Fond giver godt to millioner kroner til festival i Ribe | Ribe | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Ribe - Fond giver godt to millioner kroner til festival i Ribe\nMed støtten fra Augustinus Fonden vil man nå ud til endnu flere publikummer til Langgaard Festivalen. Her fra sidste års åbningsarrangement på Torvet i Ribe. Foto: Rene Aunsbjerg Fogh.\nFond giver godt to millioner kroner til festival i Ribe\n11. januar 2018 kl. 13:37\nRibe: I anledning af Augustinusfondens 75 års jubilæum slutter fonden af med at uddele en gave på 23 millioner kroner til den klassiske musik i Danmark. 2.125 millioner kroner går til Rued Langgaard Festivalen i Ribe.\n- Vi vil gerne arbejde for, at vi i Danmark har et klassisk musikliv på højeste niveau. Vi har med jubilæumspuljen valgt at gå ind med en bred, men målrettet støtte, der kan bidrage til at løfte hele området, siger direktør i Augustinus Fonden, Frank Rechendorff Møller.\nRued Langgaard Festivalen bevilges penge til udvikling af undervisningsmateriale, øget kommunikation samt opførsel af signaturværker på kommende festivaler. Med støtten ønsker man at udbrede kendskabet til Langgaards musik.\n- Festivalen har stærke, professionelle kræfter bag sig, og den har potentiale til at udvikle sig til meget mere end i dag. Derfor er vi gået ind med en stor bevilling, som opbakning til ledelsens arbejde for at sikre et sikre et ambitiøst program, der når ud til endnu flere publikummer - herunder særligt de unge, siger Frank Rechendorff Møller.\nFondens stifter, Ludvig Augustinus (1888-1947), var i granfætter til Rued Langgaard, og familien Langgaard og Augustinus havde et nært bånd. Derfor har Augustinus Fonden en lang tradition for at støtte Rued Langgaards musik på forskellig vis. Ludvig Augustinus og Rued Langgaard delte interessen for musik. Ludvig Augustinus' forældre, Louise og Christian Augustinus, hjalp også Rued Langgaard frem i hans musikalske karriere. I 1908 er Rued 15 år gammel og er begyndt det krævende arbejde med at komponere sin første symfoni. Ægteparret Augustinus træder derfor til med hjælp og lejer genbovillaen over for deres egen bolig i Charlottenlund. Her flytter Rued Langgaard ind i selskab med et helt nyt Steinway-flygel og får ro til at gennemføre det store arbejde.\nKunstnerisk leder af Rued Langgaard Festivalen, Esben Tange, ser det som et stort skulderklap, at Augustinus Fondens musikudvalg har valgt at støtte netop dem, og dermed anerkende det arbejde, man har lagt i festivalen i de otte år, den har været afholdt.\n- Dette er uden tvivl den største, enkeltstående bevilling, festivalen nogensinde har modtaget, og den vil være en saltvandsindsprøjtning i forhold til festivalens fremtid, siger Esben Tange og forklarer, hvordan midlerne blandt andet skal bruges til ansættelse af en producent for at skabe mere volumen, kvalitet og professionalitet i afviklingen. Han uddyber, at man derudover er igang med et stort pædagogisk projekt, hvor man vil ud til gymnasieskolerne i hele kommunen i forhold til at få unge mere involveret i festivalens temaer og derved række ud efter nye publikumsgrupper for at styrke festivalens identitet.\n- Midlerne gør, at vi kan genopføre tre signaturværker, som tidligere har været opført på festivalen. Det giver os mulighed for opføre noget, så publikum ved, hvad der kommer ud over, at vi selvfølgelig stadig vil opføre nyt hvert eneste år, siger Esben Tange og forklarer, at man starter med dette i 2019. Her genopfører man Sfærernes Musik, i 2020 vises Antikrist og i 2021 bliver det Parsifal i Ribe.


Storksak Poppy Luxe Scuba Black fra Storksak - Stort Lager\nYderligere beskrivelse og flere billeder her: Mange leder efter den billigste Storksak Poppy Luxe Scuba Black på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Storksak hos Babysam.dk\nStorksak Poppy Luxe Scuba Black Fakta\nNavn: Storksak Poppy Luxe Scuba Black\nPris: Kr. 804.30 (1149.00)\nStorksak Poppy Luxe Scuba Black fra Storksak\nStorksak Poppy Luxe Scuba Black kan tænde lyse i manges øjne, når man taler om babyudstyr, og det er ikke uden grund, for alle har brug for noget, der gør dagen lidt lettere. Når fokus er rettet mod vores børn, vil vi ikke gå ned på kvalitet, og går du med Storksak Poppy Luxe Scuba Black er du godt kørende. Storksak Poppy Luxe Scuba Black kan du trygt handle hos Babysam.dk. Når du er i markedet efter pusletasker, sikkerhedsgitter eller vaskeklude, har vi her et af landets største udvalg af babyudstyr. For at få det bedste ud af din barnevogn, er pasningen af den vigtig. Vær særlig opmærksom på barnevognens stel, hjul og tekstiler. Passer I godt på barnevognen, kan den i flere år være den fsste partner på gåturen, og så ser den jo også bedre ud.\nStorksak Poppy Luxe Scuba Black til de små\nStorksak Poppy Luxe Scuba Black findes stadig i Top-10 eller tæt på i den altid eftertragtede varekategori Pusletasker. Vidste du, at du også får hele 30 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Storksak Poppy Luxe Scuba Black fra den meget brugte forhandler Babysam.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Hos webshoppens store udvalg går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være dette produkt. Køber du varer online kan priserne være lavere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik. Hvis du shopper online, begunstiges du af bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, der er endda shops, der vælger at give mere end de 14 dage, de er forpligtet til. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, som gør det let at sammenligne priser, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det giver en god fleksibilitet for dig. I onlineshoppen er der ingen kø køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n59 anmeldelser af Storksak Poppy Luxe Scuba Black\nVær den første til at anmelde “Storksak Poppy Luxe Scuba Black” Annuller svar


Udeliv - grib chancen, når den er der - Randi Glensbo\nUdeliv – grib chancen, når den er der\n27. august 2011 2 kommentarer\nI går eftermiddags, da vejret var rigtig godt, gik vi ude i haven, da Sander og hans far dukkede op.\nDa Sander havde klaret den vigtige havevanding, og vi havde siddet ved havebordet og spist is og hygget os, skulle der ske lidt mere. Sander sidder ikke stille ret længe ad gangen, så han gik lidt på opdagelse og kiggede på farfars plæneklipper og forskellige haveredskaber. Der er ikke rigtig noget af det, der egner sig for en to-årig at rode med, så jeg gav ham en tommestok. Jeg havde foldet den et par led ud. Sander så med det samme potentialet i tommestokken og legede med den temmelig længe. Han klippede hæk. Han syntes åbenbart, at tommestokken lignede en hækklipper. Så kan klippede og klippede.\nBagefter gik vi allesammen på legepladsen og legede længe. Mest i sandkassen, som lige havde fået et ordentligt læs fint nyt sand . Farfar lavede en fin sandkage til Sander, men Sander sagde, at det var en leverpostej!\nI dag tonser regnen ned og det lyner og tordner voldsomt. Så vi glæder os ekstra over, at vi benyttede hele eftermiddagen i går til udeliv.\n27. august 2011 kl. 12:39\nFantasien fejler bestemt ikke noget hos de små. Det er så dejligt at se, hvad de kan få ud af alt muligt. Desværre venter vores sandkasse på en ny opdatering. Det er ellers noget, som også kan få fantasien til at blomstre hos vores lille Øglebarnebarn.\nNonna : Jeg synes, det er så dejligt at se, når de små kan få en masse leg ud af de mest enkle ting.\nSandkasseleg er absolut også et hit hos vores barnebarn. I går, da vi var på legepladsen, delte han skovle ud – farfars skovl og farmors skovl – så var det bare om at fange an 🙂


Livskvalitet og stabilt blodsukker\nMålet for din diabetesbehandling er størst mulig livskvalitet og et stabilt blodsukker. Men selvom du passer din type 1-diabetes, kan du alligevel godt opleve perioder med for høje eller for lave blodsukre.\nVi siger, at et blodsukker under 3,9 mmol/l er for lavt. Men det er individuelt, hvornår du kan mærke et lavt blodsukker. Når du kan mærke, at du har et lavt blodsukker, kalder vi det for en føling.\nSymptomer på lavt blodsukker (føling)\nDin krop kan reagere på et for lavt blodsukker med forskellige symptomer. Det kan for eksempel være:\nDu begynder at svede og ryste\nDu får hjertebanken, synsforstyrrelser og koncentrationsbesvær\nDu kan mærke en indre uro eller en sitren i kroppen\nDu føler dig svimmel og sulten\nFolk omkring dig kan opleve, at du bliver bleg, sur og irriteret og at du bliver mere påståelig.\nÅrsager til et for lavt blodsukker\nDer kan være forskellige årsager til, at du oplever et for lavt blodsukker:\nDu har taget for meget insulin i forhold til, hvad du har spist\nHvis du har bevæget dig mere og måske over længere tid\nDet kan også være, at der er gået for lang tid imellem du har taget insulin og du har spist.\nHvad gør jeg ved lavt blodsukker / føling\nNår dit blodsukker er for lavt, er det vigtigt, at det stiger igen. Du får dit blodsukker til at stige ved at spise eller drikke kulhydrater, der virker hurtigt i kroppen. En tommelfingerregel er, at din krop har brug for 15-20 gram kulhydrat for at få blodsukkeret til at stige. Det betyder, at du for eksempel kan drikke en brikjuice eller spise 5-7 stykker druesukker.\nEfter ca. 15 minutter måler du dit blodsukker igen og mærker efter, hvordan du har det. Er dit blodsukker steget til over 4,5 mmol/l, skal du spise nogle langsomme kulhydrater. Det kan for eksempel være et stykke groft brød. Er dit blodsukker ikke steget, skal du drikke eller spise flere hurtige kulhydrater. Tjek dit blodsukker igen efter 15 minutter.\nDet er vigtigt, at du reagerer med det samme, hvis du mærker, at du har en føling. Hvis du ikke reagerer på et lavt blodsukker, kan det falde yderligere. Jo lavere dit blodsukker bliver, jo sværere får du ved selv at gøre noget ved det.\nInsulintilfælde og insulinchok\nHvis dit blodsukker falder yderligere, kalder vi det for et insulintilfælde. Mange fortæller, at de kan mærke, at de har lavt blodsukker, men at de har svært ved at gøre noget ved det. Det lave blodsukker gør nemlig, at din hjerne ikke kan tænke klart. Det betyder, at du har brug for andres hjælp til at få dit blodsukker op.\nFolk omkring dig kan opleve, at du fumler med tingene, at du vrøvler og bliver afvisende og sur. Eller at du virker fuld.\nDine pårørende skal derfor hjælpe dig med at få druesukker eller drikke juice, så dit blodsukker ikke falder yderligere. Får du ikke hjælp, kan du blive bevidstløs og gå i kramper. Det kalder vi insulinchok.\nEt insulinchok kræver behandling af sundhedsfagligt personale. De fleste kommer sig uden mén efter et insulinchok. Det gælder også, hvis du ikke får hjælp fra andre. Du skal dog være særlig opmærksom, hvis du er påvirket af alkohol, stoffer eller visse typer af medicin. I sjældne tilfælde kan du få varige mén. I særlige og enkelte tilfælde er et insulinchok så alvorligt, at det er livstruende.\nFortæl folk omkring dig, hvad de skal gøre, hvis du bliver bevidstløs og kramper. Fortæl dem, at de altid skal ringe 1-1-2. Derudover kan det være en god idé, hvis dine nærmeste pårørende er instrueret i at give en injektion med en glukagonpen. En glukagonpen indeholder et hormon, som får kroppen til at frigive sukker fra leveren, så blodsukkeret stiger igen.


