Du er her: Blog > SEO > 8 Google SEO Tools alle kan bruge\nForfatter: Peter Ulstrup Hansen Udgivet: 03.02.2015\nGratis tools fra Google\nGoogle SEO tools er gratis og kræver i basis udgaverne ingen programmering eller andet der sætter en stopper for projekterne, nogle tools fungerer optimalt med Regular Expressions, andre med andre former for kode, men her gennemgås kun de tools der ikke kræver andet end ”click and play”.\nGoogle Analytics Dashboards finder du øverst til venstre i Analytics:\nNår du klikker på ”Nyt betjeningspanel” kommer der en pop over hvor du skal vælge hvilken type dashboard (betjeningspanel) du vil have, her vælger du ”Importér fra galleri”:\nDu kommer derefter frem til siden hvor du vælger hvilket dashboard du vil have.\nDer er flere sorteringsmuligheder, hvoraf den vigtigste er listen over kategorier. Læg mærke til at der til brug for SEO både kan sorteres på Anskaffelse og på Organisk søgning. Der ud over findes dashboards til stort set alle former for tracking af digital marketing aktiviteter.\nAnbefalede SEO Dashboards\nOccam’s Razor fra Avinash Kaushik\nAcquisition Snapshot fra Loves Data\nEn fin detalje er at du har de segmenter der er oprettet i de forskellige dashboards liggende og kan bruge dem i dine egne dashboards og analyser.\nRapporter er de visninger du får når du benytter venstre menu i Google Analytics. De overordnede kategorier er:\nMålgruppe – er statistikker omkring brugerne, geografi, demografi og brugeradfærd er blot nogle af de punkter man kan måle på.\nAnskaffelse – hvor kommer brugerne fra, hvordan har de fundet dit website og mange flere gode informationer om hvordan websitet klarer sig på markedet.\nAdfærd – er statistikker over den måde brugerne bruger dit website, f.eks. hvor længe de opholder sig på en side, hvor mange sider de ser per session, osv.\nKonverteringer – e-handel, tilmeldinger til nyhedsbreve, m.v. registreres her og er for webshops de vigtigste rapporter i Analytics. Det kræver dog at e-handelssporing m.v. er korrekt opsat, hvilket rigtig mange af de websites jeg har haft under behandling ikke har været. Der er kun én ting der er værre end ingen data, det er forkerte data.\nDer er rigtig mange spændende rapporter i GA og disse kan hver i sær danne grundlag for en hel artikel.\nSegmenter i rapporterne er en god måde at få specifikke data om f.eks. trafik fra søgemaskiner (Organisk Trafik) eller trafik fra sociale medier (Occam’s Razor).\nGoogle Webmaster Tools er rigtig godt til at tjekke dit websites sundhed, søgeord brugt til at finde websiden, mest besøgte sider, m.v.\nUd over Websitets betjeningspanel og Websitemeddelelser ligger følgende punkter:\nEn oversigt over hvordan forskellige elementer fra dine websider vises i Googles søgeresultater.\nDet er her du får hjælp til strukturerede data.\nHer findes de søgeforespørgsler dine sider er blevet fundet på, en oversigt over links til dit website og en ditto om interne links opdelt pr. side.\nDet kan lige tilføjes at Google ikke viser alle de links til websitet, de har registreret, så her får man mere ud af at benytte tools fra f.eks. Majestic.\nSe hvor mange sider Google har indekseret og se hvordan Google opfatter dit website når der kun ses på de indholdssøgeord Google vurderer som værende vigtigst.\nGennemgang og testværktøjer\nSe om Google har problemer med at crawle dit website, se dit website med Googles øjne med Googlebot-simulatoren, eller test din robots.txt fil.\nI Google webmaster tools finder du også to vigtige test værktøjer, nemlig:\nTestværktøj til strukturerede data (Rich snippets)\nStrukturerede data er informationer til søgemaskinerne, som efter fælles vedtagne regler, kan læses af maskiner. Reglerne som Google benytter er Microdata fra Schema.org og du kan også læse mere om dette på Googles egen side om Google Schema.\nDet anslås at antallet af besøg fra mobiltelefoner i gennemsnit vil overgå antallet af besøg fra web. Det betyder at du risikerer at miste rigtig meget trafik hvis dit website ikke er mobilvenligt. Der er bl.a. forlydender om at Google helt vil udelukke websites der ikke er mobilvenlige fra deres søgeresultater for smartphones.\nDe to tools ligger under punktet Andre ressourcer, hvor der også findes Google Places, m.v.\nData fra Google AdWords bør være opsat så de trækkes ind i Google Analytics.\nBlandt de vigtigste informationer, er data om hvilke søgeord (og landingsider) der konverterer.\nBenytter man ikke AdWords, er Google Keyword Planner stadig et af de bedste tools der findes på markedet for danske søgeord og søgeordsanalyser.\nFå idéer til relaterede søgeord, og find konkurrenternes søgeord og få det hele listet med med anslået trafik og konkurrence.\nFind trafik estimater pr. søgeord\nSæt klik budpris til 1.000 og dagligt budget til 1.000.000 kroner, så er du sikker på at blive “vist øverst” i trafikestimatet, hvilket med andre ord betyder at Google AdWords vurderer at søgeordet vil blive eksponeret X antal gange hvis søgeordet er placeret som nummer 1.\nJeg finder denne metode med trafik estimater mere brugbar end antal estimerede søgninger, men det er nok en smagssag, det giver bare bedre mening i min verden.\nListen over søgeord, med anslået månedlige søgninger, konkurrence og anslået antal månedlige visninger for nummer 1 (max. priser for AdWords) i Google, kan downloades som Excel fil og her nemt bearbejdes, også i Google Drev.\nGoogle+ er det eneste sociale medie Google har fuld kontrol over. Der er anslået 2.2 mia. G+ konti, men iflg. Business Insider, er det kun 9% som aktivt bruger deres konto.\nDet formodes at signaler fra G+ og G+ firmasider påvirker Googles syn på et website, så alene af den grund kan det anbefales at oprette en Google+ profil.\nGoogle+ søgning giver mulighed for at søge på tags, personer og emner og giver et andet billede og inspiration til nye vinkler på kendte søgninger. Søgninger i Google+ kan danne basis for søgeords brainstorm.\nBrug alle de Google kanaler der er ressourcer til. Hellere et sted 100% end 4 steder 25%. Google+ og en Google+ firmaside er et godt sted at starte.\nYouTube fungerer ligesom søgning i Google+ på den måde at man får andre og anderledes resultater end på Google. Søgemaskinen på youtube.com er verdens næst mest brugte søgemaskine efter Google.\nJeg er ikke udvikler og nøjes derfor med nedenstående tools, som alle har relevans i forhold til SEO.\nGoogle vægter load hastighed som et væsentligt kriterie, specielt nu hvor der er fokus på mobilvenlig visning. Googles Page Speed Insights Test Tool måler i følge mine erfaringer load tider til at være langsommere end f.eks. load hastigheds værktøjet fra Pingdom.com, ikke desto mindre kan det faktisk lade sig gøre at få hastighederne for websites betragteligt op med gængse metoder som browser caching, grafikoptimering og minificering af koden.\nSideindlæsning hastigheds tool\nGoogle Drive er ikke mere SEO end Word og Excel, men giver mulighed for at dele dokumenter i teams.\nRich Snippets frembragt med strukturerede data er noget Google værdsætter og du hjælper Google med at forstå, og dermed indeksere, dit websites indhold bedre.\nThink With Google hører til I den creative afdeling for SEO. Find nye idéer med Google Trends, og find data om brugen af smartphones i 48 lande.\nScreen shot fra: Think With Google\nData om brug af smartphones\n8. Google Søgning\nSidst men ikke mindst har vi søgemaskinen Google, som med de rette kommandoer giver uvurderlige oplysninger om websites, specielt i forhold til SEO analyser.\nDer kan ved hjælp af forskellige kommandoer oprettes tilpassede søgninger som f.eks. viser alle sider indekseret fra et domæne eller alle sider med et bestemt ord i titlen.\nGoogle søgning med søgekommandoer er et af de bedste SEO værktøjer når der skal laves analyser.\nListe over søgekommandoer i Google:\nKommando Bruges til\n+ Find G+ Pages +seonautdkseo eller blodtype AB+\n@ Find social profil som @ulsrup\n# Find populære hashttags\n– Fjern ord fra søgningen f.eks. Golf – bil\n” “ Eksakt søgning, “samme ord i samme rækkefølge”\nsite: Find alle sider fra domæne eller subdomæne, f.eks. Site:seonaut.dk\nlink: Find alle sider der linker til siden eller sitet, f.eks. Link:seonaut.dk\nOR “Eller”, find f.eks. WM i fodbold 2010 OR 2014\ninfo: Indhent informationer om en URL, inkl. Googles cached version, f.eks. Info:seonaut.dk\nMed ovenstående kommandoer, nogen erfaring og lidt kreativitet, kan man nærmest gennemføre en hel SEO analyse.\nGoogle og kvalitet\nVi har hver især brug for Google og vi arbejder alle hårdt på at øge vores organiske trafik og ranke øverst på vores søgeord. Det gør vi ved at analysere Googles algoritmer for at komme så tæt på den perfekte balance og dermed blive anset for at være det bedste resultat.\nGoogle har også brug for os som brugere til at drive Googles forretning for AdWords og andre former for annoncering og data mining. Derfor holder Google fokus på kvalitet og Googles algoritme er bygget op sådan at den til stadighed kan levere de bedste søgeresultater til brugerne.\nAt Google analyserer trafik og brugere, og indretter sig efter disse data, er meget tydeligt i forhold til Googles store fokus på mobilvenlighed. Når omkring 50% af en virksomheds brugere ser websitet på en lille mobilskærm, må virksomheden tilpasse sig, især når trenden er stigende.\nDette gælder både for Google og for os som benytter Google som markedsføringskanal.\nGoogle stiller et helt arsenal af gratis værktøjer til rådighed for webmastere og SEO specialister. Her gennemgås 8 forskellige tools fra Google, samt de vigtigste funktioner og måder at bruge disse på.


