtigt gemt sig bag et træ og stod klar.\nRe: Mhm.. A Human..//DamianDean//\nby Gæst on Lør 15 sep - 23:15\nDamian hade enlig taget sig sammen, til og udforske nye steder. Han var pakket ind i sin sorte jakke og grå halsterklæde. Som altid hade han et par mørke grå bukser på, og nogle sorte sko til. Han´s har var helt glat, men eftersom vinden hade taget en lille dans med hans hår strittede det lidt ud til siderne. Han viste ikke helt hvor han var, men han viste da han gik inde i en skov. Han kunne høre ulve hyl rundt omkring i skoven... Det sagde ham ikke rigtig noget. Han syns bare det var lidt hyggeligt, og rart at han viste der også var dyr i skoven. Han tog hænderne i lommen, og ga et lille suk fra sig.. *alene igen* tænkte han. *alting ville bare havet letter, vis jeg tog mig sammen og gik ud om dagen, for og snakke med mennesker. så hade jeg nok ikke følt mig så alene, med andre dyr*. han spakede til en lille sten, og den fløj lidt hen af jorden.\nby Gæst on Lør 15 sep - 23:34\nEn lille sten blev sparket hen forbi der hvor Isobel stod, hun kiggede lidt ud for at se om hun kunne se noget. En ung mand kom gående igennem skoven, et godt bytte for Isobel, synd for ham.. Et lille smil kom frem på hendes læber så hun blottede de store hvide hjørnetænder. Hun sprang hurtigt ud efter manden, hun sigtede efter hans skuldre så hun kunne lægge ham ned på jorden hvis hun altså ramte ham.\nby Gæst on Lør 15 sep - 23:45\nDamian kunne se at der var en pige. Hun sprang på ham, og de lande nede på jorden. " rolig nu tiger.! vi er ikke i sengen endnu!" han ga hende et frækt smil, og væltede hende til siden. " ville det ikke være en ide, og lære hinanden og kende først? normalt har jeg ikke sex på første date " han grinnede lidt. og raste sig op igen.. " skal du ligge der helle aften, og se godt ud.. tror faktisk du vil være smukkere, vis du kan op og stå." Han gik nogle skridt tilbage, så hun hade lidt mere plads.\nby Gæst on Lør 15 sep - 23:51\nHun så forvirret og irreteret på ham ind til han skubbede hende til side. Hun havde mere forventet et råb om hjælp, et skrig, eller i det mindste et bedende udtryk i ansigtet! Hun så op på ham da han havde rejst sig op. Hun rejste sig selv op og gik hen imod ham. ''Nu skal du passe på!'' Et lille lumsk smil kom frem på hendes læber, dog uden at blotte de skarpe hjørnetænder.\nby Gæst on Søn 16 sep - 0:02\n" elsk mig nu og undgå gå kø senere" han fornemede hun var en af de vild dyr. da hun kom tættere på.. "Har du spist chilli eller er du altid så hot?? " han smilede fræk til hende. han stod hel stille, og regnede ikke lige med at der skulle ske noget.. her midt i skoven.. Hvorfor også her når han har en blød seng.\nby Gæst on Søn 16 sep - 0:08\n''Stå i kø? Min kære ven, du vil aldrig få fat i det her..'' Hun grineed lidt og drejede så rundt.. ''Ha? Har du ikke nogle bedre score replikker?'' Hun tog fat i hans skuldre og skubbede ham ind i et træ bag ham. Hun blottede hendes skarpe hjørnetænder i et bredt smil, hun lod blidt hendes ænder glide hen over hans hals uden at lave hul. Hun begyndte med at grine en smule lumsk og smilede så til ham. Hun havde planer med ham, hun kunne godt lide at 'lege' med maden.\nby Gæst on Søn 16 sep - 0:18\n"Du skal lige vide at du har overtrådt et af de ti bud - det med ikke at friste svage sjæle." Han kunne se at hun ville ham... Men han hade enlig ikke rigtig selv lyst til hende.. så han skubbede hende lidt til siden, og gik 5 skridt væk fra hende. " Den her krop, bliver kun brugt til en særlig begivenhed, og du er der ikke når det sker" han pegede på sin krop og, ventede sig om og gik lidt videre i skoven.. * åh gud hun har sku en lille skrue løs der.. sær tøs * han sukkede en gang og forsatte så.\nby Gæst on Søn 16 sep - 19:51\nIsobel ville ham bestemt ikke, det var slet ikke hendes stil, især ikke når det var sådan en som ham. Hun ville bare have det lidt sjovt med ham, inden hun tog hans blod og dræbte ham.. ''Ha! Særlig begivenhed? Sådan en kommer du vist aldrig til at opleve..'' Hun gik forsigtigt med ham, hun ville have ham til at bede for sit liv, men ikke endnu, hun skulle først finde ud af hvem han var, og hvad han ikke kunne lide.. ''Hvad laver du her ude i skoven, her om aften?''\nby Gæst on Man 17 sep - 16:00\nHan kiggede på hende, da hun gik efter ham.. " jo da.. den dag kommer.. er jeg ret så sikker på" han smilede til hende. " jeg går, og prøver og undergå mærkelig mennesker som dig" Han kiggede væk fra hende. hvor efter han så sagde " Hvad med dig, hvad laver du her ude?" han stoppede op ved et træ, og satte sig under den. Han kiggede kiggede op på hende, mens han ventede, på nogle ord ville flyve ud af munden.\nby Gæst on Ons 26 sep - 16:37\n''Du skal være 110% sikker på det, ellers kommer det nok ikke ligefrem til at ske.''\nHun smilte irreteret til ham da han kom med sin næste kommentar..\nSandt nok at hun ikke var særlig normal, men hun var nu ikke rigtig mærkelig..\n''Mærkelig..? øhm.. Undskyld men har du set dig selv i et spejl her for nylig..?''\nEt venligt smil blev bredt ud på hendes læber..\nHun fulgte ham med øjnene da han satte sig ned ved at træ, hun satte sig blot over for ham og smilede venligt og imødekommende.\n''Hvad jeg laver her ude, ingenting..''\nEt lidt lumsk smil kom frem på hendes læber da hun så på ham.\nHun havde faktis bare lyst til t gå sin vej, men hun ville ikke være uhøflig..\n''Lille menneske dreng.. Du ved godt det kan være farligt at gå her ude om aften?''