Utroværdighed - politiken.dk\nUdenrigsministeren bør gå\nLeder 19. mar. 2003 kl. 09.30\nSTATSMINISTEREN gennemtvinger i disse dage en meget vidtgående ændring af Danmarks udenrigspolitiske linje. Han gør det med et snævert flertal i Folketinget og med støtte fra et parti, der står uden for størstedelen af den brede enighed om dansk udenrigspolitik, der har præget Folketingets arbejde i de sidste mange år. Danmark vil som et af de meget få lande i verden deltage aktivt i det angreb på Irak, som USA snart indleder.\nAngrebet finder sted uden FN-mandat, ja, faktisk efter at ugers intense forsøg på at få et FN-mandat er opgivet.\nUSA's præsident lægger ikke skjul på, at han mener, FN har svigtet. Denne krig føres ikke i FN's - eller nogen anden international organisations - navn. Alligevel deltager Danmark. Loyaliteten over for et isoleret USA er vigtigere end alle andre udenrigspolitiske og indenrigspolitiske hensyn.\nMEN DANMARK har også en udenrigsminister. Han hedder Per Stig Møller, og han har i uger og måneder svoret til det såkaldte FN-spor. Han har gentaget og gentaget, at Danmarks beslutning om at stille militære styrker til rådighed for USA var »betinget« af en FN-godkendelse. Det viser sig nu, at regeringen mener, at den betingelse kan opfyldes ved fortolkning af gamle resolutioner.\nHavde udenrigsministeren sagt det offentligt for få dage siden, var han blevet grinet ud. Men det er ikke desto mindre lige præcis, hvad han det sidste døgn har været nødt til at hævde, tvunget af sin statsminister.\nDet er imidlertid ikke noget at grine af, at landets udenrigsminister finder sig i at blive underkendt og ydmyget. For det første er det fuldstændig ødelæggende for Per Stig Møllers personlige troværdighed som udenrigsminister og politiker. Det er ikke første gang, at udenrigsministeren direkte og indirekte er blevet desavoueret af regeringsledelsen. Men her er der tale om et grundlæggende kursskifte, der oven i købet er i strid med hele den udenrigspolitiske vision om Danmark som en aktiv tilhænger af stærke normer og klare spilleregler i verdenssamfundet, som er Per Stig Møllers personlige bidrag til dansk udenrigspolitik. Endnu værre er det, at udenrigsministerens tomme forsikringer har bundet oppositionen - der også holdt sig til FN-sporet - til en ukritisk linje forud for den alvorlige beslutning om at sende danske soldater i krig.\nDermed har udenrigsministeren været med til at forhindre en demokratisk og parlamentarisk debat, der nu er erstattet af et snævert diktat i krigens skygge. Vi har i Danmark ikke nogen stærk tradition for, at ministre tager et personligt ansvar eller står fast på deres principper.\nMen her er et tilfælde, hvor Per Stig Møllers eneste mulighed for at yde et bidrag til Danmarks fremtidige udenrigspolitik, der er i overensstemmelse med hans egne idealer, ville være at tage sin afsked.\nGjorde han det, ville den troværdighed, han har mistet, med ét slag være genetableret. Alternativet er at fortsætte som udenrigsminister af navn, ikke af gavn.


Studerende tester Google Glass på landmænd\nForside > Om os > Nyheder > 2014 > April > Studerende tester Google Glass på landmænd\nErhvervsakademi Aarhus og Videncentret for Landbrug bliver blandt de første til at teste funktionerne i Googles nye, innovative internetbrille, Google Glass. Brillen forventes at kunne forbedre arbejdsrutiner og dermed bundlinje i landbruget.\nGoogles meget omtalte internetbrille spiller en central rolle i et nyt projekt mellem Erhvervsakademi Aarhus og Videncentret for Landbrug. I Danmark findes brillen endnu kun i få eksemplarer, og én af dem kommer snart til at sidde på næsen af en dansk landmand.\n”Projektet vil involvere datamatiker- og jordbrugsteknologstuderende og virksomheder, og vi ser frem til at kunne være blandt de første i Danmark, der arbejder med denne nye teknologi. Der er mange spændende indgangsvinkler med briller som disse,” siger udviklings- og innovationschef Hanne Troels Jensen fra Erhvervsakademi Aarhus.\nGoogles briller er et elektronisk medie med en skærm og et kamera, der via stemmekommandoer og en berøringsflade leverer efterspurgt data i brugerens synsfelt. Brillen kan også optage foto og video og dele det med andre.\nHos kvægproducent Mikkel Juhl Nielsen fra Følle er brugen af tablets og smartphones allerede vigtige værktøjer i hverdagen. Han er spændt på, om internetbrillen kan blive et endnu bedre it-redskab til at forbedre overblikket og dermed bundlinjen.\n”Det lyder da lidt fremmed og science fictionagtigt at skulle gå rundt med sådan en computerbrille, men i dag bruger vi jo allerede mange forskellige app’s til at registrere tidsforbruget i marken, holde styr på foderforbrug, fødsler og brunst. Jeg kunne derfor sagtens forestille mig, at brillen kunne blive en hjælp,” siger han.\nLandbruget fremsatte tilbage i 2009 en vision om en intelligent ’landmandsbrille’. Nu, hvor Erhvervsakademi Aarhus stiller Google Glass til rådighed for projektet, er denne vision kommet et stort skridt nærmere målet.\n”Vi ser et stort potentiale i Google Glass og brillens mulighed for at optimere arbejdsprocesser i et erhverv, hvor medarbejdere ikke kan have en computer med sig og helst skal have begge hænder frie. Mængden af data og informationer øges konstant, og landmanden mister hurtigt overblikket. Han bliver derfor nemt låst fast bag skærmen på kontoret, selvom der er behov for ham ude i bedriften. I dag er alternativet en stigende mængde forskellige håndholdte enheder – én til hvert system. Landmanden har behov for adgang til relevante informationer og data dér, hvor han er, og her kan brillen blive et vigtigt hjælpemiddel,” siger chefkonsulent Nicolai Fog Hansen fra Videncentret for Landbrug.