Brian Alters; Grant kontrovers\nJanuar 11, 2016 Kaare Færden B 0 0\nBrian J. Alters er professor i Chapman University College of Uddannelsesforskning og er også præsident for National Center for Science Education. Han leder Chapmans Evolution Education Research Center, har undervist naturvidenskabelige uddannelse på både Harvard og McGill universiteter, og betragtes som en specialist i evolution uddannelse.\nAlters har en B.Sc. i biologi og en Ph.D. i naturfagsundervisning fra University of Southern California.\nAlters er forfatter til flere bøger om biologi og intelligent design kontrovers. Med sin kone Sandra M. Alters, har han skrevet Biologi: Forståelse Life, som han beskriver som "et universitet biologi ikke-majors lærebog", og Undervisning Biologi i videregående uddannelse ", en bog skrevet til instruktører på college niveau om, hvordan man underviser biologi ". Han er også forfatter til Undervisning biologisk evolution i videregående uddannelse: Metodologiske, Religiøse og ikke-religiøse spørgsmål, som han siger er "en bog specifikt om den konflikt, instruktører ser eleverne sætter deres kurser vedrørende evolution". Alters og altre har også skrevet Defending Evolution, med forord af Stephen Jay Gould, som har til formål at hjælpe naturfagslærere til at forstå skabelsen-evolution kontrovers og undervise evolution effektivt i lyset af kontroversen. Han bidrog også et kapitel til et kapitel i Ikke i vores klasseværelser: Hvorfor Intelligent Design er forkert for vores skoler, redigeret af Eugenie Scott og Glenn Branch af NCSE.\nPå grund af denne specialisering, han var en ekspert vidne for sagsøgerne i 2005 sag Kitzmiller v. Dover Area School District. Han blev også bragt i for ny retssag Selman v. Cobb County før der blev afgjort af retten til fordel for sagsøgerne.\nI 2003 blev Alters først tildelt Seminarium højeste undervisningspris, Distinguished Undervisning Award, efterfulgt af den hovedforpligtedes Prize for Excellence i Undervisning på McGill University.\nI 2005 blev han udnævnt til bestyrelsen i den amerikansk-baserede National Center for Naturfagenes Didaktik og modtog sin "ven af Darwins" award.\nI 2008 Alters blev en medvært af CBC Television nationalt broadcast prime-time science serien Projekt X. Hans co-værter er Dr. Jennifer Gardy, Dr. Brian Fleck, og Marc Huot.\nI 2005 blev Alters nægtet støtte til et forskningsprojekt foreløbigt titlen "skadelige virkninger af popularisering anti-evolution er intelligent design teori om canadiske studerende, lærere, forældre, administratorer og politikere." fra de samfundsvidenskab og humaniora Forskningsråd Canada. Den SSHRC Årsagen til afvisningen inkluderet udsagnet om, at "gav udvalget overveje heller ikke, at der var tilstrækkelig begrundelse for den antagelse i forslaget om, at teorien om evolution, og ikke Intelligent Design teorien var korrekt". Dette blev rapporteret i Nature og andre medier.\nBreve blev skrevet til SSHRC støtte for Alters af American Institute of Biological Sciences, American Sociological Association, den canadiske Society for Økologi og Evolution, og andre. Den SSHRC svarede ved at bemærke, at "teori om evolution er ikke i tvivl om", men sagde, at årsagen til afvisningen var, at "udvalget havde alvorlige betænkeligheder ved den foreslåede designforskning".\nForrige artikel 2014 Kids 'Choice Sports Awards\nNæste artikel 2012 Lamma Island færgen kollision


HIF-håndboldherrer har "sat sig" på 1-pladsen\naccess_time5. februar 2020 personNiels Erik Madsen folder_openSport\nHÅNDBOLD: Oprykningsdrømmene lever i den grad for HIFs herrehåndbold, der kunne tage den femte sejr i træk mod Roskilde, der gæstede Dansborghallen lørdag eftermiddag.\nDe to hold spillede 27-27 i det omvendte opgør i Roskilde, så selv om mandskaberne nu kæmper i hver sin ende af tabellen, var det ikke nødvendigvis en sikker Hvidovre-sejr der lå og ventede. Det gjorde HIF-træner Kevin Abildtrup Moer meget klart i optakten.\nKampen åbnede med flere gode præstationer fra de to holds keepere, Christian Borup Rasmussen havde fået genvalg i Hvidovre målet efter en solid 2. halvleg i sidste uges topkamp mod Ydun, og levede som sagt op til trænerens tillid.\nI det offensive brillerede Daniel Schou Jørgensen, der scorede på alt han kom i nærheden af og blev noteret for 7 ud af HIF’s 13 mål i første halvleg, en flot præstation der var med til at sende HIF til pausen med en 13-10 føring.\nHIF kom buldrende ud til anden halvleg og i løbet at bare ti minutter fik man vist forskellen på top og bund, hvor man ved stillingen 20-12 reelt afgjorde kampen.\nResten af opgøret kørte Hvidovre sikkert hjem uden på noget tidspunkt at lukke Roskilde ind i kampen igen, og Hvidovre fik med en 31-20 sejren cementeret førstepladsen i 3. division.\nNæste opgave for Hvidovres oprykningskandidater er torsdag aften ude mod Dianalund Håndbold.\nDamerne skulle også have været i aktion lørdag men modstanderen Herlev havde trukket sig, så damerne må vente til lørdag den 22. februar, hvor man skal en tur til Frederiksberg mod FIF.


Rammer og vilkår for god ledelse. Rapport fra en lederpanelundersøgelse FTF PDF\nDownload "Rammer og vilkår for god ledelse. Rapport fra en lederpanelundersøgelse FTF 2007"\n1 Rammer og vilkår for god ledelse Rapport fra en lederpanelundersøgelse FTF\n2 Indholdsfortegnelse Indledning 3 Hvem er de offentlige ledere? 4 Ledelse og arbejdsmiljø 8 Hvem tager initiativ til innovation? 12 Inddrages brugerne i innovationen? 14 Hvordan bidrager medarbejderne til innovation? 17 Lederuddannelse hvem, hvordan og hvor meget? 25 Er rekruttering en udfordring? 33 Er arbejdspladsen rummelig? 35 Hvor meget inddrages medarbejderne og i hvad? 40 Resumé 43 Der har i løbet af foråret 2007 været offentliggjort resultater fra denne undersøgelse via bl.a. Resonans og en række landsdækkende aviser. Der har siden vist sig en mindre teknisk uregelmæssighed i det datagrundlag, der tidligere er blevet anvendt. Det betyder, at der kan være små forskydninger i forhold til de i denne rapport - korrekte procenttal. Lederpanelundersøgelsen er gennemført af FTF, der har skrevet rapporten i samarbejde med Anne-Mette Hjalager, Advance1 2\n3 Indledning Både i den offentlige og private sektor står lederne over for mange udfordringer i disse år. Kravene fra brugerne stiger, og der er berettigede forventninger om, at kvaliteten af produkter og serviceydelser forbedres. De fleste medarbejdere har lyst til at bidrage til dette gennem en kreativ indsats. Men samtidig præges mange arbejdspladser også af, at der skal leveres mere arbejde med færre ressourcer. Kreativitet og innovation skal tillige gå hånd i hånd med produktivitetsstigninger. Lederne udfordres yderligere af, at arbejdsmarkedet kører i femte gear. At holde på gode medarbejdere og styrke deres motivation er således i allerhøjeste grad et ledelsesfagligt kardinalpunkt. FTF har fokus på ledelse. Tilfredse medarbejdere, som sætter pris på deres job og yder en god indsats, er nemlig meget afhængigt af ledernes engagement og dygtighed, og det fordrer, at de har gode rammer at udøve ledelse i. Ligeledes er god ledelse en forudsætning for, at der i den offentlige ledelse kan leveres velfærdsydelser af høj kvalitet. Gennem de senere år har FTF gennemført jævnlige Lederpejlinger. I store spørgeskemaundersøgelser har FTF henvendt sig til medlemmer med lederansvar for at få afdækket holdninger til for eksempel lederuddannelse, strukturreform m.v. Denne Lederpanelundersøgelse er en mindre temperaturmåling om udvalgte emner, som har en aktuel betydning, ikke mindst i forbindelse med kvalitetsreformen i den offentlige sektor. Undersøgelsen centres om: Psykisk arbejdsmiljø Innovation Lederuddannelse Fastholdelse og rekruttering af seniorer Medarbejderinddragelse ift. arbejdets organisering, arbejdstid og efteruddannelse Denne rapport leverer en oversigtlig gennemgang af hele undersøgelsens hovedresultater. Der foreligger en del uddybende svar fra respondenterne, hvor de med egne ord for eksempel beskriver, hvordan de tager ved lære af fejl, hvordan de inddrager medarbejdere, og hvordan de styrker kreativiteten i udviklingsarbejdet. Disse oply sninger vil ved en senere lejlighed blive analyseret dybere. Undersøgelsen er gennemført i jan.-feb og er besvaret af 1530 FTF-ledermedlemmer. Af dem er langt hovedparten ansat i den offentlige sektor. Denne rapport fokuserer udelukkende på disse offentligt ansatte ledere. Antallet af besvarelser fra de offentlige ledere er tilstrækkeligt højt til at sikre pålidelige undersøgelsesresultater, hvorimod der er for få privatansatte ledere til at give valide resultater. 