Vejen bag om byen - AarhusWiki\nVejen bag om byen\n1 En idyllisk spadserevej\n2 Byen vokser\n3 Tyfus-epidemi i Nørregade\n4 Mølleparken og Vester Allé\nEn idyllisk spadserevej\nI forgrunden vejforløbet "Vejen bag om byen" med plankeværk og byport, 1823\nI erindringer om Aarhus, som byen så ud i 1849, fortælles det, at der fra ”Spanien førte en nydelig spadserevej op forbi kirkegården til Frederiksport, en dejlig stille vej med skønne udsigter over skov og by, med fuglesang og Kattegattets mumlen".\nSpadserevejen, der beskrives så idyllisk i Illustreret tidende fra 1885, er ”vejen bag om byen”, som afgrænsede byen fra markerne og som en ydre ringvej forbandt byens syv byporte. Her kunne byens borgere gå romantiske ture ligesom københavnerne gjorde det på voldene. Trods al sin romantiske idyl var der knyttet en mere lyssky forretning til vejen. Ved byens porte skulle der betales afgifter (accise og portkonsumtion), af de varer der førtes ind i byen. Det var en afgift, der ikke var populær, hvorfor der blev smuglet gennem haverne ud til vejen. Der var tit ”løse” brædder i det plankeværk, der gjorde det ud for en bymur. Det blev endda fortalt, at de købmænd, der lå bekvemt i forhold til denne form for smugleri havde bedre chancer for at blive velhavende end andre.\nAarhus var i 1849 ikke særlig stor, og kun få skridt på den anden side af Skt. Clemens Torv var man var ude af byen. Det voksende indbyggertal skabte imidlertid et behov for en byudvidelse. Den var besværlig at gennemføre på grund af byens plankeværk, der i 1850/1851 stadig gjorde det ud for en bymur. En egentlig bebyggelse langs gaderne – Sønder Allé, Vester Allé, Nørre Allé og Nørregade – kom derfor først i gang, efter plankeværket blev sløjfet.\nDet stykke af ”vejen bag om byen” som gik fra Spanien til Frederiksport – Sønder Allé – var længe omgivet af græsmarker; endog da Søren Frichs maskinfabrik i 1854 blev anlagt ved det nuværende Reginakryds. Før Sønder Allé blev endelig bebygget, var der i 1813 blevet anlagt en ny kirkegård omtrent der, hvor rutebilstationen ligger i dag. Meget hurtigt viste det sig dog, at den nye kirkegård var uegnet, da grundvandstanden lå på ”halvanden alens dybde”. Det blev endda ved flere lejligheder testamenteret, at en begravelse ikke måtte finde sted på Kirkegården, da det blev sagt ”at de bliver druknet i stedet for at blive begravet”. Den mislykkede kirkegård blev hurtigt sløjfet, og en ny blev indviet lige uden for Frederiksport på det nuværende rådshus’ plads.\nTyfus-epidemi i Nørregade\nByudvidelsen gik så stærkt, at den sidste rest af landlig idyl i Nørregade allerede i 1872 var blevet afløst af et ”utilgiveligt svineri”, hvor det praktisk talt var umuligt at komme fra den ene side af gaden til den anden.\nEn tyfus-epidemi holdt i særlig grad holdt til i kvarteret ved Nørregade som en understregning af de foruroligende forhold. Sundhedskommissionen afgav en betænkning til byrådet, hvori man udtrykte, at ”det mindre gode drikkevand, det manglende afløb for grundvandet og, for Nørregades vedkommende, den aldeles manglende brolægning have været væsentlig medvirkende årsager til sygdommens opkomst, udbredelse og hårdnakkede vedbliven”. Byrådet besluttede derfor straks at brolægge Nørregade. At den offentlige rendesten løb forbi en hel del huse, så kommissionen interessant nok ikke som et væsentligt problem.\nMølleparken og Vester Allé\nAarhus Mølle ved Vester Allé omkring 1860. Til højre ses Mølledammen\nDen del af ”vejen bag om byen” som længst bevarede sin landlige idyl, var stykket fra Frederiksport til Aarhus Mølle – Vester Allé. Først i 1870’erne begyndte udvidelsen her. Byens vækst havde indtil da hovedsageligt koncentreret sig i nord og syd. Mod vest lå Aarhus Mølle og mølledammen i vejen for en de mest oplagte udvidelser. Men først da sluserne i 1873 blev nedlagt fordi møllen nu skulle drives med dampkraft blev mølledammen drænet og på ganske kort tid opstod der grønne enge der hvor dammen havde været.\nSamtidig med at mølledammen blev udlagt til senere bebyggelse opførte man midt på Jeronimusbakkens sydlige side Forsørgelsesanstalten 1869-1870 (hvor Aros Kunstmuseum ligger i dag), mens man i årene 1875-1878 byggede en dragonkaserne på Borgmestertoften – lige over for det nuværende rådhus.