Big bang og manuel datakonvertering sendte Egedal Kommune i luften med nyt omsorgssystem | DigiTech PRO\nBig bang og manuel datakonvertering sendte Egedal Kommune i luften med nyt omsorgssystem\nDa kontrakten på Egedal Kommunes gamle omsorgssystem nærmede sig sit udløb, blev det startskuddet til at få anskaffet en browserbaseret løsning. Under projektet er 900 medarbejdere blevet oplært til at bruge den nye software, og lige inden go live endte en arbejdsweekend med at spille en afgørende rolle.\n25. aug 2021 06:00\nLisa Riiser og resten af it-afdelingen i Egedal Kommune holdt vejret den 1. februar 2021. I omkring et år havde hun stået i spidsen for anskaffelsen af et nyt journalsystem til social-, sundheds- og ældreområdet i kommunen, og denne vintermorgen skulle løsningen tages i brug.\nEgedal Kommune , omtalt i 4 artikler\nOm det nye omsorgssystem\nEgedal Kommunes nye omsorgssystem hedder Columna Cura.\nSystemet bliver brugt til at journalisere aktiviteter på velfærdsområdet i kommunen. Heri skriver medarbejderne alt det data ind om borgerne, der er relevant i forbindelse med hjemmeplejebesøg, plejecentre og sygepleje.\nDet er Systematic, der er leverandør på systemet, og kommunen har anskaffet det gennem SKI (Statens og Kommunernes Indkøbsservice).\nColumna Cura er en browserplatform, og brugerne kan eksempelvis tilgå den via en tablet.\nEgedal Kommune har haft et projektbudget på 4,5 millioner kroner til indkøb af system, uddannelse og datakonvertering.\nKilde: Egedal Kommune.


LLR Vækstforum i Esbjerg - Statsministeriet\nAktuel side: LLR Vækstforum i Esbjerg\nTidligere pressemeddelelser 23.02.10\nLLR Vækstforum i Esbjerg\nRegeringens Vækstforum holder sit andet møde den 25. og 26. februar på virksomheden Semco Maritime i Esbjerg.\nTil brug for mødet har regeringen offentliggjort debatoplægget ”Grøn vækst – udfordringer, muligheder og dilemmaer i den grønne omstilling”.\nI debatoplægget peges der på, at realiseringen af regeringens vision om et Danmark uafhængigt af fossile brændsler vil kræve fundamentale ændringer og berøre os alle sammen – forbrugere, virksomheder og den offentlige sektor. Men omstillinger åbner også muligheder for at styrke eksporten af grønne løsninger og sikre ny vækst, velstand og beskæftigelse.\n”Grøn teknologi har potentialet til at blive en vækstmotor i dansk økonomi. Vores eksport af grøn teknologi er steget kraftigt de seneste 10 år. Den udvikling skal vi fastholde. Samtidig skal vi fortsætte rejsen mod et samfund uafhængigt af kul, olie og gas. Til efteråret kommer Klimakommissionen med sin rapport. Men allerede nu bør vi starte debatten om en af de største omstillinger af det danske samfund siden overgangen fra landbrugssamfund til industrisamfund. Jeg ser frem til at tage hul på debatten i Vækstforum”.\nTorsdag den 25. februar forud for selve mødet i Væksforum holder statsministeren, udenrigsministeren, finansministeren, økonomi- og erhvervsministeren, miljøministeren, klima- og energiministeren samt ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri to møder på Semco Maritime: Klokken 12:00 afholdes et frokostmøde med ledelse og medarbejdere. Klokken 13:00 afholdes et møde med en større kreds af medarbejdere, efterfulgt af en halv times rundvisning på Semco Maritimes værft.\nSelve mødet i Vækstforum starter torsdag den 25. februar klokken 14:30.\nDer er billedmulighed for fotografer i starten af alle møder, samt på hele rundvisningen.\nFredag den 26. februar klokken 13:00 er der pressemøde.\nJournalister og fotografer der ønsker adgang til Semco Maritime enten torsdag eller fredag skal forudgående tilmelde sig, kontakt Christina Beck hos Semco Maritime på tlf. 79 16 66 13 eller pr. mail: cbe@semcomaritime.com . Tilmelding senest onsdag den 24. februar klokken 16:00 (hvis man ønsker at deltage på rundvisningen skal skostørrelse oplyses i forbindelse med tilmelding, da sikkerhedssko er påkrævet).\n- Pressesekretær Michael Helbo, Statsministeriet, tlf. 33 92 22 22\n- Pressekoordinator Christina Beck, Semco Maritime, tlf. 79 16 66 13


Butik Chaplin - sprudlende butik der tager samfundsansvar - GoGreen Danmark\nMidt i Helsingør ligger en skæv butik med hjertet på det rette sted. Her er kvaliteten høj, for alle produkter er enten håndplukkede eller håndlavede. Og når du finder noget lækkert i butikken, støtter du samtidig mennesker med særlige behov.\nBesøg Butik Chaplin i Helsingør eller på deres hjemmeside, Facebook, og Instagram.\nEr du på udkig efter håndlavede smykker, hjemmestrikket tøj, unik brugskunst eller håndplukket interiør? Så tag et smut forbi denne sjove og farverige butik i Stjernegade. Her får du grundig vejledning, så du kommer hjem med den helt rigtige pude, pyntenips eller vase til dit hjem.\nNår du træder ind i butikken, bliver du mødt af søde medarbejdere, der har særlige behov. Butikkens egne designs er også lavet af mennesker med funktionsnedsættelser, som gennem arbejdet får livskvalitet, fællesskab og mening i deres hverdag.\nAdresse: Stjernegade 20F, 3000 Helsingør\nKontakt og åbningstider: butikchaplin.dk\nButik Chaplin er en selvudnævnt “skæv butik”. Og det ses tydeligt i udvalget af produkter, der tilsyneladende er håndplukket efter deres unikke eller farverige look.\nButikken er hyggeligt indrettet med små kroge og masser af planter og fugle, der hænger fra lofterne.\nDu finder Butik Chaplin HER:


Søg efter hotel i Evesham South\n1 anmeldelserEvesham Hotel...Værelsespris per nat fra DKK 988\nFlere områder i Evesham\n1.175.000+ hoteller i hele verden – flere tilføjes hver dag Tillid fra mere end 31.000.000 tilfredse kunder Prisgaranti 12 millioner+ hotelanmeldelser fra Agoda-kunder Tilgængelighed i over 58.000 byer i hele verden Interessante steder i og omkring Evesham South Restauranter og cafeer\nEvesham South er én af Eveshams mange bydele, som rejsende holder af at besøge. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Evesham South har meget at tilbyde: berømte seværdigheder, fremragende restauranter og et udvalg af spændende underholdningsmuligheder. Planlæg din næste rejse til Evesham South eller ethvert andet område i Evesham på Agoda.com, hvor du garanteres de bedste priser. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Fortæl os hvornår du helst vil rejse til Evesham South, og vi vil fortælle dig om de bedst ledige priser på hotelophold.\nUdvalgte hoteller i Evesham South, Evesham Populært valg!\nOmråde: Evesham South\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Evesham, så er Evesham Hotel et rigtig godt valg....\nHoteller i Evesham South: Evesham Hotel\nHotel Evesham South - Interessante steder: Evesham Hotel


Elektriker i Korup Syddjurs ⇒ Bestil 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nStår du i en situation, hvor du har behov for en elektriker i Korup Syddjurs? Måske til at hjælpe dig med en akut situation eller med et større projekt?\nBrug for en elektriker i Korup Syddjurs?\nSå er du faktisk kommet ind på den helt rette hjemmeside. Her bliver du nemlig sat i forbindelse med vores samarbejdspartner, hvor du kan spare op både tid og penge på din elektrikeropgave. Det kan du læse meget mere om på denne side, hvor du også får en guide til, hvordan du nemt og hurtigt kan indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på en god elektriker i Korup Syddjurs.\nSelvom det måske godt kan virke lidt uoverskueligt og tidstagende, så er det faktisk ikke så svært at indhente op til 3 tilbud på en dygtig elektriker i Korup Syddjurs. Først og fremmest skal du besøge vores samarbejdspartners hjemmeside, hvor du skal beskrive din opgave så godt som muligt. Denne proces behøver dog ikke at tage meget længere tid end 5-7 minutter. Efter dette behøver du egentlig ikke rigtigt at gøre mere andet end at afvente at du bliver kontaktet med tilbud fra dygtige elektrikere i Korup Syddjurs. Så er det altså helt op til dig at vælge det tilbud, der matcher dine behov bedst og det, der har den bedste pris. Ønsker du at læse mere omkring, hvordan du gør eller har nogle spørgsmål til processen, så anbefaler vi, at du tager kontakt til vores samarbejdspartner, da de vil kunne svare dig mere uddybende på dine spørgsmål.\nHvorfor flere tilbud på elektriker i Korup Syddjurs?\nDer er flere gode grunde til at indhente tilbud på en elektriker i Korup Syddjurs. Først og fremmest kan der være gode penge at spare, fordi at de forskellige elektrikere nær dig er i konkurrence med hinanden om at vinde din opgave. En anden umiddelbar fordel er, at det kan spare dig for en masse tid, fordi du ikke selv skal bruge tid på at finde frem til de bedste elektrikere i Korup Syddjurs og derefter beskrive din opgave enkeltvis til dem. Her skal du blot beskrive din opgave et sted, og så sørger vores samarbejdspartner for at kontakte dig med tilbud fra dygtige elektriker nær Korup Syddjurs. Du er også garanteret kun at modtage tilbud fra gode el installatører i Korup Syddjurs, og det er jo klart også en fordel. Det er tilmed gratis og helt uforpligtende. Vi håber, at du har fået noget ud af dette og vil gøre brug af vores service!