3\n4 Hvem er de offentlige ledere? I dette afsnit gives en profil af offentligt ansatte ledere, som har svaret på spørgsmålene i denne undersøgelse. Der ses på køns- og aldersfordelinger, geografi, ledelsesniveau, lederanciennitet og uddannelsesniveau. Ledernes typiske profil er en mellemlang uddannelse som lærer, pædagog, sygeplejerske, økonoma, socialrådgiver, fysio- eller ergoterapeut. Deres jobfunktion er typisk mellemledere i den offentlige sektor. Dog deltager der i undersøgelsen også både topledere og ledere på lavere niveauer, dog i mindre omfang. Tabel 1. Hvad er dit ledelsesniveau? Topleder 92 8 Mellemleder (med ledere og medarbejdere under mig) Mellemleder (kun med medarbejdere under mig) Leder (uden personaleansvar) Total Man observerer, at der er flest ledere på mellemniveauerne. Ledere uden personaleansvar kan eksempelvist være projektledere. Dem er der kun 3 af i denne undersøgelse. 8 er topledere, hvilket betyder, at de krydskørsler, der i rapporten beskriver forskellene i ledelsesniveau, på topledernes område skal tages med forbehold. Tabel 2. Dit køn? Mand Kvinde Total\n5 Hovedparten (73 ) af respondenterne er kvinder. Figuren nedenfor illustrerer, at jo højere niveau, desto stærkere er mændene repræsenteret. Figur 3. Køn fordelt på ledelsesniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) Mellemleder (med ledere og medarbejder under) Mand Kvinde Topleder Tabellen nedenfor viser de offentlige lederes alder. Der er en væsentlig koncentration i aldersgruppen over 50 år. Tabel 4. Alder Under 40 år (født 1967 og efter) til 50 år (født ) Over 50 år (født 1956 og før) Total Beliggenheden af respondenternes arbejdspladser ses af tabel 5. I forhold til folketallet i regionerne er der en lille overrepræsentation af respondenter fra Hovedstadsområdet. Det skyldes mange statslige arbejdspladser i denne region. 5\n6 Tabel 5. I hvilken af regionerne ligger din arbejdsplads? Region Nordjylland Region Midtjylland Region Syddanmark Region Hovedstaden Region Sjælland Total Som man læser af tabel 6, er næsten to tredjedele af respondenterne ledere i kommunerne. Statsligt ansatte er der relativt få af i denne undersøgelse. Tabel 6. Hvor er du ansat i øjeblikket? Staten 98 8 Region Kommune Total De offentlige ledere i undersøgelsen har en betydelig lederanciennitet, således som det fremgår af tabel 7. Hele 86 har været ledere i mere end 5 år. Tabel 7. Hvor mange år har du været leder? 0-2 år år Over 5 år Total\n7 Ledernes uddannelsesniveau er også undersøgt. Der er en overvægt af respondenter med en mellemlang videregående uddannelse, som det fremgår af tabel 8. Det skal ses i sammenhæng med, at en stor andel af de offentlige FTF-ledere har en uddannelse som sygeplejersker, pædagoger, socialrådgivere, lærere m.v. Tabel 8. Hvad er dit uddannelsesniveau? Kort videregående uddannelse (datamatiker, finansøkonom, markedsføringsøkonom eller lign. niveau) 67 6 Mellemlang videregående uddannelse (pædagog, lærer, sygeplejerske eller lign. niveau) Lang videregående uddannelse (kandidatniveau) 83 7 Total\n8 Ledelse og arbejdsmiljø Sikring af et godt arbejdsmiljø er en vigtig ledelsesmæssig opgave. Et godt arbejdsmiljø er afgørende for trivsel og har betydning for, at arbejdspladsen kan udvikle sig og blive bedre til det, som den er sat i verden for. Men arbejdsmiljøet er også en ledelsesmæssig udfordring, som ikke alle lederne føler sig lige godt rustet til at takle. Undersøgelsen viser, at hver tredje offentligt ansatte leder i høj grad eller meget høj grad har behov for mere kendskab til, hvordan det psykiske arbejdsmiljø kan forbedres, og over halvdelen af lederne siger, at de i nogen grad har behovet. Det tyder på, at der er behov for en uddannelsesindsats på dette felt. Tabel 9. Har du behov for øget kendskab til, hvordan man som leder kan forbedre det psykiske arbejdsmiljø? I meget høj grad 99 8 I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke 13 1 Total Mere deltaljerede analyser viser, at de øverst rangerende ledere i højere grad føler, at de har fod på dette emne end ledere længere nede i hierarkiet, jf. figur 10. 8\n9 Figur 10. Har du behov for øget kendskab til, hvordan man som leder kan forbedre det psykiske arbejdsmiljø? Fordelt på ledelsesniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) I meget høj grad Mellemleder (med ledere og medarbejder under) I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke Topleder Stress og sygefravær er to vigtige arbejdsmiljørelaterede problemområder. I tabel 11 og 12 nedenfor vises, i hvor høj grad respondenterne føler sig rustede til at takle disse problemer. Også her kan man observere, at ikke alle offentlige ledere føler sig sikre på, hvordan de skal håndtere problemer med stress blandt deres medarbejdere. Kun knapt hver tredje føler sig i meget høj grad eller høj grad rustet til opgaven. Størstedelen af lederne svarer i undersøgelsen, at de kun i nogen grad eller i meget lille grad føler sig sikre på, hvad de skal gøre, når medarbejdere rammes af stress eller er i farezonen for at blive det. Tabel 11. Føler du dig rustet til at takle problemer med medarbejderes stress? I meget høj grad 33 3 I høj grad I nogen grad I meget lille grad 62 5 Slet ikke 4 0 Total Tabel 12 viser, at kun godt en fjerdedel af lederne svarer, at de i meget lille grad eller slet ikke har behov for metoder og redskaber, der kan hjælpe dem med at reducere sygefraværet. Dvs. at næsten tre fjerdedele af de offentlige ledere i nogen grad, i høj 9\n10 grad eller i meget høj grad har behov for øget uddannelse i, hvordan man som leder kan arbejde på at få sygefraværet ned. Tabel 12. Har du behov for metoder og redskaber, der kan hjælpe med at reducere sygefraværet? I meget høj grad 70 6 I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke 49 4 Total Topledere har en bredere erfaring i forhold til stressproblematikken end ledere på lavere niveauer. Således føler 53 af toplederne sig i høj grad eller i meget høj grad rustet til at takle stress, mens kun 26 af mellemlederne på det laveste niveau har et sæt redskaber. Tabel 13 viser, hvorvidt arbejdspladsen har handlingsplaner til at nedbringe henholdsvis stress og sygefravær. Det er langt mere almindeligt, at arbejdspladserne laver handleplaner for sygefravær end for stress. 61 af de offentlige ledere arbejder på steder med en sygefraværspolitik. Kun 21 omfattes af en stresspolitik. Tabel 13. Har I på din arbejdsplads en handlingsplan til at nedbringe stress/sygefravær? Handlingsplan til at nedbringe stress Handlingsplan til at nedbringe sygefravær Ja Nej Total Det er bemærkelsesværdigt, at toplederne i højere grad end mellemledere svarer, at der er handlingsplaner for stress og sygefravær på arbejdspladsen, jf. figur\n11 Figur 14. Har I på din arbejdsplads en handlingsplan til at nedbringe stress/sygefravær? Fordelt på lederniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) Mellemleder (med ledere og medarbejder under) Har en handllingsplan til at nedbringe sygefravær Har en handlingsplan til at nedbringe stress Topleder En krydsanalyse viser, at lederne føler sig bedre rustet til at takle stress og sygefravær på de arbejdspladser, der har handlingsplaner for stress og sygefravær, end på de arbejdspladser, der ikke har handlingsplaner. Handlingsplaner er altså et godt håndtag for lederne til at takle problemerne. 11\n12 Hvem tager initiativ til innovation? Innovation er blevet et begreb, som i højere og højere grad får betydning i forbindelse med ledelse af den offentlige sektor. Fornyelse er påkrævet ikke blot i forbindelse med fysiske produkter, men også i forhold til serviceydelser, logistik, organisation m.v. Med innovation menes arbejdet med at udvikle og forny organisationen, forbedre arbejdsprocesserne, sikre faglig udvikling samt at skabe bedre kvalitet og produktivitet. I denne undersøgelse spørges de offentlige ledere om aktiviteter og adfærd i forbindelse med innovation. Tabel 15 viser, hvor initiativet oftest ligger. Tabel 15. Hvem tager oftest initiativ til nye projekter i din organisation/afdeling? Det er oftest mig selv som leder Det er oftest et par af mine medarbejdere Det er noget alle medarbejdere bidrager aktivt til Det er kun sjældent eller aldrig, at vi arbejder med det 28 2 Total Man ser også, at lederne selv ofte er primus-motorer i forandringsprocesserne både i forhold til at tage initiativ til såvel nye projekter som ændringer af arbejdsgange. Men der gives dog også udtryk for, at der på mange arbejdspladser findes initiativrige medarbejdere. Medarbejderne tager ofte også initiativ til at ændre uhensigtsmæssige arbejdsgange, som det fremgår af tabel 16. Fire ud af ti ledere angiver således, at det hos dem er noget, alle medarbejderne bidrager aktivt til, mens 15 peger på, at det oftest er noget, nogle få medarbejdere tager initiativ til. 12\n13 Tabel 16. Hvem tager oftest initiativ til at få ændret på uhensigtsmæssige arbejdsgange? Det er oftest mig selv som leder Det er oftest et par af mine medarbejdere Det er noget alle medarbejdere bidrager aktivt til Det er kun sjældent eller aldrig, at vi arbejder med det 14 1 Total En korrelationsanalyse viser, at der er en helt klar sammenhæng mellem initiativer til projekter og initiativer til at få ændret på uhensigtsmæssige arbejdsgange. De ledere, som delegerer på det ene område, er også mere tilbøjelige til at lade deres medarbejdere bidrage aktivt på det andet område. 