\nIndtil 1870 havde Klosterbygningen ved Vor Frue Kirke huset de forarmede aarhusianere. Men på grund af pladsmangel opførte man Forsørgelsesanstalten eller fattiggården som den også blev kaldt. Da den blev taget i brug var den placeret langt uden for byen, og de fattige må næsten have følt det som en deportation at blive anbragt langt uden for byens grænser. Var man først blevet anbragt på fattiggården, overtog fattigvæsenet den fulde forsørgelse, og fattiglemmerne måtte afgive enhver form for selvbestemmelse. Kosten var til gengæld gratis om end hverken nærende eller rigelig. Til gengæld var der både en fnat- og badestue, hvor lemmerne kunne gennemgå en måske tiltrængt renselsesproces. I folkemunde kom Jeronimusbakken med tiden til at hedde Fattiggårdsbakken.\nDragonkasernen eller Rytterikasernen som den officielt kom til at hedde var den første af de militære bygninger som man tog fat på at bygge. Placeringen skyldtes blandt andet at dragonerne i forvejen havde et ridehus her – bygget i 1860. Foruden ridehuset kom kaserne ud mod Vester Allé til at bestå af den såkaldte skolekaserne, der kunne tages i brug i 1876. Her blev rekrutterne placeret når de blev indkaldt – deraf også navnet Skolekasernen.\nI 1932 blev regimentet lagt sammen med 5. Dragonregiment og flyttede til Randers under navnet Jyske Dragonregiment. I forbindelse med sammenlægningen oprettedes under Jyske Dragonregiment to cyklisteskadroner og et panservognskompagni, som begge fik garnison på Rytterikasernen. Samtidig rykkede to feltartilleriregimenter med deres hestetrukne kanoner ind. Men det egentlige rytteri – dragonerne – var væk, og i 1934 besluttede man, at det gamle navn Rytterikasernen skulle erstattes med Kasernen, Vester Allé.\nÅrhus - Dengang og nu, bind 1,red. Vagn Dybdahl, Århus Byhistoriske Udvalg, 1971\nÅrhus - Dengang og nu, bind 2,red. Vagn Dybdahl, Århus Byhistoriske Udvalg, 1972\nGamle Århusgader, bind 1, Emanuel Sejr, Århus Byhistoriske Udvalg, Universitetsforlaget i Aarhus, 1960\nIllustreret tidende, Det Konkelige Bibliotek\nHentet fra "https://aarhuswiki.dk/mediawiki/index.php?title=Vejen_bag_om_byen&oldid=25227"\nDenne side blev senest redigeret 7. marts 2016 kl. 09:33.


Det som ingen ser - Bøger - CDON.COM\nKasper Valentin (Hæftet)\nHvad gør man, når man pludselig rammes af invaliderende smerter, som lægerne bare siger er indbildning? Hvad gør man, når man mister sin identitet og bliver opgivet og overladt til sig selv af det system, der ellers skulle hjælpe en?\nDet som ingen ser fortæller Kasper Valentins barske historie om at være usynligt syg, og hvordan han håndterede det, at hverken læger, familie eller venner kunne se, at der var noget galt med ham. Det er også historien om, hvordan han fik tilværelsen til at fungere igen, efter han mistede sin gamle tilværelse og sine drømme om fremtiden.\nHver gang jeg kom til min læge, kunne jeg mærke, at han var en smule irriteret over, at jeg ikke ville acceptere min formodede psykiske sygdom. Jeg blev ligeledes irriteret over, at han kunne finde på at nævne det over for mig, da jeg allerede havde en erklæring fra en psykiater på, at der intet psykisk var galt med mig, men den var han åbenbart hævet over. En dag, hvor jeg havde en konsultation hos ham, havde han lige været på et kursus i en ny diagnose. Det var første gang, at jeg hørte ordet funktionel lidelse. En psykiatrisk diagnose, som samler stort set alle fysiske diagnoser under én psykisk paraply.\nKasper Valentin (f. 1983) er opvokset og bosat i Svendborg. Han er uddannet folkeskolelærer og CEO for sundhedsportalen BetterWing. I 2008 blev han ramt af invaliderende smerter, der ændrede hans liv, og han har siden da oplevet systemet indefra og de udfordringer, en usynlig sygdom fører med sig. I 2014 medvirkede han i DR-dokumentaren De uhelbredelige?\n131/måned - 6 måned, 0% rente (395 kr oprettelsegebyr, 39 kr gebyr girokort)\nPioneer SE-MS7BT-K Hovedtelefone...\nArrow - Sæson 5 (4 disc) (Blu-ray)\nBogen om mig – 300 spørgsmål som...\nDisney Pixar 18: Biler 3 (3D Blu...\nThe Flash - Sæson 3 (Blu-ray) (4...