FARVEL TIL STØBEFORMEN\nFormand, det er ikke noget man er, det er noget, man bliver. Sådan lyder erfaringerne fra den afgående af slagsen – Lars Poulsen, der i sin afskedstale berettede, at han ved tiltrædelsen som formand for ni år siden var rystende usikker og dybt i tvivl, om han overhovedet var egnet til det embede.\nFormand, det er ikke noget man er, det er noget, man bliver.\nSådan lyder erfaringerne fra den afgående af slagsen – Lars Poulsen, der i sin afskedstale berettede, at han ved tiltrædelsen som formand for ni år siden var rystende usikker og dybt i tvivl, om han overhovedet var egnet til det embede.\n»Men jeg havde den meget stærke oplevelse, at Dansk Journalistforbund ikke kun vælger sine formænd – DJ skaber sine formænd!« sagde Lars Poulsen.\nHans entre til det faglige arbejde skyldes, at han ikke forstod at sige ordentligt nej. Tilbage i 1983 blev han spurgt, om han ville være tillidsrepræsentant. »Jeg svarede »helst ikke!« fortæller Poulsen. »Men den anden, der blev spurgt svarede klart »nej!« – og så …«.\nI dag forstår Lars Poulsen at vælge fra. Som da Bjarne Jensen, Århus Stiftstidende, opfordrede Lars Poulsen til at mægle i aviskrigen:\n»I stedet for at bruge pengene på journalistisk produktudvikling, går de til rabatter til ejendomsmæglere, der får annoncerne til 10 procent af prisen før krigen,« smældede Bjarne Jensen. »Gå ind og stop bladkrigen Lars – du kan gøre det!«.\n»Jeg vil takke nej!« lød det fra en beæret Poulsen.\nTrods øget sikkerhed og mange år i DJs støbeform, kan man stadig snuble i ordene. Det skete, da Lars Poulsen skulle begrunde valget af årets modtager af Carsten Nielsen-legatet.\nPoulsen ville så gerne have sagt arbejdsmiljø-termen ‘skridsikre sko’ – men ud af munden kom i stedet ordet ‘skridtsikre sko’. Dermed lykkedes det Poulsen at skabe selve grundlaget for den farvelgave, han fik overrakt på delegeretmøde: Et par vaders.\nDe kan passende monteres, når den afgående skal ud og fiske nyt job.


Sangpædagogik - set under en ny synsvinkel | Seismograf\n| DMT Årgang 24 (1949) nr. 09 - side 197-204\nIgennem Svend Turnings artikel »sangkunst« (DM 1949 nr. 5 og 6) har vi fået beskrevet træk af nye forskninger inden for stemmemekanismens fysiologi. Kan den praktiske pædagog nu drage nytte af disse nye anskuelser og opdagelser? Ja, i allerhøjeste grad - hvis han eller hun vil bygge sin sangpædagogik op på fornemmelser og skoling af et minutiøst klangarbejde. Det er altid svært på papiret at beskrive et menneskes fysiologiske fornemmelser og at klargøre sig disse fornemmelsers betydning for det klanglige udtryk, men hvis det pludselig er gået op for en, hvor stor betydning et bevidst detailarbejde med disse faktorer har, så fødes der en trang i en til at give de indhøstede erfaringer videre til andre mennesker. - Den toneklang, som Svend Turning efterlyser, er der ikke så mange mennesker, der har fornemmet - ganske vist har den momentant været tilstede, men de færreste har bevidst lyttet efter den og taget den til sig som værende ideel og køn. Mit mål bliver da 1) at drage den ønskede klang frem, 2) at beskrive de fornemmelser, der udløser denne klang, 3) intellektuelt bevidst at træne en fastholden og fixering af denne klangfornemmelse, 4) teoretisk at gennemgå forudsælningerne for og følgerne af indøvelse i en ny klangindstilling. Jeg må forudskikke den bemærkning, at til grund for alle mine betragtninger ligger en bevidst søgen efter en udsøgt stemmekvalitet. Interessen ligger ikke så meget i en opøvning af almindelig stemmeteknik (den går jeg ud fra som værende tilegnet og følt), men jeg forsøger at gå et skridt videre og efterspore, hvor langt og dybtgående man kan nå i kunstnerisk udtryk igennem et bevidst arbejde med en differentiering af og en jonglering med finere klangnuancer.\nNår vi nu skal forsøge at finde frem til disse fine klangnuancer, hvilket område af det musikalske forløb skal vi da særlig dyrke? Svaret må blive:\nDen enkelte tones opståen, akcentuering og organiske videreføring.\nKoncentrerer vi os om denne enkelttone, er der 3 faser vi må tage i betragtning:\nl. Enkelttonens forklang eller indsving,\n2. Enkelttonens akcent og\n3. Enkelttonens efterklang eller fordrivning.\n(eks.1 - )\nad 1. Med forklang eller indsving menes begyndelsen af tonen, dens opståen, inden man når til akcenten. Forskellen på begyndelsesforløbet og akcenten er af dynamisk art. Indsvinget begynder piano og forstærkes, når vi næriner os akcenten. Det er som oftest af kort varighed, selv om man undertiden kan træffe indsving af noget hengere varighed.\nad 2. Indsvingets klimax er selve akcenten, betoningen, vægten af vokallyden. Akeenten fremkommer enten ved en fremhæ. velse af tonen eller ved en pludselig klangfarveforandring. Denne akcent kan have mange afskygninger; den kan f. eks. være let, fjedrende, blød, markant eller bred.\nad 3. Den 3. fase er den interessanteste i klangforløbet, nemlig slutningsforløbet af tonen, efterklangen eller fordrivningen, som man også kan kalde den. Fordrivningen kan foregå på forskellige måder, af hvilke jeg vil nævne de væsentligste:\n1. En hurtig fordrivning af tonen + en hurtig forkastning af tonen (kort fordrivning).\n2. En lang, gradvis udtynding af tonen + forkastning af tonen (lang fordrivning).\nAlle former kan udføres såvel i en lys som i en fyldig mørk klangfarve. I sidste tilfiælde kalder jeg efterklangen for amplitude, hvilket, udtryk er hentet fra lydfysikken, hvor det bruges om de bredere svingninger, som den fyldigere klangfarve efterlader på registreringspapiret. Amplituden får en særlig betydning for efterklangen, da den faktisk karakteriserer visse sanges stemningsindhold.\nJeg forsøger at opstille nogle af de variationsmuligheder, der ligger i enkelttonens klangforløb, idet jeg anvender de lige omtalte terminologier: 1) indsving, 2) akcent 3) fordrivning. (Se eksempel 2).\nDenne systematiske opstilling af enkelttonens klangforløb har jeg hovedsagelig sat op for, at man kan komme til erkendelse af, hvor rige variationsmuligheder, der faktisk foreligger i selve enkelttonen. Det er ikke min hensigt at blive stående så længe ved dette teoretiske øvelsesstof, især da nogle af de opstillede indstillinger ikke forekommer så tit i praksis. Når jeg alligevel opstiller dem, skyldes det ønsket om at gøre læserne lydhøre over for de forskellige klangproblemer, samt at træne Dem i at smidiggøre og klangmodulere Deres Tone. Det betyder ikke så meget, at man ikke når det fuldkomne, blot man igennem træningen bliver lokket ind på at interessere sig for klangvariationerne i enkelttonen. Et skridt videre vil vi nå, livis vi kan overføre vor lidt efter lidt erhvervede tekniske kunnen til den praktiske udformning af sange. At dette bevidste detailarbejde vil være en hjælp både for de sangere, som er de fødte kunstnere, og for de sangere, som skal have impulser udefra for at kunne skabe kunst, er der ingen tvivl om. Med hensyn til de sangere, som er de fødte kunstnere, vil mine læsere måske ikke kunne forstå, at jeg overhovedet vil beskæftige mig med dem. Men det er nu en dyb sandhed, at selv de største kunstnere, som måske får en hel del af den kunstneriske inspiration forærende, kan komme ud for opgaver, der ikke med det samme vil lykkes for dem. Den populære forklaring lyder, at opgaven ligger ikke for den pågældende kunstner. Her mener jeg, at det er af største betydning, li-,,is man forstår at dukke ned i problemerne og kan finde frem til den klangskala, der netop dækker det pågældende musikstykkes psykiske udtryk, og da er det ikke af vejen at kunne uddrage nytten af de tørre klangskemaer. Det, at man i det givne øjeblik ikke kan udløse musikstykkets stemning rentklangligt,kan .selvfølgelig bero på mange ting, men i en del tilfælde skyldes det en psykisk treethed og mangelfuld koncentration. Men kernepunktet i al kunstnerisk ydeevne er netop den psykiske koncentration. - For den anden kategori af sangere - dem, som ikke har det kunstneriske så udtalt i sig - men som dog er modtagelige over for kunstnerisk inspiration - ville jeg tro, at det bevidste klangarbejde havde endnu større betydning. Hvad nytter det, at stemmen, musikaliteten og teknikken er i bedste orden, hvis sangeren ikke formår at skabe atmospliære om sig, således at tilhørerne virkelig tror på det, han forsøger at give udtryk for i sin sang. Det gælder altså om at lede sangeren ind på anvendelse af de klangnuancer, der dækker det forhåndenværende musikstykke, samt at få sangeren til at bevare den klanglige koncentration et helt stykke igennem. Nu er det ikke min mening at fortabe mig i disse tekniske ting. Jeg ved kun altfor godt, at teknik kun er til hjælp, hvis man har tid og modenhed til at tilegne sig den; derefter skulle man helst sænke den dybt ned i underbevidstheden og fremfor alt ikke lade den dukke pågående op i det afgørende øjeblik - hvor ene og alene den kunstneriske fantasi skal spille ind.