13\n14 Inddrages brugerne i innovationen? Brugerorienteret innovation finder sted, hvor forny else af serviceydelser og arbejdsgange sker på basis af forslag og ønsker fra brugerne, kunderne eller borgerne. Tankegangen i kvalitetsreformen er blandt andet, at den offentlige sektor i højere grad bør tappe den viden, som brugerne ligger inde med. På kreative måder skal den viden omsættes til nytænkning i organisationerne. I undersøgelsen er der blevet spurgt ind til, om der i den offentlige sektor er tradition for at benytte brugerne som kilde til, hvordan kvaliteten kan udvikles, om de oplever at der ofte kommer gode idéer fra dem, og om de har et fast system, der sikrer, at brugerne kan komme med deres idéer. Tabel 17 viser, at denne tankegang kun i moderat grad vinder gehør blandt lederne i den offentlige sektor. 35 mener, at brugerne kun i meget lille grad har noget at komme med, og 3 slet ikke. Man ser også, at kun 20 i høj grad eller meget høj grad oplever, at der kommer idéer fra brugerne, der bidrager til en bedre kvalitet. Tabel 17. I hvor høj grad er du enig i følgende udsagn?: Der kommer ofte gode ideer fra kunder, brugere eller borgere, der bidrager til, at vi kan levere bedre kvalitet. I meget høj grad 41 3 I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke 37 3 Total Jo højere ledelsesniveau desto mere positive er de offentlige ledere i forhold til tankerne om brugerdreven innovation. Det fremgår af figur\n15 Figur 18. I hvor høj grad er du enig i følgende udsagn?: Der kommer ofte gode ideer fra kunder, brugere eller borgere, der bidrager til, at vi kan levere bedre kvalitet. Fordelt på ledelsesniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) I meget høj grad Mellemleder (med ledere og medarbejder under) I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke Topleder Tabel 19 illustrerer, at en aktiv indsamling af ideer fra brugerne ikke er systematiseret på alle arbejdspladser. En tredjedel af respondenterne har ikke rigtig nogen steder, hvor brugerne kan gå hen med deres ønsker. For kun 25 er dette helt på plads. Tabel 19. I hvor høj grad er du enig i følgende udsagn?: Vi har et fast etableret system, der sikrer, at kunder, brugere eller borgere altid ved, hvor de skal går hen med nye ideer I meget høj grad 40 3 I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke Total Det beskedne fokus på brugerdreven innovation ses også af, at emnet tidsmæssigt ikke prioriteres så højt. Det fremgår af tabel 20, hvor man konstaterer, at omkring halvdelen af de offentlige ledere ikke rigtig har det inde i tidsskemaet. 15\n16 Tabel 20. I hvor høj grad er du enig i følgende udsagn?: I min organisation/afdeling har vi afsat tid til systematisk at prioritere arbejdet med brugerorienteret innovation I meget høj grad 23 2 I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke Total Topledere finder lidt i modstrid med mellemlederne i noget højere grad, at sådanne systemer og tiden til at forfølge brugernes ideer er til stede. Figur 21. I hvor høj grad er du enig i følgende udsagn?: I min organisation/afdeling har vi afsat tid til systematisk at prioritere arbejdet med brugerorienteret innovation. Fordelt på ledelsesniveauer () Mellemleder (kun med medarbejdere under) I meget høj grad Mellemleder (med ledere og medarbejder under) I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke Topleder Sammenfattende er der generelt en lav vurdering af potentialerne i brugernes viden i forhold til en innovativ indsats. Man kan ikke aflæse af dette materiale, om det sky l- des, at brugerne rent faktisk ikke er i stand til at bidrage med noget. Eller om det skyldes, at de ikke har nogen steder at aflevere deres input. Eller om det er fordi, der ikke er tradition for at inddrage brugerne eller metoder til at gøre det. Men de ledere, som prioriterer systemer og tid, tillægger også brugernes ideer en større vægt end de øvrige, viser en korrelationsanalyse. 16\n17 Hvordan bidrager medarbejderne til innovation? Nedenfor behandles medarbejdernes input til fornyelsen og udviklingen på arbejdspladsen. Man ser af tabel 22 og efterfølgende tabeller, at medarbejdernes bidrag vurderes af de offentlige ledere at være en hel del mere betydningsfulde sammenlignet med brugernes jf. det foregående afsnit. Tabel 22 viser, at 21 af respondenterne mener, at der i meget høj grad er plads til at eksperimentere i organisationen, og 46 synes, at der i høj grad kan eksperimenteres. Så godt som ingen er af den opfattelse, at det ikke kan lade sig gøre. Tabel 22. I hvor høj grad er følgende udsagn dækkende for din egen organisation/afdeling?: Hos os er der plads til at eksperimentere med nye måder at varetage vores opgaver på I meget høj grad I høj grad I nogen grad I meget lille grad 60 5 Slet ikke 2 0 Total Ved krydskørsler kommer det frem, at jo højere ledelsesniveau, desto mere finder man, at der er rum for at eksperimentere med nye metoder at varetage opgaverne på. Den tendens kan ses i figur\n18 Figur 23. I hvor høj grad er følgende udsagn dækkende for din egen organisation/afdeling? Hos os er der plads til at eksperimentere med nye måder at varetage vores opgaver på. Fordelt på ledelsesniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) I meget høj grad Mellemleder (med ledere og medarbejder under) I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke Topleder Medarbejderne drages aktivt ind, når der skal prøves noget nyt. 65 af de offentlige ledere arbejder i meget høj grad eller høj grad systematisk på at anvende medarbejdernes viden og erfaringer. Disse ledere er også af den opfattelse, at det har en positiv indvirkning på resultaterne. 7 er omvendt tilbageholdende med inddragelsen, således som det ses af tabel 24. Tabel 24. I hvor høj grad er følgende udsagn dækkende for din egen organisation/afdeling?: Hos os arbejder vi systematisk med at inddrage medarbejdernes viden og erfaringer i udviklings-/innovationsprocesser og deres bidrag har væsentlig betydning for resultatet af udviklingsprocessen I meget høj grad I høj grad I nogen grad I meget lille grad 69 6 Slet ikke 10 1 Total\n19 Én ting er inddragelse i udviklingsarbejdet, noget andet er indflydelse ved afprøvning af noget nyt. I tabel 25 ses, at i alt 87 synes, at medarbejderne i høj grad eller i meget høj får ekstra råderum og ansvar. Tabel 25. I hvor høj grad er følgende udsagn dækkende for din egen organisation/afdeling?: Hos os lægger vi vægt på at give medarbejderne ansvar og råderum, når nyt skal afprøves i praksis I meget høj grad I høj grad I nogen grad I meget lille grad 16 1 Slet ikke 1 0 Total Der er en snæver positiv sammenhæng mellem ledernes vilje til at skabe rum og ansvar i forbindelse med at afprøve noget nyt på den ene side og at inddrage medarbejdernes viden og erfaringer på den anden side. Det viser en korrelationsanalyse. Hvordan arbejder de offentlige ledere i praksis med at indsamle medarbejdernes idéer og inputs til innovation? I undersøgelsen er der spurgt ind til, om der findes en idekasse eller lignende, og om medarbejderne har et formaliseret sted at gå hen med deres ideer. Tabel 26 viser, at en tredjedel af lederne bruger idekasser som virkemiddel til at gøre det lettere at opsamle inspiration og nyttiggøre viden fra medarbejderens daglige praksis. 66 har ikke en idekasse eller lign. Tabel 26. Har I i din organisation/afdeling en idekasse eller lign., hvor medarbejdere kan komme med forslag til forbedringer eller helt nye tiltag? Ja Nej Total\n20 I undersøgelsen er der også spurgt ind til, om lederne selv oplever, at de som ledere har et sted at gå hen med ideer, som ligger uden for egen organisation/afdeling. Tabel 27 viser, at ca. halvdelen af lederne har denne mulighed. Tabel 27. Har du selv som leder et formaliseret sted at gå hen med ideer, der vedrører områder uden for din egen organisation/afdeling? Ja Nej Total Især toplederne finder i lidt højere grad end de øvrige ledere, at der er chancer for at komme af med ideer, der vedrører områder uden for egen organisation/afdeling, jf. figur 28. Figur 28. Har du selv som leder et formaliseret sted at gå hen med ideer, der vedrører områder uden for din egen organisation/afdeling? Fordelt på ledelsesniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) Mellemleder (med ledere og medarbejder under) Ja Nej Topleder Tabel 29 føjer yderligere en udadvendt dimension til. Her spørges der ind til, om arbejdspladsen er opsøgende uden for egen organisation i forhold til, hvordan man kan arbejde innovativt med egne udfordringer. 