Chefredaktør: Det er urimeligt, at jeg er heldig - Avisen.dk\nBlogindlæg Chefredaktør: Det er urimeligt, at jeg er heldig\n16. december 2018 10:00\nJeg har to døtre. Den ældste kan gå på pension, når hun bliver 75. Den yngste kan takke af, når hun er 75 et halvt.\nJeg selv er heldig. Allerede når jeg er 68, kan jeg nyde freden og roen, hvis det er det, jeg ønsker. Eller er heldig at undgå dødbringende sygdom.\nJeg er også heldig, fordi mit job ikke har tæret på min krop. Jeg har ikke slæbt kufferter, lagt sten, skulle klippe hår eller i dagligdagen ofte lave belastende løft. Som rigtig mange i vores samfund skal i jobbet. Ofte til en noget lavere løn end akademikere og funktionærer.\nMange mennesker, især dem der sidder og lovgiver i Folketinget, kan sagtens arbejde længere end til de 68.\nDet kan man håbe på, de gør. Mine piger kan også håbe på, at politikerne besinder sig og ikke hæver pensionsalderen i den takt, der nu er vedtaget.\nFolketinget skal løbende løbende evaluere pensionsalderen Næste gang i 2020.\nMen hvorfor vente så længe?\nOver de seneste 14 dage har Avisen.dk i "de slidte danskere" beskrevet, hvordan udsigten til pension er som at se lys på en diset december dag. Det er svært at se, men man ved, lyset er der. Opklaringen og den dag, hvor man ikke skal tage piller eller bide smerter i sig for at gå på arbejde. Lyset er der. For nogen.\nMen for mange er tågedisen bare blevet et vilkår.\nLæs interviewet her med Winnie Pia Jensen, tidligere SOSU-assistent i Skive:\n- Man kan ikke se noget på mig, men min hverdag er med kroniske smerter. Jeg vil ikke tage endnu mere smertestillende, for jeg har hørt om andre, der er blevet afhængige. Jeg vil ikke ende som narkoman, bare fordi jeg har passet mit arbejde.\nTag gartneren i Aarhus Kommune Allan Kim Jensen, som efter tre alvorlige arbejdsskader og 45 år på arbejdsmarkedet er blevet dybt afhængig af stærk smertestillende medicin for at klare jobbet som gartner.\n- Jeg spiser piller morgen, middag og aften. Det er noget lort, men det er det, der skal til, hvis jeg vil igennem dagen, siger Allan Kim Jensen til Avisen.dk\nEfterlønnen er stort set udraderet. Og som vi tidligere har skrevet, så er det kun meget få, der opnår seniorførtidspension. Hvad skal de slidte danskere høre på?\nAt ”vi godt kan komme lidt længere på literen”, som statsministeren siger om effektivisering i det offentlige.\nPolitikerne kommer til at ændre deres egen lovgivning her.\nIkke kun fordi et stort flertal af danskerne vitterlig ønsker det. Eller fordi en enig fagbevægelse nu samles om, at mange af forbundenes medlemmer skal kunne trække sig fra arbejdslivet tidligere end andre.\nDer var en grund til, at daværende arbejdsminister Svend Auken i 1970’erne sloges for at etablere en efterløn. Udfordringen er der stadig, selv om vi bliver ældre og flere lever sundere og med færre belastninger i arbejdsdagen end tidligere.\n”Vi har en uløst opgave på pensionsområdet,” siger nuværende S-formand Mette Frederiksen til Avisen.dk.\nDet er vist mildt sagt.\nDet kommende folketingsvalg bør handle om, hvordan politikerne løser det store problem, de vitterlig endnu ikke har løst. Det opleves som en mørk og uendelig tåge for de mange, der slæber sig igennem dagen på piller.\nVores pensionsalder er grundlæggende urimelig.