\nHvilke af de ovennævnte variationsmuligheder skal vi nu særlig træne?\nEfter at jeg har foretaget indgående klanganalyser af mange forskellige sange, er jeg kommet til det resultat, at det er fordrivning + amplitude der særlig må opøves. Synger vi følgende sange igennem: Carl Nielsen: Underlige aftenlufte - N. W. Gade: På Sjølunds fagre sletter og Weyse: Der står et slot i Vesterled, vil vi opdage, at det klangforløb, der bedst dækker disse sanges psykiske udtryk er: kort indsving - akcent - fordrivning + amplitude. - Jeg aftegner en klangskitse af en af sangene: Underlige aftenlufte.\nMange sange har samme akcent og fordrivningsforløb, men har intet indsving, f. eks. Dansk folkemelodi: Dronning Dagmar - Otto Mortensen: Du danske sommer - Th. Laub: I skyggen vi vanke - Dansk folkemelodi: Det haver så nyligen regnet - Th. Aagaard: Spurven sidder stum bag kvist '- Langelandsk folkemelodi: I skovens dybe, stille ro .\nTli. Laub: I skyggen vi vanke ser i klangskitse således ud:\nNu håber jeg, at mine læsere selv vil prøve at synge de ovenævnte sange efter de klanganvisninger som jeg ahr givet. Hvis den angivne udførelsesmåde ikke skulde lykkes for Dem de første par gange, så lov mig ikke at giove op, men prøv endnu en gang. Jeg ved, at det er svært at fordrive en tone på rette måde og dernæst at opøve bibeholdelsen af klangkoncentrationen, men er man først kommet ind på denne træning, slipper man ikke dette arbejde igen, fordi det efterhånden går op for en, hvor betydningsfuldt det er at kunne klangmodulere sin tone.\nGodt er det, at ikke alle sangene er lige svære at udføre. Så snart vi ikke har amplituden med, er de nemmere at kornme om ved. Tænker vi på følgende sange: Carl Nielsen: Nu er dagen fuld af sang\nGebauer: I alle de riger og lande - Dansk folkemelodi: Marken er mejet -, så prøv engang at udføre dem uden indsving og med kort fordrivning. Disse sange får virkelig det rette markante udtryk i samine øjeblik, de bliver befriet for nogetsomhelst indsving. (Her må jeg betro Dem, at den almindelige fejl er indsving i tide og utide). Hvis jeg skulle nævne nogle sange, som fordrer et kort indsving forud for akeenten og kort fordrivning, så ville jepr bede Dem om at arbejde lidt med: H. Rung: Moders navn og Carl Nielsen: I solen går jeg bag min plov.\nKan man nu ud af dette detailarbejde drage konsekvenser - ført ud på en bredere basis? Svaret må blive positivt. I almindelige enkle sange, hvor der ikke er psykiske svingninger, vil klangforløbet - hvis man da har fundet ind til det rette - være nogenlunde konstant, og den klangtype, som dækket de første par linier, vil almindeligvis kunne gennemføres hele sangen igennem. Sværere er det unægteligt, hvis der er skiftende stemnimær at udløse, f. eks. i en gennemkomponeret sang (N. W. Gade: Knud Lavard - Schubert: Erlkönig) eller inde i en koniposition, hvor toneartsforandringer kræver nye klangfarver. Vi forestiller os et øjeblik 2 sange: 1) Carl Nielsen: I solen går jeg bag min plov, 2) H. Rung: Hvor Nilen vander. I det 1. eks. er toneartsforandringen dikteret af komponisten, oniend kun motiveret hos digteren. I 5. takt indtræder på ordene: »hvor du, min lykke, gemmer dig« en modulation fra c-dur til esdur. Det er på dette sted så indlysende, at en ny og dybere følelse dukker op. Hvis man nubeholdt den saninie klangfarve i den ny toneart, ville fortolkningen ikke virke fuldt tilfredsstillende - den ville ikke føles dybtgående nok. - I det 2. eks. sker der ved ordene »de talte oni Danmarks strande« en modulation, som kun er dikteret af komponisten. Da denne modulation ikke er fremkommet af tekstlige grunde, behøver sangeren ikke at skifte klangfarve. Sammenligner vi begyndelsesordene: »Hvor Nilen vander« med den direkte tale lidt senere: »O! husker du, Sjølund«, vil vi se, at disse 2 tekstfraser står i den samme toneart. Trods dette ville det være ukunstnerisk at behandle enkelttonen på samme måde i de 2 fraser. I begyndelsesfrasen udløser vi bedst den fortællende lyriske stemning ved at lade enkelttonen begynde med et blødt, kort indsving. Men med samme udførelsesmåde kommer vi til kort, når vi skal over til den direkte samtalende form. Ordene: »O! husker du Sjølund« må absolut ikke udtrykkes med det korte bløde indsving, men får først det rette prægnante udtryk, når man sætter akeenten lige på uden noget indsving. Så snart man står over for repliker, må man anvende en sungtalestil, d.v.s. akcenten må sættes ind straks. Sangtalestilen kan naturligvis varieres efter behov. I den foreliggende sang vil ordene: »O! husker du Sjølund« synges indadvendt i en relativ dyb, blød klangfarve og en vis amplitude i efterklangen, medens svalens replik: »Jo, dér har jeg bygget en sommerdag« har en lys klangfarve, klar men let akeent og en hastig fordrivning. - Har man her fået fat på enkelt.tonens betydning soni hjælpende hånd, vil opgaven for det meste kunne løses. Givet er det, at de forskellige stemninger udløses i klangfarveforandringer, og det gælder da oml at man lytter til sin egen klang og kommer til erkendelse af, hvilke klangvariationer, der hos tilhørerne udløser den stemning og følelse, som man nu er sat til at tolke. For at De rigtig kan forstå den praktiske betydning af dette måske lidt spidsfindige klangarbejde, vil jeg opstille 2 eksempler til belysning af dette forhold. Da det i denne artikel vil føre for vidt at give en dybtgående klanganalyse af disse eksempler, fremdrager jeg dem blot antydningsvis.\nI. Schubert: Die Stadt.\nUden at gå nærmere ind på teksten fastslår jeg lige, at der er 3 forskellige stemninger, som skal have udløsning i hver sin særegne klangfarve. Den fødte kunstner vil i et vist antal tilfælde skabe disse klangvariationer uden bevidst at tænke over det - men kan vi andre dødelige da ikke også dygtiggøre os i at nå til en nogenlunde akceptabel. kunstnerisk fortolkning? Jo, vi kan - hvis vi altså sætter ind på en fordybelse af enkelttonens klangforløb.\n2. Jens Bjerre: Februar.\nDenne sang har jeg hørt synge i 2 diametralt modsatte fortolkninger, og det mærkelige var, at begge fortolkninger kunne man akceptere som dækkende digtets indhold. I det ene tilfælde var der lagt vægt på det rent deklamatoriske, fortællende indhold - i det andet tilfælde gejnskabte man lidt af den håbløsheds og forladtheds stemning, som kan falde over et menneske i den af årets mest trøstesløse måneder februar. Hvori beroede nu den i udførelsen meget hørbare forskel? Udelukkende i behandlingen af enkelttonen. - Disse 2 eksempler anførte jeg for at vise Dem, at den rigtige kunstneriske udførelse af en sang ikke er et så lukket og uigennemtrængeligt lafid, som man ved første overhøring skulle tro.\nSvend Turning har tidligere i nogle artikler i Dansk Musiktidsskrift givet antydninger i retning af en udarbejdet affektlære. Jeg vil i det følgende - ganske kort forsøge at give de groveste omrids af en sådan affektlære.\nHvis vi forsøger at placere de forskellige sindsstemninger i nogle hovedgrupper, kunne jeg tænke mig at opstille to:\n1. gruppe: Den passiv indadvendte sindsstemning.\n2.gruppe: Den aktiv udadvendte sindsstemning.\nTil den 1.gruppe hører:\n1) poetiske tankedigte med hældning f. eks. mod naturen eller Kærligheden.\nad 1. Laub: Stille hjerte - Weyse: Über allen Gipfeln.\n2) Kærlighedsdigte af den art, hvor erkendelsen vågner.\nad 2. Grieg: Jeg elsker dig - Grieg: Med en vandlilie - Grieg: En Svane.\n3) Digte, hvor mindet om en svunden følelse genkaldes.\nad 3. Weyse: Kommer hid, I piger små - Carl Nielsen: Tit er jeg glad.\n4) Digte, hvor mennesket reflekterer over sit forhold til Gud eller til naturen.