20\n21 Tabel 29. I hvor høj grad er følgende udsagn dækkende for din egen organisation/afdeling?: Hos os er vi opsøgende uden for egen organisation i forhold til, hvordan man kan arbejde innovativt med vores udfordringer I meget høj grad 94 8 I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke 13 1 Total Dette spørgsmål forholder respondenterne sig lidt forskelligt til. Mens 41 selv siger, at de i meget høj grad eller i høj grad er opsøgende, er 44 mere tilbageholdende og svarer i nogen grad og 16 svarer, at de kun i meget lille grad eller slet ikke er opsøgende. Udefrakommende inspiration spiller klart en mindre rolle end interne aktiviteter med deltagelse af egne medarbejdere. Ikke overraskende er de øverst placerede offentlige ledere mere udadvendte end ledere længere nede i systemerne, jf. figur 30: Figur 30. I hvor høj grad er følgende udsagn dækkende for din egen organisation/afdeling?: Hos os er vi opsøgende uden for egen organisation i forhold til, hvordan man kan arbejde innovativt med vores udfordringer. Fordelt på ledelsesniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) I meget høj grad Mellemleder (med ledere og medarbejder under) I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke Topleder\n22 En meget effektiv måde at forbedre serviceydelser og arbejdsprocesser på er at tage bestik af de fejl, som man laver. Tabel 31 viser, at systematisk opfølgning på fejl med henblik på at forbedre organisationen anvendes i et eller andet omfang på 91 af arbejdspladserne. 52 af de offentlige ledere i undersøgelsen anfører, at denne arbejdsmetode bruges i høj eller meget høj grad. Tabel 31. I hvor høj grad er følgende udsagn dækkende for din egen organisation/afdeling?: Hos os har vi sat direkte fokus på, hvordan man kan lære af sine fejl I meget høj grad I høj grad I nogen grad I meget lille grad 86 7 Slet ikke 18 2 Total Det fremgår også af materialet, at toplederne i noget højere grad end mellemledere angiver, at der er fokus på metoden, jf. figur 32. Figur 32. I hvor høj grad er følgende udsagn dækkende for din egen organisation/afdeling?: Hos os har vi sat direkte fokus på, hvordan man kan lære af sine fejl. Fordelt på ledelsesniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) I meget høj grad Mellemleder (med ledere og medarbejder under) I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke Topleder\n23 Kreativitet kommer ikke nødvendigvis af sig selv. I undersøgelsen er de offentlige ledere spurgt om, hvordan de bedst udvikler deres kompetencer inden for innovationsområdet. Tabel 33 viser, at prioriteringerne fordeler sig næsten ensartet på de tre muligheder. 29 af lederne vil prioritere efteruddannelser inden for egen organisation/afdeling højest. De ønsker formentlig hermed, at innovationsindsatsen bliver så målrettet som muligt i forhold til de aktuelle problemer og udfordringer. Tabel 33. Hvordan mener du selv, at dine kompetencer inden for innovationsområdet kan opkvalificeres? 1. prioriteter Total Via en specifik uddannelse på mit fagområde Via en tværgående uddannelse sammen med ledere fra andre fagområder Via intern efteruddannelse/temadage i organisationen/afdelingen Total finder, at opkvalificering inden for innovationsledelse bør foregå sammen med fagfæller på en specifik uddannelse, mens 37 foretrækker, at man arbejder sammen med ledere fra andre faglige områder for at styrke sin innovationskompetence. Alle former har således en berettigelse i bestræbelserne på at øge de offentlige lederes kompetenceudvikling på innovationsområdet. Ledernes evner til at arbejde med kreativitet er vigtig. Det kan samtidig give et væsentligt bidrag til en organisations innovationsevne, hvis man kan gøre medarbejderne bedre til at se med nye øjne på deres arbejde og bidrage med ideer til udvikling af indsatsen. Tabel 34 viser, at 47 af lederne arbejder med konkrete værktøjer til at skabe øget kreativitet blandt medarbejderne, hvorimod hele 53 ikke gør det. Det kunne tyde på, at der blandt de offentlige ledere kunne være et stort potentiale, hvis de sikres muligheder for at uddanne sig inden for innovationsområdet og således får kendskab til at arbejde med konkrete kreativitetsfremmende værktøjer og metoder. Det vil kunne bidrage til at skabe idérigdom blandt medarbejderne, og det vil hvis værktøjer og metoder anvendes rigtigt kunne bidrage væsentligt til at udvikle nye metoder til at sikre kvaliteten i de offentlige velfærds- og serviceydelser. 23\n24 Tabel 34. Arbejder du i din organisation med konkrete værktøjer og metoder til at skabe øget kreativitet blandt medarbejderne med det formål at øge kvaliteten i jeres service- og/eller velfærdsydelser? Ja Nej Total De øverst placerede offentlige ledere synes at være lidt mere fokuserede på kreativ i- tetsfremmende værktøjer end lavere placerede ledere, jf. figur 35. Figur 35. Arbejder du i din organisation med konkrete værktøjer og metoder til at skabe øget kreativitet blandt medarbejderne med det formål at øge kvaliteten i jeres service- og/eller velfærdsydelser? Fordelt på ledelsesniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) Mellemleder (med ledere og medarbejder under) Ja Nej Topleder\n25 Lederuddannelse hvem, hvordan og hvor meget? I FTF s tidligere lederpejlinger blev det påvist, at lederne opfatter lederuddannelse og lederudvikling som meget vigtige aktiviteter. I denne undersøgelse følges der op, og der lægges nye aspekter ind i analysen, især om opfølgningen på lederuddannelsesaktiviteterne. Gennem de senere år er der udbudt mange nye målrettede lederuddannelser til ledere i den offentlig sektor, herunder kortere modulopbyggede kurser eller længerevarende diplomuddannelser og masteruddannelser. Man ser af tabel 36, at kun godt halvdelen har eller er i gang med modulopbyggede forløb via jobbet, og at det kun er 43, der er i gang med eller har afsluttet en længerevarende og kompetencegivende lederuddannelse i form af en diplom- eller masteruddannelse. Tabel 36. Har du deltaget på eller deltager du på lederuddannelser? Modulopbygget lederuddannelse via jobbet eller et konsulentfirma (ikke diplom- eller masteruddannelse) Længerevarende kompetencegivende lederuddannelse, fx diplomuddannelse eller master Ja Nej Total Analyseres de to former for systematiske lederuddannelser sammen, kommer det dog frem, at 23 hverken har den ene eller den anden form for lederuddannelse, mens 21 deltager i eller har deltaget i begge former for uddannelsesforløb. Da der findes andre former for lederuddannelse end de to, der er spurgt til her, kan det ikke udfra denne undersøgelses resultater konkluderes, at de ledere, der hverken har modulopbyggede lederuddannelser eller en diplom- eller masteruddannelse ikke har anden form for lederuddannelse. Signalet er dog alligevel tydeligt: Mere end halvdelen af de offentlige FTF-ledere har ikke en længerevarende kompetencegivende lederuddannelse. 25\n26 Mellemledere lige under toplederniveauet er mest kursus- og uddannelsesaktive, således som det ses af figur 37. Det hænger formentlig sammen med, at man her har en række mellemledere, for hvem uddannelse har været en trædesten til jobbet. De nederst placerede mellemledere har i særlig grad formel lederuddannelser til gode. Figur 37. Har du deltaget i eller deltager du i lederuddannelser? () Mellemleder (kun med medarbejdere under) Mellemleder (med ledere og medarbejder under) Længerevarende kompetencegivende uddannelser, fx diplom eller master Modulopbyggede lederuddannelser via jobbet eller i et konsulentfirma Topleder Der er også spurgt ind til, hvor mange kursusdage lederne har haft inden for de sidste 2 år på lederkurser/lederuddannelse samt på uddannelse i forhold til arbejdsmiljøspørgsmål. Resultaterne fremstilles i tabellerne 38 og 39. Her ses, at 10 af de offentlige ledere slet ikke har fået lederkurser eller lederuddannelse i løbet af de seneste 2 år, og yderligere 28 kun op til 6 dage. 42 svarer, at deres uddannelsesaktiviteter har varet mere end 10 dage. Tabel 38. Hvor mange dages lederkurser/lederuddannelse har du deltaget i gennem de sidste to år? 0 dage dage dage dage Over 10 dage Total\n27 Det fremgår endvidere af tabel 39, at omfanget af lederuddannelse inden for psykisk arbejdsmiljø er overordentligt begrænset. Som det kan ses, har hele 69 af lederne kun 0-2 dages lederkurser/lederuddannelse, og yderligere 20 har kun mellem 3 og 5 dages lederkurser eller lederuddannelse inden for området psykisk arbejdsmiljø. Når man tænker på, at et dårligt psykiske arbejdsmiljø skaber øget sygefravær og udstødning af medarbejderne i den offentlig sektor, så vil det gavne at investere i lederuddannelse på dette felt. Tabel 39. Hvor mange dages lederkurser/lederuddannelse har du deltaget i inden for emnet psykisk arbejdsmiljø? 