Shady Science: Sperm Study Debunked 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteSygdomme: Shady Science: Sperm Study Debunked\nDu har muligvis læst nylige rapporter, der siger at drikke, ryge, og at bruge fritidsdroger ikke har nogen negativ indvirkning på din fertilitet. Men før du punderer tilbage en anden kold, lyser du en fælles, og erklærer dine svømmere for at være trygge, lyt op: Påstandene er sandsynligvis falske, ifølge vores interne urologiekspert.\nI en nylig undersøgelse offentliggjort i Human reproduktionforskere undersøgte 2.249 mænd-939 af dem havde en unormalt lav sædcelle rekrutteret fra 14 fertilitetsklinikker i USA. Hver mand gav en sædprøve og udfyldte et spørgeskema, der fokuserede på jobhistorie, livsstil og andre sundhedsfaktorer.\nEfter at have sorteret gennem dataene fandt forskerne, at kun fem ud af de ni risikofaktorer, der tidligere var forbundet med lavmotil sædkoncentration, var signifikant forbundet med lav koncentration af svømmesæd. (Lær den nemmeste måde at holde din sædceller høj på.)\nMærkeligt nok var der ingen signifikant sammenhæng mellem lavmotil sædkoncentration og høj BMI, rygning og alkoholforbrug eller brug af rekreative stoffer. Men her er hvorfor du ikke bør stole på dataene.\nTallene manglede: "Plain og enkel, studiet var underpowered," siger Larry Lipshultz, M.D., Mænds helbred rådgiver og Baylor College of Medicine urolog. "Forskere satte et mål i papiret, der sagde, at de havde brug for at slå 2.300 mennesker for at undersøgelsen kunne være statistisk korrekt, og de opfyldte aldrig målet." Og på trods af, hvad statistikkerne siger, var testgrupperne simpelthen ikke store nok til at tegne nogen konklusioner, forklarer lipshultz.\nMeddelelsen var ikke klar: Forskerne satte op til at se på risikofaktorer for dårlig sædkvalitet, ikke frugtbarhed. Og selvom man kan antage, at frugtbarheden bliver påvirket, er det ikke rent faktisk hvad undersøgelsen så på, siger Lipshultz.\nDataene var ikke 100 procent pålidelige: Problemet med selvrapporterede data som hjemme-spørgeskemaer er, at der ikke er nogen måde at validere mænds svar på, siger Lipshultz. Desuden er det vigtigt at huske på, hvor undersøgelsen fandt sted. "Oplysningerne kommer fra U.K.," siger Lipshultz. "Når det kommer til alkoholforbrug, kan vi derfor ikke sammenligne, hvad de drikker til det, vi drikker." For eksempel, hvis briter drikker let øl i stedet for noget med et højere alkoholindhold, som blandede drikkevarer eller vin, så kan påvirke resultaterne.\nMetoderne var slukket: Tag rygning analysen: “Når man ser på litteraturen om rygning, viser størstedelen af dataene, at rygning ændrer sædform, hvilket i sidste ende har en virkning på frugtbarhed - ikke sædceller, "siger Lipshultz. (Indrøm det: fertilitet er en af de 3 sundhedsmæssige bekymringer du er for flov over at bringe op.)\nBundlinjen: Tegn ikke store paralleller mellem usundt livsstil og frugtbarhed baseret på en enkelt artikel med bløde data, siger Lipshultz. Hvis du vil øge dine fertilitets odds og holde din sæd stærk og sund, hold dig til det du ved: Se din sprut (læger anbefaler ikke mere end to drikkevarer om dagen), send cigaretterne og hold en sund BMI med regelmæssigt motion og en stærk måltidsplan.\nDen endelige vejledning til din penis\n4 dårlige sundhedsrisici\nVantablack: The Darkest Material Ever Made.\nBeskyt dine øjne fra dit kontor


Blevet de største casino Winga\nRunesten - Wikipedia den frie encyklopædi.\nEn blog af Aage Hansen - især om avlsteorier. Altid spændende med årets travderby. Derbyfeberen kommer over travfolket den sidste weekend i august. Denne mærkelige blanding af ulidelig spænding og magisk forventning før årets clou, der griber os alle, selv når enhver form for spænding på forhånd synes bortvejret af en totalt dominerende favorit. Det er ikke kun de pågældende derbystarthestes ejere, familie, venner, kuske, trænere og staldfolk, der er lidt euforiske. Fælles for alle derbydeltagerne er, at de er dansk opdrættede, - dette skrev jeg tidligere, det skal vel nu korrigeres til: at - fælles for derbydeltagerne er, at de er registreret i det danske travfødselsregister. Oprindelig var derbyets formål at udvikle traveravlen i Danmark. Lige meget hvor store udenlandske verdensstjerner, der kommer til Danmark, så er og bliver Dansk Trav Derby det største løb i Danmark for langt de fleste mennesker.\nHvad er chakra? Få svar på spørgsmål om centre og healing.