\nad 4. Schubert: Grenzen der Menschheit - Beethoven: Die Himmel rühmen\nPrætorius: En rose så jeg skyde - Bach: Komm, süsser Tod.\nTil den 2. gruppe hører:\n1.) Digte af dramatisk indhold. Karakteristisk for denne kategori er: at det er et spontant følelses- eller temperamentsudbrud, der skal gives udtryk for, og at den udøvende selv lever med i det og således repræsenterer det nutidige, det øjeblikkeligt forestående. Jævnsides med disse digte af dramatisk indhold står alle vandre- og marchsange, fordi de udtrykker en stemning, der forløber i nu'et (f.eks. Schulz: Vi vandrer ad den brede vej).\nad 1. Heise: Så lad sangen i salene bruse - Heise: Dyveke-sange - Heise: Fager er den blide vår - Lange Müller: Alverden er syg - Strauss: Auf! Hebe die funkelnde Schale empor zum Mund.\n2) Digte af umiddelbart fortællende indhold. Til denne kategori hører alle sange, der refererer en fortid eller nutid, hvor fortælleren ikke selv er med i begivenheden.\nad 2. Alle ballader, f. eks. Schumann: Die beiden Grenadiere - Carl Nielsen: Jeg gik i marken og vogtede får - Carl Nielsen: Jens Vejmand - Schubert: Die Forelle.\n3) Digte af muntert spøgende indhold, hvor tilhørerne enten selv er til stede, eller hvor de må forudsættes at være til stede.\nad 3. Weyse: Vipper springe - N. W. Gade: Ak, kæreste, hr. guldsmed - Folkemelodi: Roselil og hendes moder- Folkemelodi: Per Nilen - Brahms: Vergebliches Ständchen - Carl Nielsen: Græshoppen.\n4) Digte af forkyndende indhold.\nad 4. Gebauer: I alle de riger og lande\nHeise: Gold er den jord Heise: Jylland mellem tvende have Horneman: Vort hjem, du danske jord - Folkemelodi: Det haver så nyligen regnet - Carl Nielsen: Den danske sang.\n5) Digte af umiddelbart naturskildrende indhold.\nad 5. Weyse: Storken sidder på bondens tag - Langelandsk folkemelodi: I skovens dybe stille ro - Schulz: Jeg ved, hvor der findes en have.\n6) Digte af elegisk-betonet indhold.\nad 6. Heise: Det var en sommermorgen - Færøisk melodi: Påskeklokken kimed mildt - Th. Laub: Det lyder som et æventyr - I. P. E. Hartmann: Brat af slaget rammet.\nBegge grupper kræver den øjeblikkeligt ansatte akcent og har intet indsving. Forskellen på udtrykket i de 2 grupper ligger udelukkende i akcentueringens væ-gt i forhold til efterklangen.\nI den 1. gruppe - den passiv indadvendte sindsstemning - undertrykkes akcenten til fordel for efterklangen, hvor hovedvægten ligger i vibrato'et evt. med amplitude.\nI den 2. gruppe - den aktiv udadvendte sindsstemning - er akcenten det altbeherskende, således at efterklangen enten helt forsvinder eller har en hurtig fordrivning af tonen.\nI en særlig gruppe kommer en lang række stemningsbilleder, der kræver et kortere eller længere indsving forud for akcenten, og skulle man nævne et fælles træk, der går igennem dem, kan det ikke blive andet end sværmeriet i dette ords videste betydning. Denne gruppe omfatter en række fortællende sange, naturbeskrivende sange og kærlighedssange, hvor en lettere eller stærk følelsesmæssig deklamation eller henrevethed er på sin plads. I alle andre grupper af sange, hvor det sværmeriske i stemningen ikke er til stede, er indsvinget utåleligt. Desværre tør det antydes, at ikke så få sangere og instrumentalister anvender denne syngeog spillemåde. De fleste ud fra en dårlig vane; sangerne gør det sikkert af tekniske grunde. Stemmen skal ligesom sættes i gang. Jeg nævner i det følgende nogle eksempler på sværmerisk-betonede sange, som altså kræver et indsving forud for akcenten: Heise: Igennem bøgeskoven - Heise: Skøn er våren - Heise: Arme hjerte - Gade: Hyrden græsser - Lange Müller: En vårnat - Victor Bendix: Hvor tindrer nu min stjerne - Mozart: Abendempfindung - I. P. E. Hartmann: Slumrer sødt i Slesvigs jord. - Det må bemærkes, at indsvinget altid karakteriserer en følelse af lettere betagelse og træder som sådan i forbindelse med sange af højst forskelligartet indhold. Af eksemplerne vil man se, at denne sværmeriske følelse kan træde i forbindelse med elegien, kærligheden og naturstemningen. Af og til kan man komme ud for et valg: Skal man lade sangen bevæge sig i den lyriske, deklamatoriske stil eller skal man lægge et dybere indhold i den? Tænker vi på 2 sange: I. P. E. Hartmann: Flyv fugl og Carl Nielsen: Underlige aftenlufte - så vil begge sangene kunne fortolkes på 2 forskellige måder. Skal man i »Flyv fugl« opfatte sangen som et naturbeskrivende digt, eller skal man forsøge at udtrykke det kærlighedsønske, der også ligger i digtet? Skal man i »Underlige aftenlufte« kun beskrive den ubestemmelige og upersonlige længsel, eller skal man forsøge at lægge den dybe smerte, som man kan føle ved at være langt borte fra hjemmet, for dagen? Hvilket valg man træffer, vil jeg lade stå hen, men jeg vil blot slå fast, at hvis man udfører sangen på den måde, som sidste del af alternativet foreskriver, så må der intet indsving være, men en lang fordrivning + amplitude.\nDet vi hidtil har beskæftiget os med har været horisontalt føltl idet vi hele tiden har haft den vandrette grafiske fremstilling for øje. Men dette er desværre ikke tilstrækkeligt. Det er naturligvis af afgørende betydning, at tonekvaliteten i sig selv dels er fyldestgørende, dels er ensartet. Det er ganske ugørligt at give nogensomhelst psykisk enhed, uden at man i fuldeste mål behersker sin stemmes udtryksevne. - Som antydet i Svend Turnings artikel skal alle klangmuligheder ligge i kim i den primære tone, og næppe nogen sangpædagog vil kunne benægte, at træningen af den primære tone har været forsømt.\nJeg vil i det følgende prøve at uddifferentiere de støtte- og arbejdsfornemmelser, der er karakteristiske for en lødig tone. Lad os prøve en lille øvelse. Vi sætter ki ,in på en tone. Akcenten lige på - gradvis fordrivning ned i det reneste pianissimo, og nu prøver vi sammen at blive på denne tone (når vejret slipper op, tager vi en ny indånding og sætter tonen an igen). Har jeg nogle fysiologiske fornemmelser? Og i så fald hvilke? Nu betror jeg mine fysiologiske fornemmelser, og så skal mine læsere bedømme, om De for det første kan føle de samme fornemmelser, som jeg har forsøgt at analysere, og om De for det andet kan akceptere den da frembragte toneklang som ideel og køn. Jeg er i stand til at uddifferentiere 5 forskellige fornemmelser:\n4. Åben hulrumsfornemmelse i glottis.\nad 1. Bundfornemmelse.\nMan skal have følelsen af en tilbageholdelse af luften - ligesom om man sætter sig på den udgående luftstrøm. Vi vil prøve at anskueliggøre denne fornemmelse i et billede. Forsøger vi at sætte os ind i en drengs fornemmelser, når han er ved at sætte sin drage op imod vinden, så vil den dreng af al sin magt blive med begge ben på jorden og holde igen, således at vinden ikke tager ham med op sammen med dragen. På samme måde skal vi holde igen på den opadgående luftstrøm, således at der ikke farer en masse luft ud sammen med tonen. Det er ligesom om vi ikke må tabe fodfæstet - ikke miste bunden i tonen. (Denne bundfornemmelse kan af ukyndige mistydes, idet man kan få en falsk bundfornemmelse ved at lukke epiglottis og trykke ventriklerne sammen. Det er umuligt - sålænge vi arbejder med skriftlige anvisninger - at foregribe sådanne fejludførelser, men jeg anfører dem her af hensyn til de pædagoger, der har gjort dårlige erfaringer i så henseende og tilføjer, at der ikke inden for sangpædagogiken findes nogle anvisninger, der ikke kan mistydes) .\nad 2. Breddefornemmelse.\nDet drejer sig lier om at oparbejde en ganske speciel fornemmelse. Indled i-ned at føle, at stemmebåndene er helt afslankede og papirtynde og forsøg på at føre denne fornemmelse så langt ud i bredden som det er gørligt, således at man har en støttef ornemmelse helt ud i strubehovedets vægge - i steninielæbens yderste muskel (externus). På denne måde aflaster man muskelarbejdet i crico-thyreoideus og kan derved opnå en smidigere klangmodulation, samt mulighed for højere toner. Under denne fase af klangudviklingen skal man begynde at spore et vibrato af let og tæt karakter. Dette vibrato kan få karakter af tremolo, som dog straks afhjælpes ved meste fase i klangudviklingen: støttefornemmelsen.