0 dage dage dage dage 76 6 Over 10 dage 56 5 Total En korrelationsanalyse viser, at de der generelt har mange kursus/uddannelsesdage bag sig, også har taget flere kurser inden for psykisk arbejdsmiljø. Nedenfor i tabel 40 vises, at initiativet til efteruddannelse især ligger hos lederen selv. 72 tager initiativ, hvor 11 sendes på kursus af chefen. Kun i mindre grad er der et formaliseret lederuddannelsesprogram på arbejdspladsen. De mest uddannelsesaktive ledere er i høj grad de, som selv tager initiativ. Tabel 40. Hvem tager oftest initiativ til dine lederuddannelsesaktiviteter på din nuværende arbejdsplads? Det gør jeg selv Det gør min chef Der findes et lederuddannelsesprogram på min arbejdsplads Jeg har endnu ikke deltaget i lederuddannelsesaktiviteter 52 4 Total\n28 Figur 41. Hvem tager oftest initiativ til dine lederuddannelsesaktiviteter på din nuværende arbejdsplads? Fordelt på ledelsesniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) Det gør jeg selv Mellemleder (med ledere og medarbejder under) Det gør min chef Uddannelsesprogram på arbejdspladsen Topleder Har endnu ikke deltaget i lederuddannelse De øverst placerede offentlige ledere tager hyppigere selv initiativ til lederuddannelse end lavere placerede ledere, som det ses figur 41. Kurser og efteruddannelser kan være inspirerende. Men hvordan går det med opfølgningen, når man kommer hjem? Tabellerne 42 og 43 viser ledernes oplevelse af henholdsvis lederkollegernes og chefens opfølgning på lederuddannelsesaktiviteter. Man må konstatere, at opfølgningen med chef og kolleger er noget beskeden. Knap halvdelen (45 ) oplever, at lederkollegerne engagerer sig i meget lille grad eller slet ikke, og det er kun 17, der for alvor oplever, at der sammen med lederkollegerne følges op. Tabel 42. I hvor høj grad følges der - sammen med dine lederkolleger op på dine lederuddannelsesaktiviteter? I meget høj grad 33 3 I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke Total\n29 Endnu værre står det til i forhold til, hvordan de offentlige ledere oplever engagement fra lederens egen leder, da kun 14 for alvor oplever, at deres chefer følger op på deres lederuddannelsesaktiviteter, når de kommer retur fra lederkurser/lederuddannelse. 58 synes, at chefen kun i meget lille grad eller slet ikke kommer på banen, hvilket vil sige næsten 6 ud af 10 ledere. Tabel 43. I hvilken grad oplever du, at din chef følger op på dine lederuddannelsesaktiviteter, når du kommer tilbage fra lederkursus eller en lederuddannelse? I meget høj grad 24 2 I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke Total De lavest placerede mellemledere føler størst frustration over et manglende samspil om opfølgning med lederkollegerne, således som det ses af figur 44. Der er således i princippet en ikke uvæsentlig risiko for, at nye kompetencer ikke udnyttes i hverdagen. Figur 44. I hvor høj grad følges der - sammen med dine lederkolleger op på dine lederuddannelsesaktiviteter. Fordelt på lederniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) I meget høj grad Mellemleder (med ledere og medarbejder under) I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke Topleder\n30 Figur 45. I hvilken grad oplever du, at din chef følger op på dine lederuddannelsesaktiviteter, når du kommer tilbage fra lederkursus eller en lederuddannelse? Fordelt på ledelsesniveau Mellemleder (kun med medarbejdere under) I meget høj grad Mellemleder (med ledere og medarbejder under) I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke Topleder Af figur 45 fremgår, at især mellemlederne som oplever, at der ikke følges op. Men lederne kan også selv i kraft af deres position tage initiativ til at bruge deres nye kundskaber. Tabel 46 viser, at selv om chefer og kolleger ikke er gode nok til at følge op og dermed sikre størst mulig effekt, så kan kompetencerne nyttiggøres alligevel. Også selv om det for en række ledere kan være svært at skabe rum og evt. tid til at arbejde med nyerhvervede kundskaber efter endt lederkursus/-lederuddannelse. Tabel 46. I hvilken grad oplever du, at det er muligt at skabe rum til aktivt at arbejde med nyerhvervede kundskaber, når du kommer tilbage fra lederkursus eller lederuddannelse? I meget høj grad 83 7 I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke 41 3 Total\n31 37 finder, at det i meget høj grad eller i høj grad er muligt at finde rum til at implementere viden. Mange 43 - har dog forbehold og siger i nogen grad, mens 20 siger, at de i meget lille grad eller slet ikke oplever, at det er muligt. Resultaterne i disse tabeller kan tyde på, at der er rig mulighed for at sikre en langt større effekt af lederuddannelsesaktiviteterne, hvis der på systematisk vis arbejdes med ledernes uddannelse både før, under og efter et lederkursus eller en lederuddannelse bliver gennemført. I undersøgelsen er der også spurgt ind til effekterne af lederuddannelse i forhold til, om lederne oplever, at det bidrager til at få sat fokus på kvaliteten af organisationens eller afdelingens arbejde. Tabel 47 viser, at 48 af de offentlige ledere mener, at lederuddannelsesaktiviteter i høj grad eller meget høj grad bidrager til et kvalitetsfokus, mens 40 mener i nogen grad. Næsten ingen synes, at kurser ingen indflydelse har på kvalitetsudviklingen i organisationen. Det kan tyde på, at investeringer i lederuddannelsesaktiviteter er godt givet ud, hvis et af målene er at sikre fokus på kvaliteten. Tabel 47. I hvilken grad oplever du, at dine lederuddannelsesaktiviteter bidrager til, at du får sat fokus på kvaliteten af din organisations /afdelings arbejde? I meget høj grad I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke 38 3 Total Tidligere lederpejlinger på FTF-området afdækkede en interesse for ledercoaching. I denne undersøgelse spørges der ind til, om de offentlige ledere har eller ønsker at få en coach som led i deres egen lederudvikling. I tabel 48 vises det, at godt en fjerdedel af de adspurgte har en coach, mens 79 godt kunne tænke sig én. 31\n32 Tabel 48. Har eller har du haft en personlig coach i forbindelse med dit job som leder? Kunne du som led i din lederudvikling tænke dig en personlig coach? Har eller har haft en personlig coach i forbindelse med jobbet som leder Kunne tænke sig en personlig coach som led i lederudvikling Ja Nej Total af de ledere, der ikke har haft en coach, kunne heller ikke tænke sig det. Kun 2 har prøvet og finder ikke, at det er gentagelsen værd. Man kan således sige, at coaching af lederne selv anses for at være et vigtigt led i lederudviklingen, og at ledere i den offentlige sektor bredt giver udtryk for, at der er et seriøst behov for en individuel sparringspartner. Figur 49. Har eller har du haft en personlig coach i forbindelse med dit lederjob? Kunne du som led i din lederudvikling tænke dig en personlig coach? Fordelt på ledelsesniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) Mellemleder (med ledere og medarbejder under) Ja, kunne tænke sig coach Ja, har coach Topleder\n33 Er rekruttering en udfordring? Der er pres på arbejdsmarkedet, og mange fag og brancher oplever, at det er svært at rekruttere kvalificeret personale. Også de offentlige lederes arbejde bliver mere og mere rettet mod at sikre en rekruttering og fastholdelse i en tid, hvor det i højere grad er blevet arbejdstagers marked. Tabel 50 viser, at 16 af lederne har store vanskeligheder, og yderligere 38 finder, at det i nogen grad er svært at få kvalificeret arbejdskraft, hvilket betyder, at 54 i dag har problemer med at rekruttere kvalificeret arbejdskraft til eget fagområde i større eller mindre omfang. En femtedel har ingen problemer. Tabel 50. Er det vanskeligt på din arbejdsplads at få kvalificeret arbejdskraft til dit fagområde? I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Total Mellemlederne som måske i højere grad har en konkret rekrutteringsopgave føler rekrutteringsproblemerne mere markante end toplederne, således som man ser det i figur\n34 Figur 51. Er det vanskeligt på din arbejdsplads at få kvalificeret arbejdskraft til dit fagområde. Fordelt på ledelsesniveau () Mellemleder (kun med medarbejdere under) Mellemleder (med ledere og medarbejder under) I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Topleder Man ser af tabel 52, at uddannelse inden for rekruttering og fastholdelse er sjælden blandt respondenterne. Kun 14 svarer bekræftende på spørgsmålet, hvilket signalerer, at der kan være en stort behov for, at ledere i den offentlige sektor sikres kvalifikationer inden for dette område. Ikke mindst når man tager i betragtning, at mange oplever rekrutteringsproblemer. Tabel 52. Har du fået uddannelse inden for områderne rekruttering og fastholdelse? Ja Nej Total\n35 Er arbejdspladsen rummelig? I en tid med rekrutteringsproblemer kan ledelsens opgave bestå i at fastholde seniorerne længere på arbejdspladsen. Eller appellere til medarbejdergrupper, som man måske ikke tidligere har viet så stor opmærksomhed, for eksempel personer med nedsat arbejdsevne, etniske minor iteter m.v. I dette afsnit behandles ledelsesudfordringerne i forhold til disse grupper. Der er dog fokus på seniorpolitikkerne. Tabel 53 viser de offentlige lederes vurderinger af, om deres arbejdspladser er åbne over for forskellige grupper. Tabel 53. I hvilken grad er din arbejdsplads i dag rummelig i forhold til rekruttering af kvalificeret arbejdskraft i forhold til følgende målgrupper? Seniorer (personer over 50 år) Personer med nedsat arbejdsevne (flexjob) Personer med behov for faglig opkvalificering Personer med anden etnisk baggrund end dansk I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Total Man ser, at lederne især finder, at der er ressourcer i seniorarbejdskraften, men også blandt personer med anden etnisk baggrund. Arbejdspladserne er noget mindre åbne over for personer, som er nødt til at arbejde på særlige vilkår. Den største barriere ligger i, hvis arbejdsstyrken mangler kvalifikationer. Jo højere oppe i ledelseshierarkiet, desto mere åbne er de offentligt ansatte ledere over for seniorer og flexjobbere. 