\nDet du skal huske på er når kroppen har brug for fx snar energi i forhold til langsom effekt, hvordan man kan bruge litteraturen indtil at skabe trivsel og trøst ved børn og unge. Casino med udbetaling direkte selvom der vil komme nye, og det var det foerste kryds. Det kommer til at koste mig flere tusinde kroner, bedste casinospil da der ikke var nogen formal aftener ombord.\nDerbyets historie on På det sociale netværk, Facebook, har Kenn Erik Bech indsamlet et hav af oplysninger om derbyets historie. Der er flere interessante informationer.\nAlligevel kan vi rekommandere, at de avislæser vores anmeldelser af man danske pokersider herinde. På poker i Danmark april Hvilken er på strippoker vigtig foran noget. Spil på strippoker derefter økonomi Da kan de agere på strippoker Bedste på strippoker bonusser. Strippoker - gigantisk lolleren skuespil. Er man galen ego har vundet adskillig gysser pr. på strippoker. Kasino kortenspil er simple. Altså der er esser, ruder, spar…. Mangler jeg flere.\nLovlige casino Sun Bingo


Energimærke. Adresse: Sølvagervej 03 Postnr./by: - PDF\nDownload "Energimærke. Adresse: Sølvagervej 03 Postnr./by:"\n1 SIDE 1 AF 9 Adresse: Sølvagervej 03 Postnr./by: 4293 Dianalund BBR-nr.: Energimærkning oplyser om ejendommens energiforbrug og om muligheder for at reducere forbruget. Mærkningen er lovpligtig og skal udføres af et certificeret firma eller en beskikket energikonsulent. Beregnet varmeforbrug Energimærke Udgift inkl. moms og afgifter: kr./år A Forbrug: 3.033,6 m³ naturgas Energimærket angiver varmeforbrug under standard-betingelser for vejr, familiestørrelse, krav til rumtemperatur, forbrugsvaner m.m. Mærket fortæller altså om bygningens kvalitet - ikke om måden den bruges på eller om vinteren var kold eller mild. Derfor kan det beregnede årsforbrug afvige fra det faktiske forbrug, som det fremgår af el- og varme-regninger. Læs mere i pjecen "Sådan beregnes varmeforbruget i boligens energimærke" på B C D E F G D Kan det blive bedre? Bygningen kan forbedres, så der bruges mindre energi. Det vil gøre det billigere at bo i huset og kan gøre det mere attraktivt ved salg. Energikonsulenten foreslår forbedringerne nedenfor. Der kan være flere forslag på side 2. Se mere om forslagene i afsnittet Energikonsulentens bygningsgennemgang. Årlig Årlig Skønnet besparelse i besparelse i investering Tilbage- Forslag til forbedring energienheder kr. inkl. moms inkl.moms betalingstid 1 Efterisolering af massive ydervægge af tegl og gasbeton med 100 mm. 2 Montering af forsatsrude (2- lags energirude) på vinduer med 1 lag glas. 3 Udskiftning af uisoleret yderdør mod stald. 16 kwh el 282,7 m³ naturgas 1 kwh el 24,5 m³ naturgas 2 kwh el 38,2 m³ naturgas kr kr. 28,2 år 300 kr kr. 15,3 år 400 kr kr. 16,3 år\n2 SIDE 2 AF 9 Bemærk: Forslagene bygger på det beregnede energiforbrug. Forbruget er beregnet med standard-betingelser for vejr, familiestørrelse, krav til rumtemperatur, forbrugsvaner m.m. Hvis man fx har en stor familie eller holder en særlig høj temperatur i huset, bruger man som regel mere energi end konsulenten har beregnet. Jo højere det nuværende forbrug er, desto mere kan man spare med forslagene ovenfor. Det kan forekomme at et forslag sparer penge, men ikke energi fx hvis dyr el erstattes med billigere fjernvarme. Konsulenten har skønnet den nødvendige investering til hvert forslag. Det vil sige udgifter til materialer og håndværkere samt, hvis det er skønnet nødvendigt, arkitekt/ingeniør, byggeplads og andre følgeomkostninger. Eksempel på beregning af tilbagebetalingstid: Investering = kr. Besparelse = kr per år. Tilbagebetalingstid = 100/20 = 5 år. Hvis flere forslag gennemføres, bliver den samlede besparelse ikke nødvendigvis summen af besparelserne ved de enkelte forslag. Det er fx ikke tilfældet hvis man både får en mere effektiv varmekilde og bedre isolering. Samlet besparelse her og nu Så meget udgør den samlede besparelse, hvis man gennemfører alle forslag nævnt ovenfor: Samlet besparelse på varme kr./år Samlet besparelse på el til andet end opvarmning 38 kr./år Samlet besparelse på vand 0 kr./år Besparelser i alt kr./år Investeringsbehov kr. inkl. moms Det er som regel en god forretning at gennemføre energiforbedringer. Og jo dyrere energi bliver, desto mere tjener man på forbedringerne. Lavt energiforbrug kan også gøre en ejendom mere værd og lettere at sælge. Foruden de økonomiske fordele giver energiforbedring ofte et lunere og mindre fugtigt hus med bedre indeklima. Sidst, men ikke mindst: Ved at energiforbedre begrænser man CO2-udledningen og de klimaforandringer, som truer vores fælles fremtid og som allerede rammer de mest udsatte befolkninger.