\nad 3. Støttefornemmelse omkring stemmelæbernes lukkemuskulatur. Denne fornemmelse skal føles lokaliseret i et punkt og ikke i en flade eller et felt. Man skal føle en ejendommelig spænding bagude i stemmelæbernes længderetning - et slags fast punkt, som skal holdes intakt. Prøv at modarbejde tudbruskenes opadgående bevægelse og etablér en energisk lukning af fovea subglottica (et hulrum, der findes lige under hviskeridsen). Fra det ovenfor omtalte punkt udgår alle de dynamiske kræfter, der bruges til akcentuéringer og crescendi, og spændingen i dette punkt skal fastholdes usvækket såvel i decresc. som ved intervalspring og nedadgående trinvis bevægelse. Denne fornemmelse kan ikke understreges stærkt nok, da der almindeligvis er en angst hos sangere for alt, hva d der ligger tilbage og alt, hvad der skal tænkes nedad. Hvis man først har fået fat på denne bagudgående fastholden og fixering af støttepunktet, så vil man opdage, at man har fundet det, der svarer til gymnastens springbræt. Vi ved alle, hvor vigtigt den rigtige afsats til et spring er for gymnasten, men ligeså vigtigt er det for sangeren at få sat rigtigt af til tonen, navnlig når han skal udføre et opadgående spring. Der findes ingen ordentlig ansats og brugbar nerve i stemmeklangen, hvis ikke dette punkt er fundet - bevidst eller ubevidst. Det er tillige vigtigt, at man ikke-løler nogensomhelst anden spænding foran i stemmelæberne - og selvfølgelig slet ikke fra skjoldbrusken op imod tungebenet. De energispændinger, der nødvendigvis skal bruges, vil - hvis man i det hele taget er i stand til at opfatte dem udgå fra dette faste punkt og skråt fremefter uden om glottis. Og nu er vi nået til den næste fornemmelse:\nad 4. Den åbne hulrumsfornemmelse i glottis.\nDen syngende skal såvel i ansats som i efterklang have den fornemmelse, at han synger uden om et åbent rør placeret midt i halsen så langt tilbage som muligt. Ved cresc. må man ikke føle, at dette hulrum indsnævres, men tværtimod åbnes tragtformigt nedad imod mellemgulvet, og at luften fra dette og opefter har karakter af en stående bølge.\nad 5. Resonansfornemmelse.\nSom sidste fase i klangudviklingen opøver vi resonansfornemmelsen, der er at betragte som en korrektionsfaktor. Alle de andre fornemmelser må i sidste instans koordineres med denne resonansfornemmelse. Den nydannede tone må have et stort og hvælvet rum at klinge i, således at den kan slå igen og få den fylde og klarhed, der gør den capabel til at blive sendt ud med prædikatet: smuk og klangfuld tone. - Når vi er nået til denne sidste fornemmelse, kan jeg næsten mærke, at mine læsere ikke kan følge mig mere. De vil rimeligvis erklære, at dette er alt for spidsfindigt og konstrueret. Hertil vil jeg svare, at vi må igennem dette detailarbejde, førend vi kan gøre os håb om at danne en helstøbt klang. - Fortvivl nu ikke - men prøv endnu en gang meget intenst at gennemlæse de 5 fornemmelsers bosted og virkefelt. Derefter vil vi opspore, om De - når De nu teoretisk ved besked om dette - i praksis er i stand til at reagere over for forskellige impulser. Dette arbejde må vi være to om. Vi forestiller os, at De er eleven, og jeg er læreren og prøver atter at gøre vores kiøvelse på én tone. Mens De bliver stående på p.tonen, giver jeg forskellige antydninger om disse fornemmelser, og det skal så vise sig, om De reagerer, og om det indvirker på klangen. Jeg prøver at tegne en skitse af, hvad jeg mener:\nJeg tror ganske bestemt, at De vil reagere fuldstændigt rigtigt over for de forskellige tilskyndelser, og derved er vi nået langt - De er altså, uagtet De ikke selv ved af det - et klangmodulatorisk væsen Helt fuldkomment vil det blive i det øjeblik, at De er i stand til at koordinere disse fornemmelser, således at de går op i en højere enhed. Toneklangen vil da indeholde alle de nuancer, som man har brug for, når man vil spille på en variabel klangskala.


Ficus Fructus: juni 2013\nJeg er blevet helt hooked på indisk mad! Det indiske køkken har så mange smage og dufte, som vi helt overser herhjemme! Hvornår bruger vi måske kardemomme, kanel, korianderfrø osv. i vores daglige madlavning? I starten synes jeg det virkede helt forkert at komme en stang kanel ned i en gryderet, men selvom det virker lidt forkert, så prøv det!\nI Indien betragtes køer for hellige af en stor del af befolkningen, derfor indgår oksekød sjældent i det indiske køkken. For den kristne del af befolkningen er oksekød dog helt i orden. Så opskriften her er til alle de kristne indere (men de kan jo nok lave den bedre end jeg?) eller nok nærmere de danske jeg-elsker-indisk-mad typer, der ikke vil undvære sin portion oksekød!\nDet skal du bruge til en gryde til 6 pers.\n1 kg oksebov eller nogen der minder om det\n3 tsk.. gurkemeje\n½ tsk. korianderfrø, stødt\n1 stor håndfuld (i mandestørrelse) persille\n1 hel anis\nBland gurkemeje, kanel, kardemomme, koriander og nelliker. Skær kødet i store tern og tørmariner kødet natten over.\nVarm en godt slat olivenolie op i en tykbundet gryde. Skær løg i både og sauter dem i den varme olie. Tag løgene af og brun kødet i samme olie ved høj varme.\nBlend citronsaft, 1 dl vand, chili, hvidløg og persille til en skøn krydderurtemasse.\nNår kødet er brunet, kommes løg, knoldselleri i grove tern, halvdelen af krydderurtemassen, kokosmælk, 2 dl vand og anis i. Lad den skønt duftende gryde simre i 1 time til kødet er dejligt mørt. Smages til med salt og peber og kan evt. jævnes hvis du synes.\nServer med basmatiris og hjemmebagte Naanbrød med spinat\nIndsendt af Anja kl. 09.41 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Asien, Indisk, Ko, Simremad\nNaanbrød med spinat, hvidløg og citron\nInspireret af duften af indiske krydderier til min Kalv Masala, gik jeg i gang med at bage naanbrød. Men jeg ville ikke bare have et traditionelt hvidt brød, men en mere nuanceret variant, så det endte ud med den klassiske sammensætning af spinat, hvidløg og citron.\n1 dl græsk yoghurt (skyr kan sikkert også anvendes)\nca.5oo g mel\nfintrevet citronskal af økocitron\nRør gæren ud i vandet og rør yoghurt, æg, olie, salt og sukker i. Tilsæt mel indtil dejen når en god fast konsistens. Lad dejen hæve godt op i ca. 45 min. Slå den ned og form 6 runde kugler.\nHak hvidløg så fint og riv citronskal. Varm lidt olivenolie op i en gryde og kom hvidløg og citron i. Hvidløgene må ikke blive sorte - olien skal blot suge lidt af smagsstofferne fra hvidløg og citronen.\nRul hver kugle ud og pensl med hvidløgsolien og læg spinat på. Luk dejen sammen omkring spinaten og rul nu ud på ny. Lad dem hvile en 10 minutters tid.\nVarm en pande op og bag naanbrødene på en tør pande ved middelvarme, indtil de får sortbrune pletter og er gennembagte. Giv dem evt. et drys flagesalt når der er taget af panden.\nSpis dem lune sammen med f.eks. Butter Chicken eller Beef Masala\nEtiketter: Asien, Bagværk, Indisk, Spinat\nFuldkornsknækbrød med yoghurt-krydderdressing, avocado og skinke\nFrokost kan bestå af en tør og ikke mindst kedelig rugbrødsmad eller den kan bestå af knækbrød med lækker, sommerlig topping! Brug dog de få minutter ekstra på din frokost og få noget, der er værd at spise.\nMest af alt et lille indslag om hvor let det kan være at berige ens dag ved at ofre 5 minutter mere på frokostmenuen.\n1 spsk. græsk yoghurt, skyr, ymer eller cremefraiche\n2 stk. fuldkornsknækbrød\n1 skive skinke af valgfri art\nevt. radiser, agurk eller andet pynt\nRør yoghurt sammen med purløg, citronsaft og smag til med salt og peber. Fordel dressingen på de to knækbrød. Skiv avocadoen og læg på begge knækbrød og top den ene med en ekstra skive skinke. Pynt som du vil og så blot nyd! nyd! nyd!\nIndsendt af Anja kl. 03.11 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Avocado, Dip & dressinger\nMuffins er gode til skovtur, på farten - tja.. Faktisk er de altid gode! Her i en variant med mørk chokolade og valnødder.\n5o g kakao\n15o g flydende margarine\n2oo g chokolade 70-72%\n15o g valnødder\nVej den flydende margarine af i en lille gryde og lad det blive klart ved svag varme. I mellemtiden piskes æg og sukker hvidt og luftigt. Det smeltede smør hældes i æggemassen under omrøring og dernæst røres mælk i.\nBland mel, kakao, bagepulver og vaniljesukker i en separat skål og sigt tørblandingen ned i æggemassen. Røres godt sammen til en sej masse med en smuk brun kakaofarve.