53 af toplederne mener, at arbejdspladsen er åben over for seniorerne, mens kun 42 af de lavest placere ledere har denne opfattelse. 26 af toplederne siger i høj grad ja tak til flexjobbere, mens kun 19 af de lavest placerede ledere i høj grad synes, at deres arbejdsplads er rummelig i forhold til netop den potentielle arbejdskraft. Der er derimod større enighed på tværs af ledelsesniveauer om, at et behov for faglig opkvalificering kan være medvirkende til, at ansøgere ikke kan ansættes på arbejdspladsen. 35\n36 I det følgende skal der ses nærmere på seniorpolitikken. Tabel 54 gør rede for, om man har seniorer ansat. Tabel 54. Har I på din arbejdsplads personer på over 50 år ansat? Ja Nej, ikke lige nu, men vi har haft det inden for de sidste 2 år 17 1 Nej, ikke i længere tid 10 1 Total Man ser, at når skellet lægges ved 50 år, så har så godt som alle arbejdspladser en repræsentation af seniorer. Trods dette er nedskrevne seniorpolitikker ikke at forefinde i alle organisationer. Kun 42 angiver at have en formuleret politik for fastholdelse af seniorer, og af disse har 90 også denne politik nedskrevet. Tabel 55. Har I på jeres arbejdsplads en formuleret politik for fastholdelse af seniorer? Har arbejdspladsen en nedskreven seniorpolitik? Har I på jeres arbejdsplads en formuleret politik for fastholdelse af seniorer? Har arbejdspladsen en nedskreven seniorpolitik? Ja Nej Ved ikke Total Der skal i det følgende ses nærmere på indholdet i de nedskrevne seniorpolitikker. Tabel 56 viser, at især en reduceret arbejdstid er en hovedingrediens i politikkerne og noget, som ligger i 91 af de nedskrevne seniorpolitikker. Begrænsede arbejdsopgaver er også ret hyppigt forekommende, der hvor man har politikker på seniorområdet. 36\n37 Tabel 56. Hvilke af følgende emner indgår i seniorpolitikken? (flere svarmuligheder) Reduceret arbejdstid Begrænsede arbejdsopgaver Tidspunkt for fratrædelse Nye udfordringer Opkvalificering Andet Total med nedskreven seniorpolitik Det er ofte i debatten kritiseret, at seniorernes løbende opkvalificering forsømmes, og at man måske giver seniorerne for få nye udfordringer, hvilket igen modvirker en fastholdelse. Disse resultater synes at bekræfte, at andre sider af seniorernes arbejdsliv gives en noget højere prior itet end udfordringer og uddannelse. Afholdes der seniorsamtaler på de offentlige lederes arbejdspladser? Det gøres der kun på 56 af de arbejdspladser, som har en formuleret seniorpolitik, hvad enten den er nedskrevet eller ej. Tabel 57 viser, at der i særlig grad er fokus på de over 55-årige i seniorsamtalerne. De, som svarer andet, henviser blandt andet til, at emnerne tages op i ordinære MUSsamtaler. Tabel 57. Afholdes der seniorsamtaler for? Over 50 årige Over 55 årige Over 60 årige Andet Total med seniorsamtaler Man ser, at prioriteringen af emner følger seniorpolitikkerne, jf. tabel 58. Der er dog nogle vigtige pointer i niveauer, som kommer til udtryk i procentsøjlen. Det ser ud til, at lederne mange steder har valgt et større fokus på nye udfordringer og opkvalifice- 37\n38 ring samt tidspunktet for fratrædelse, end der tages højde for i arbejdspladsernes seniorpolitikker, jf. den tidligere tabel 56. Tabel 58. Hvilke af følgende emner har seniorsamtalerne fokus på? (flere svarmuligheder) Reduceret arbejdstid Begrænsede arbejdsopgaver Tidspunkt for fratrædelse Nye udfordringer Opkvalificering Andet Total der afholder seniorsamtaler Vi så ovenfor, at der i ganske udtalt grad findes politikker på seniorområdet på de arbejdspladser, som respondenterne kommer fra. Men er der også konkret handling i forlængelse af disse politikker? Tabel 59 viser, at opfølgningen med konkrete fastholdelsesinitiativer muligvis lader lidt tilbage at ønske, idet kun 26 af de offentlige ledere bekræfter, at der er iværksat sådanne på deres arbejdsplads. Tabel 59. Har I på din arbejdsplads iværksat konkrete initiativer for fastholdelse af seniorer inden for dit fagområde? Ja Nej Total Der er nogen optimisme i forhold til, at disse foranstaltninger faktisk fungerer efter hensigten, jf. tabel synes, at de virker i høj grad eller i meget høj grad. Herudover finder halvdelen, at initiativerne virker i nogen grad. 38\n39 Tabel 60. I hvilken grad har initiativerne påvirket seniorernes tilbagetrækning? I meget høj grad 19 6 I høj grad I nogen grad I meget lille grad Slet ikke 16 5 Total Man må således antage, at der på de arbejdspladser, hvor man har iværksat konkrete initiativer, kan hente gode eksempler på vellykkede seniorinitiativer. Omvendt er dette, som nævnt, kun tilfældet på 26 af de offentlige lederes arbejdspladser, hvilket må tyde på, at der er et stort potentiale i den offentlige sektor, hvis der skal arbejdes målrettet og konkret med fastholdelse af seniorer. 39\n40 Hvor meget inddrages medarbejderne og i hvad? Medarbejderinddragelse er et vigtigt ledelsesemne og har været det gennem mange år. I dette afsnit tages temperaturen på de offentlige lederes holdninger til involvering af medarbejdere i beslutninger om arbejdets organisering, arbejdstidens tilrettelæggelse samt efter- og videreuddannelse. Tabel 61 viser, at lederne angiver, at de generelt set satser overordentligt meget på at lade medarbejderne komme til orde, når det gælder arbejdets organisering. Tabel 62 viser, at nogenlunde samme holdninger gør sig gældende i forhold til at inddrage medarbejdere i spørgsmål om arbejdstidens tilrettelæggelse. Der er dog på det punkt flere forbehold, og inddragelsen ligger lidt lavere. Tabel 61. I hvilken grad inddrages medarbejderne i spørgsmål om arbejdets organisering? I meget høj grad I høj grad I nogen grad I meget lille grad 12 1 Slet ikke 1 0 Total Tabel 62. I hvilken grad inddrages medarbejderne i spørgsmål om arbejdstidens tilrettelæggelse? I meget høj grad I høj grad I nogen grad I meget lille grad 40 3 Slet ikke 6 1 Total\n41 Tabel 63 omhandler medarbejderinddragelse inden for efter- og videreuddannelse. Tabel 63. I hvilken grad inddrages medarbejderne i spørgsmål om efterog videreuddannelse? I meget høj grad I høj grad I nogen grad I meget lille grad 81 7 Slet ikke 5 0 Total I henhold til ledernes angivelser, finder der en ganske solid medarbejderinddragelse sted her. Men i betragtning af, at efter- og videreuddannelse kræver en god motivation fra medarbejdernes egen side for at bære frugt, er det dog bemærkelsesværdigt, at 37 svarer, at medarbejderne kun inddrages i nogen eller meget lille grad. Inden for disse tre emner angiver toplederne generelt en lidt mere involverende profil end mellemlederne, således som figur 64 viser. Figur 64. I hvilken grad inddrages medarbejderne i meget høj grad eller høj grad? () Mellemleder (kun med medarbejdere under) Mellemleder (med ledere og medarbejder under) I efter- og videreuddannelsesaktiviteter I arbejdstidens tilrettelæggelse I arbejdets organisering Topleder\n42 En korrelationsanalyse viser, at de emner for medarbejderinddragelse, som er behandlet i dette afsnit, hænger indbyrdes sammen. Hvis man som leder er eksponent for en massiv inddragelse i ét af spørgsmålene, er man også fortaler for en inddragelse i de andre spørgsmål. 42\n43 Resumé Ledelse og arbejdsmiljø Undersøgelsen viser, at hver tredje offentligt ansatte leder i høj grad eller meget høj grad har behov for mere kendskab til, hvordan det psykiske arbejdsmiljø kan forbedres, og over halvdelen af lederne siger, at de i nogen grad har behovet. Det tyder på, at der er behov for en uddannelsesindsats på dette felt. Kun knapt hver tredje føler sig i meget høj grad eller høj grad rustet til at tackle problemer med medarbejdernes stress. Størstedelen af lederne svarer i undersøgelsen, at de kun i nogen grad eller i meget lille grad føler sig sikre på, hvad de skal gøre, når medarbejdere rammes af stress eller er i farezonen for at blive det. Næsten tre fjerdedele af de offentlige ledere har i nogen grad, i høj grad eller i meget høj grad behov for øget uddannelse i, hvordan man som leder kan arbejde på at få sygefraværet ned. Endvidere viser undersøgelsen, at det er langt mere almindeligt, at arbejdspladserne laver handleplaner for sygefravær end for stress. 