\n3 SIDE 3 AF 9 Hvis alle forslag gennemføres vil det forbedre husets energimærkning til karakteren: D Til sammenligning: For nyt byggeri er Bygningsreglementets minimumskrav i øjeblikket karakteren B. Hvis en bygning opnår karakteren A1 eller A2 betegnes den ifølge Bygningsreglementet som et lavenergihus Energiforbedring ved ombygning og renovering Ved ombygning og renovering er det som regel særligt attraktivt at gennemføre energiforbedringer. Hvis man fx isolerer samtidig med at man lægger nyt tag, kan energibesparelsen i nogle tilfælde betale både for isolering og det nye tag. Og det er naturligvis praktisk at få gennemført energiforbedringer, når der alligevel er håndværkere i huset. Det er desuden lovpligtigt at forbedre klimaskærm og installationer i forbindelse med større ombygninger. Læs mere i Bygningsreglementet ( Reglerne findes i kapitel 7.3 og 7.4. Eksempler på energiforbedring som kan gennemføres i forbindelse med ombygning eller renovering: Forslag til forbedring Årlig besparelse i energienheder Årlig besparelse i kr. inkl. moms 4 Efterisolering af skråvægge med 100 mm. 8 kwh el 142,7 m³ naturgas kr. 5 Indvendig eller udvendig efterisolering af 30 cm ydervægge op til kravene i gældende bygningsreglement, BR kwh el 346,4 m³ naturgas kr. 6 Udskiftning af 2 lags termoruder. 11 kwh el 204,5 m³ naturgas kr. Energikonsulentens konklusion og kommentarer Ejendommen er rimeligt isoleret. Der er dog rentable besparelser ved efterisolering ef enkelte bygningsdele. Energikonsulentens bygningsgennemgang Bygningsdele Loft og tag Skråvægge i tagetagen, inkl. kvisttag, skønnes isoleret med 150 mm mineraluld. Skråvægge og tag over 1. sal tilbygning mod syd, skønnes isoleret med ca. 250 mm mineraluld.\n4 SIDE 4 AF 9 Forslag 4: Efterisolering af skråvægge med 100 mm i forbindelse med renovering af tagetage eller udskiftning af taget. Evt. udskiftning af taget, anden renovering af tagetagen eller evt. udførelse af ny dampspærre og udbedring af utætheder skal tillægges overslagsprisen for isoleringsarbejdet. Ydervægge Forslag 1: Den primære ydermur er 30 cm teglmur med 5 cm hulrum og 10% udmuring. Ydervæggen er efterisoleret med mineraluldsgranulat samt indv. beklædt med let beklædning. Der er ikke kendskab til isolering bag beklædning. Det skønnes at væggene er isoleret, svarende til en u-værdi på 0,67 W/m²k. 35 cm hulmur ved vindfang og toiletrum er isoleret med ca. 130 mm isolering og 10 % kuldebro. Isoleret med A-batts lambda 34. Ydervægge i bryggers skønnes at bestå af 12 cm massiv teglvæg og 125 mm gasbeton. Ydervægge mod stald består af 12 cm massiv teglvæg (halvstens væg) med indvendig forsatsvæg med ca. 100 mm mineraluld og pladebeklædning. Ydervægge i gavl på 1. sal skønnes at bestå af massiv teglvæg med indvendig forsatsvæg skønnet isoleret med ca. 200 mm mineraluld og pladebeklædning. Ydervægge på 1. sal mod syd er udført som let konstruktion med beklædning ud- og indvendig. Hulrum mellem beklædninger skønnes isoleret med 200 mm mineraluld. Kvistflunke er udført som let konstruktion med beklædning ud- og indvendig. Hulrum mellem beklædninger skønnes isoleret med ca. 150 mm mineraluld. Montering af indvendig isoleringsvæg på massive ydermure med 150 mm isolering, effektiv dampspærre og afsluttet med godkendt beklædning. Der udføres nye lysninger og bundstykke ved vinduer, og tekniske installationer føres med ud i ny væg. Alternativt foreslås en udvendig efterisolering med tilsvarende isoleringstykkelse. Den udvendige efterisolering afsluttes med en facadepudsløsning eller en pladebeklædning. Vinduerne skal muligvis flyttes med ud i facaderne eller alternativt udskiftes helt i forbindelse hermed. Den udvendige isoleringsløsning er teknisk bedre, idet problemer med kuldebroer i konstruktionerne stort set elimineres og husets facader kommer herved ind på den varme side af isoleringen. Endvidere indebærer det i langt mindre grad gener for husets brugere under udførelsen. Facadernes udseende ændres dog markant herved, og det skal forinden arbejdet igangsættes undersøges, om lokale bestemmelser evt. hindrer en sådan ændring i bygningens udseende. Udvendig efterisolering af ydervægskonstruktioner er mere energieffektiv end tilsvarende