\nChokolade og valnødder hakkes meget (virkelig meget) groft og vendes i massen. Fordeles i ca. 20 silikoneforme og bages ved 180 grader C i ca. 20-22 min. til de er gennembagte, men uden at være blevet tørre!\nMens dine muffins er i ovnen og du klarer den nu ophobede opvask, der er en selvfølge efter bagning, så kan du nyde duften af chokolade der breder sig i hjemmet. Forventningens glæde altså!\nSørg for ar guffe en i dig mens de stadig er lune og gem så resten for hjemmets andre bespisere indtil de skal guffes på skovturen eller hvad de nu ellers er ment til.\nIndsendt af Anja kl. 02.21 Ingen kommentarer:\nJeg faldt over en opskrift på Alt for Damernes hjemmeside, som havde et smukt og rustikt bud på en pizza. Grillet aubergine, squash og peber sprang lige ind i hjertet på mig, og jeg vidste, at dette blev jeg nødt til at prøve! Jeg har selv kommet med et bud på hvordan en grov pizzabund og tomatsauce skal laves og har også tilføjet lidt ekstra guf til opskriften ved også at bruge lidt chorizo, asparges og cherrytomater.\nDet skal du bruge til 2 stk. pizza\nGær røres ud i vandet og olie og salt røres i. I denne opskrift har jeg både brugt fuldkornsspeltmel og sigtemel, men i grunden så kan de varieres i uendeligheder! Mængden af hvedemel afhænger af hvilke andre meltyper du vælger at bruge. Bruger du f.eks. fuldkornshvedemel, som har en ret dårlig sugeevne, så skal du selvfølgelig bruge lidt mere hvedemel. Så start altid med at røre grovere meltyper i og tilsæt så hvedemel indtil konsistensen er passende. Dejen skal være smidig og slipper bord og hænder. Lad den hvile 1 time før den rulles ud til 2 pizzabunde.\nMens dejen hæver laves tomatsaucen. Kom olie i en gryde og lade den varme op. Hak løg og hvidløg fint og lad dem blive blanke i den varme olie. Kom også rosmarinkvistene med ned i olien og hæld derefter en dåse tomater over. Krydr med salt og peber.\nPersonligt bryder jeg mig ikke om en pizzasauce der er klumpet, så jeg giver den altid en tur med en stavblender og tilføjer evt. lidt vand, hvis jeg synes den er blevet for tyk.\nChorizo eller peperoni\n3 pk. frisk mozzarella a 125g\nOregano (jeg brugte friskplukket oregano) - har du basilikum i vindueskarmen, så er dette helt klart at foretrække!\nGrøntsagerne skyldes og tørres med et rent viskestykke. Skær peber i ringe og squash og aubergine på langs i tynde skiver. Pensl med lidt neutral olie og fyr op for en grillpande, så den er meget meget varm. Læg et lag grøntsager på og lad dem få fine grillstriber på begge sider.\nNu er dejen færdig med at hæve og den kan deles i to dele og rulles ud. Olivenolien i dejen gør at dejen er smidig og utrolig nem at rulle ud og ikke trækker sig sammen igen. Inden jeg selv fik støbt min pizzabundsopskrift sammen, fløj der altid bandeord vildt ud i luften i irritation over at dejen altid trak sig sammen til - men med denne dej går det snildt.\nPrik bundene med en gaffel, så forekomsten af luftlommer under bagning minimeres. Forbag bundene (evt. på en pizzasten) ved 250 grader C til de er blevet relativt sprøde. Der er ikke noget så kedeligt som en slatten pizzabund, den skal virkelig knase! Så vær især ops på at den er sprød på midten når bunden er forbagt.\nTag bundene ud og smør tomatsauce på i et tyndt lag. Fordel asparges og cherrytomater. Mozzarella skæres i tynde skiver og fordeles og der strøs med oregano. Chorizo, aubergine, squash og peber lægges på og så ellers en tur i ovnen igen ved de 250 grader C indtil osten er smeltet og bundene har taget farve langs skorpen.\nIndsendt af Anja kl. 12.49 Ingen kommentarer:\nKandiserede nektariner med hindbær og mandler\nEn morgen, hvor jeg havde god tid og stod op til blå himmel, fik jeg lyst til at gøre lidt ekstra ud ad dagens første måltid. Det endte altså ud i anretningen nedenfor.\nevt. lidt skyr eller A38\nKom sukker og vanilje på en pande og lad det smelte. Kom nektarinerne på og lad dem kandisere let. Anrettes med skyllede hindbær og grofthakkede mandler. Er lækker som den er, men kan også spises med et surmælksprodukt.\nHer med lidt A38\nIndsendt af Anja kl. 23.21 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Bær, Morgenmad\nGodt nok er der et godt stykke over et halvt år til jeg kan begynde min lille urbane urtehave - men når nu frøene sådan lokkede i supermarkedet, så var det jo svært at lade værre.\n2 slags cherrytomater\nMormors boller - updated\nNok er mormors boller de bedste, men i ren frustration over, at de ikke vil blive ligesom hendes, så kom jeg til at opdatere hendes opskrift lidt. Det endte så ud i bollerne nedenfor.\nGæren røres ud i mælken og sukker, salt, honning og æg røres i. Margarinen smuldres i melet og røres i mælkeblandingen. Dejen samles og får lov til at hæve under et fugtigt viskestykke i 20 min. inden den formes til 18 boller. Efterhæv i 30 min. og bag dem ved 250 grader C i ca. 15 min. til de er godt brune - også i bunden.\nIndsendt af Anja kl. 03.40 Ingen kommentarer:\nEn god start på en sommerlig dag er en mild, cremet og afkølet smoothie med mango og banan.\nDet skal du bruge til 2 glas\n125g frossen moden mango\nKom det hele i en stor blender og lad det køre til en luftig cremet masse. Ønskes en kraftigere smag, så kom mere mango i end der står i opskriften.\nIndsendt af Anja kl. 23.46 Ingen kommentarer:\nPulled Pork - en godt krydret nakkefilet, der er så mør, at gaflen næsten synker ned i kødet af sig selv, når der stikkes i det. Så mør, at kødet kan rives fra hinanden uden modtand - deraf navnet Pulled Pork - trævlet gris!\nSkal oprindeligt serveres i en sandwichbolle med coleslaw - men nu har coleslaw aldrig været min favorit, så det blev til en improviseret kålsalat af råvarer, der så indbydende ud i supermarkedet.\nMan håndterer nakkefileten allerede 24 timer før servering, så det kræver lidt tidsmæssig planlægning af lave pulled pork. Ses der bort fra lidt planlægning, så er det minimalt af tid, hvor man står med varerne i hænderne.\nNakkefilet af ca. 1,2 kg\n2 spsk.. sennepsmel\n½ tsk. stødte korrianderfrø\n1 bakke/pose slikærter\nSaltlagen laves ved en 18tiden aften før ved at opløse salt og sukker i vandet. Kødet lægges i og stilles i køleskab i ca. 12 timer.\nMorgenen efter (tidligt) tages kødet op af lagen og duppes med et stykke køkkenrulle. Krydderierne blandes og gnides godt og grundigt ind i kødet. Placer kødklumpen på en bradepande med lidt vand i bunden. Kunne alle krydderierne ikke gnides ind i kødet, så drys resten over kødet, så det ligger som et tykt lag ovenpå. Sæt kødet i en forvarmet ovn ved 100 grader C i de næste 12 timer. Efter 8 timer kan du med fordel stikke et stegetermometer i kødet, så du kan vurdere om kødet bliver færdigt til tiden. Kødet skal være ca. 95 grader i midten (min rundede kun 90 grader og den var stadig fin). Vurderer du at kødet ikke når at nå denne temperatur til den planlagte tid, kan der skrues lidt op for ovnens varme.\nI mellemtiden er der jo rigeligt tid til at lave kålsalaten. Kålen snittes fint. Skyld kål, spirer og slikærter og lad råvarerne tørre. dørslaget til kålen stort set er helt fri fra vand. Kålen smages til med sukker og citronsaft\nTag kødet ud af ovnen, når den rigtige temperatur er opnået, lad det stå et øjeblik og riv dernæst kødet fra hinanden med to gafler. Serveres derefter straks.\nIndsendt af Anja kl. 00.46 Ingen kommentarer:\nSå er der krydderier til alle fremtidens kulinariske eksperimenter!\nJeg Hader dét der med, at stå med en ny og spændende opskrift som bare må og skal afprøves - og så stå og mangle 2-3 krydderier. . . suk. Og på et SU-budget, så går man ikke umiddelbart ned og handler 3 bitte små poser til en 20'er stykket?\nDerfor! Derfor har jeg været et smut på Møns kræmmermarked og købt 22 forskellige krydderier - både af den rene slags, men også diverse krydderiblandinger, som Garam Masala og citronpeber.\nHvor ellers finder man 22 poser krydderier i fornuftig størrelse for en rund, flad 10'er stykket? (Kender du dét sted - så lad mig kende det også, tak!)\nTag lige og nyd det farvespektre et øjeblik - og forstil dig alle de lækre retter, der kan fremtrylles af denne smukke farvelade! \nIndsendt af Anja kl. 06.47 Ingen kommentarer:\nFuldkornsknækbrød med yoghurt-krydderdressing, avo...