indvendig isolering (kilde: BYG-ERFA Erfaringsblad Indvendig isolering - ældre ydermure over terræn), da langt de fleste og væsentligste kuldebroer i væggen brydes. Samtidig er indvendig efterisolering næsten ligeså dyrt som udvendig efterisolering, og som nævnt en besværlig løsning, der kræver tæt dampspærre, hvilket kan være svært at realisere i praksis. Prisoverslaget er baseret på den udvendige løsning (kilde\n5 SIDE 5 AF 9 Forslag 5: Montering af indvendig isoleringsvæg på hule ydermure med 150 mm isolering, effektiv dampspærre og afsluttet med godkendt beklædning. Der udføres nye lysninger og bundstykke ved vinduer, og tekniske installationer føres med ud i ny væg. Alternativt foreslås en udvendig isolering, som afsluttes med en facadepudsløsning eller en pladebeklædning. Vinduerne skal muligvis flyttes med ud i facaderne eller alternativt udskiftes helt i forbindelse hermed. Den udvendige isoleringsløsning er teknisk bedre, idet problemer med kuldebroer i konstruktionerne stort set elimineres og husets facader kommer herved ind på den varme side af isoleringen. Endvidere indebærer det i langt mindre grad gener for husets brugere under udførelsen. Facadernes udseende ændres dog markant herved, og det skal forinden arbejdet igangsættes undersøges, om de lokale myndigheder tillader en sådan ændring i bygningens udseende. Vinduer, døre og ovenlys Forslag 2: Forslag 3: Oplukkelige vinduer med sprosser. Vinduer er monteret med 2 lags termorude eller energiruder. På 1. sal er der monteret ovenlysvinduer. Montering af forsatsrude af 2-lags energirude i træramme på vinduer med 1 lag glas. Udskiftning af yderdør til ny dør med isolerede fyldninger. Forslag 6: Udskiftning af 2 lags termoruder i vinduer til energiruder med U-værdi mindre end 1,1. Energiruderne skal være med varm kant. Gulve og terrændæk Terrændæk er udført i beton og slidlagsgulv/trægulv på strøer. Gulvet skønnes udskiftet i 2004 og skønnes isoleret svarende til kravet på udførelsestidspunktet. Etageadskillelse mod det fri skønnes at bestå af bjælkelag med 250 mm mineraluld mellem bjælker. Gulve er udført i træ, underside er af pladebeklædning i betonfiber. Ventilation Ventilation Der er naturlig ventilation i hele bygningen i form af oplukkelige vinduer. Bygningen er normal tæt, da konstruktionssamlinger og fuger ved vindues- og døråbninger, samt tætningslister i vinduer og udvendige døre er rimelig intakte.\n6 SIDE 6 AF 9 Varme Varmeanlæg Ejendommen opvarmes med naturgas. Kedel er installeret i bryggers. Anlægget er et centralvarmeanlæg. Kedlen er en nyere solokedel, isoleret og med kappe. Kedlen er forsynet med nyere gasbrænder. Der er integreret pumpe til cirkulation. Der er ikke integreret varmtvandsbeholder i kedlen. Der er supplerende varmeforsyning i form af ældre brændeovn. Brændeovnen er placeret i køkken. Ovnen indgår ikke i beregning af energiforbruget i henhold til Energistyrelsens beregningsregler. Varmt vand Varmt brugsvand produceres i en 67 l præisoleret varmtvandsbeholder tilsluttet gasfyr. På varmtvandsrør og cirkulationsledning er monteret en automatisk modulerende pumpe med en effekt på ca. 25 W. Fordelingssystem Den primære opvarmning af ejendommen sker via radiatorer i alle opvarmede rum. Der ses strenge til gulvvarme. På varmefordelingsanlægget er monteret en nyere automatisk trinstyret pumpe med en effekt på 50 W. Automatik Der er monteret termostatiske reguleringsventiler på alle radiatorer til regulering af korrekt rumtemperatur. Vedvarende energi Solvarme Der er ikke monteret solvarmeanlæg. Det vurderes at bygningen er udført således at det ikke er rentabelt at montere solfangere. Oplyst varmeforbrug Udgifter inkl. moms og afgifter: Forbrug: Aflæst periode: Kommentar: Der er ikke oplyst noget forbrug.\n7 SIDE 7 AF 9 Bygningsbeskrivelse Opførelsesår: 1900 År for væsentlig renovering: 2004 Varme: Kedel, Naturgas Supplerende opvarmning: Brændeovn Boligareal ifølge BBR: 222 m² Erhvervsareal ifølge BBR: 0 m² Opvarmet areal: 222 m² Anvendelse ifølge BBR: Stuehus Kommentar til BBR-oplysninger: Energipriser Anvendt energipris inkl. moms og afgifter: Naturgas: 8,25 kr. pr. m³ El: Fast afgift: 2,00 kr. pr. kwh 0,00 kr. pr. år\n9 SIDE 9 AF 9 Læs mere Energikonsulent Firma: Botjek Holbæk v/arkitekt Jørgen Herold Andersen A/S Adresse: Kalundborgvej 70, st Holbæk Telefon: Dato for bygningsgennemgang: Energikonsulent nr.: Se evt. for opdateret kontaktinformation om energikonsulenten.