61 af de offentlige ledere arbejder på steder med en sygefraværspolitik. Kun 21 omfattes af en stresspolitik. En krydsanalyse viser, at lederne føler sig bedre rustet til at takle stress og sygefravær på de arbejdspladser, der har handlingsplaner for stress og sygefravær, end på de arbejdspladser, der ikke har handlingsplaner. Handlingsplaner er altså et godt håndtag for lederne til at takle problemerne. Innovation Undersøgelsen viser, at lederne oplever, at det både er dem selv og medarbejderne, der tager initiativ til såvel nye projekter som ændringer af uhensigtsmæssige arbejdsgange. I forhold til brugerorienteret innovation viser undersøgelsen, at det kun er 20 af lederne, der i høj grad eller meget høj grad oplever, at der kommer gode idéer fra brugerne, der bidrager til en bedre kvalitet. Hele 35 oplever, at brugerne kun i meget lille grad kommer med idéer. Kun hver fjerde leder svarer positivt på, at de i deres organisation eller afdeling har et fast etableret system, der sikrer at brugerne altid ved, hvor de skal gå hen med nye idéer. Og kun 16 af lederne siger, at de i høj grad eller meget høj grad har afsat tid til systematisk at arbejde med brugerorienteret innovation. Man kan ikke aflæse af materialet, om det skyldes, at brugerne rent faktisk ikke er i stand til at bidrage med noget. Eller om det skyldes, at de ikke har nogen steder at aflevere deres input. Eller om det er fordi, der ikke er tradition for at inddrage brugere eller metoder til at gøre det. 43


Bericht - 02 augustus 2021 om 07:40 uur\nDen 38-årige Franck Ribéry sluttede sin tid i ACF Fiorentina, men han ville stadig ikke trække sig. Siden Franck Ribéry tog ACF Fiorentina trøje på, har han spillet 13 gange for holdet og scoret 3 mål. Franck Ribérys styrke opfyldte ikke ACF Fiorentina -budgettet, så holdet valgte ikke at forny sin kontrakt. ACF Fiorentina troede oprindeligt, at Franck Ribérys styrke kunne være lige så god som hos FC Bayern München, men hans fysiske form er faldet markant, efterhånden som han bliver ældre. Franck Ribéry håber stadig at blive i Serie A, han kan virkelig godt lide fodboldstilen her. Franck Ribéry har spillet for 8 (...)\nBericht - 26 juli 2021 om 11:11 uur\nHarry Kane fortsatte ikke med at blive i Tottenham Hotspur, og Son Heung-min har fornyet sin kontrakt med holdet. Son Heung-min har udført meget godt i Tottenham Hotspur de seneste år, men han er stadig ikke begunstiget af andre klubber. Som asiat er Son Heung-min ikke optimistisk med hensyn til sin styrke af europæere, så han er ikke opmærksom på mange fans i Europa. Son Heung-min har intet andet valg end at fortsætte med at bære Tottenham Hotspur trøje. Han håber at få et bedre bevis på styrke i dette hold. Store ændringer har fundet sted i Tottenham Hotspur de sidste to år, og holdets styrke er forværret (...)\nItaliens fodboldlandsholdsspillere bliver fokus for sommerunderskrivelser\nBericht - 19 juli 2021 om 09:38 uur\nDet italienske fodboldlandsholds sejr i europacupen er uadskillelig fra Roberto Mancinis trænerevne. Han er en træner, der virkelig forstår fordelene ved spillere. Det italienske fodboldlandshold har ikke berømte stjerner som andre hold, de er bare en gruppe spillere med ringe forskel i styrke. Denne gang efter at de italienske fodboldlandsholdsspillere er blevet trænet af Roberto Mancini, er potentialet hos hver af deres spillere blevet stimuleret. Det italienske fodboldlandsholds succes er uadskillelig fra hver spiller, og deres forenede energi størknes til en stærk styrke. Det italienske fodboldlandsholds sejr er uadskilleligt fra hver spillers bidrag, så spillerne på dette hold er også blevet det første valg for mange klubber om sommeren. I (...)\nBericht - 12 juli 2021 om 05:26 uur\nDenne sæsons Copa América-finale er slut. Argentinas fodboldlandshold besejrede Brasiliens fodboldlandshold 1-0. Lionel Messi realiserede sit ønske i mange år, og han blev rørt til tårer. Selvom Lionel Messi ikke spillede det bedste i spillet, har han arbejdet meget hårdt for at afslutte det sidste spil. Da Lionel Messis sved gennemblødt Argentina fodboldtrøje, løftede han sig igen og tørrede de rørende tårer i ansigtet væk. Lionel Messi er ikke længere ung, og det er vidunderligt, at han kan høste den Copa América, han begærede på dette tidspunkt. Neymar græd højt efter kampen, der var for meget uvillighed i hans hjerte. År senere optrådte (...)


Yellow Rose (København) *LUKKET* - Veganer.nu\nHome Blog Yellow Rose (København) *LUKKET*\nYellow Rose (København) *LUKKET*\nKarina 14-10-17 03-09-20 Blog, Spisesteder\nHyggen er i højsædet hos lille, charmerende Yellow Rose lige ved Kultorvet, hvor du kan få både brunch, lækre kager, sandwiches, wraps, dagens varme ret og andet godt – og altsammen vegansk, naturligvis!\nDet skal ikke være nogen hemmelighed, at vi elsker brunch! Og er du (blandt andet) til traditionel brunch med scramble og baked beans, så er Yellow Rose det helt rigtige sted at gå hen – men de er såmænd også leveringsdygtige i andre mættende og velsmagende lækkerier, hvoraf ikke mindst deres pizzawrap Me Amore fortjener at blive fremhævet.\nHer bliver der nemlig rigtig spillet på de frække smage med blandt andet grillede artiskokker og ostesauce, der i skøn forening med aubergine, spinat, semidried tomater og frisk basilikum ender op med at blive en endog rigtig lækker smagsbombe: Italy here we come!\nEr man mere til amerikanske noter, er sandwichen The Southern Soul et must med Oumph svøbt i gavmilde mængder af husets hjemmelavede bbq-marinade og forkælet med coleslaw, som får et lille spark af jalapenos og løg.\nMå vi i øvrigt anbefale Yellow Roses hjemmebryggede kombucha til at skylle herlighederne ned med?\nUd over den lækre mad skal Yellow Rose absolut også fremhæves for deres evner udi bagværk og søde sager. Er man heldig, kan man allerede på vej hen mod opgangen få vakt sin appetit, når dampende friskt bagværk tages ud af ovnen og den skønneste duft af kanel fylder næseborene og varsler labre lækkerier forude. Den lille lyse, nærmest sommerhus-agtige café med hyggehjørner ved de store vinduer ud mod Kultorvet giver sine gæster skønne søde oplevelser, som kan få de fleste til at juble.\nFolkene bag Yellow Rose har en vision om at tilbyde deres gæster “noget for alle” – og i særdeleshed ønsker de at tilfredsstille dem, der måtte have en craving efter noget snask. Det er lykkes dem endog rigtig godt, skulle vi hilse og sige!\nVi har været så heldige over tid både at smage deres grove kanelsnegl, deres skildpadde-cupcake, cafeens take på cheesecake, en enkelt brownie to-go og sidst men ikke mindst deres fuldstændig INSANE Chocolate-Dream Freakshake med Nicecream – og hold nu magle!\nUden at overdrive, så er det hele bare lækkert, og fordi der er så stor variation i de søde sager, er det faktisk svært at finde sin favorit.\nHvis vi starter fra en ende af, så er det svært at dæmpe begejstringen, når tænderne først bliver sat i en friskbagt kanelsnegl, der er perfekt blød og syndigt pyntet med cremet frosting – en helt utrolig lækker sag, som får god konkurrence af den smagfulde, lette og luftige skildpadde-cupcake. Med det tykke lag frosting, som gavmildt topper cupcaken af, kommer man nærmest pr. automatik til at mumle “hold da op” ved hver bid 🙂\nCheesecaken er et kapitel for sig, og den er langt fra de sædvanlige, tunge cashew-baserede cheesecakes, som ellers nærmest er standard på den veganske kagescene; milevidt, faktisk! Fluffy, frisk og med en perfekt balance mellem det fede, det salte og det søde – yum! Brownien er tung, kraftig og fræk – og temmelig syndig. Lige, som en rigtig brownie skal være.\nApropos syndig må dog Yellow Roses vanvittige freakshake dog tage prisen for over-the-top tæskelækker dekadence! Her er ikke sparet på noget, og er du chokoladeelsker, er denne forføreriske sag en absolut nødvendighed for dine smagsløg. Hvis vi skal komme med en enkelt lillebitte kommentar på denne svært lækre oplevelse, skulle det være at få tyknet chokolademylken en smule – men smagen; den sidder i skabet!\nDet virker som om, at Yellow Rose har sat sig for, at udover at veganisere bagværket, så ikke-veganere absolut ingenting har at kritisere – og derudover har de også tweaket opskrifterne adskillige oktaver op på snask-registret.\nVi efterlades med en fornyet tro på, at det kun er et spørgsmål om tid, før den lille café bliver løbet over ende af kage-elskende ikke-veganere, som (også) vil til fadet.\nSagt med andre ord er et besøg hos Yellow Rose – som i øvrigt stræber mod at få sølvmærket i økologi – en særdeles lækker rundtur for ganen, uanset om man er til det salte eller det søde køkken – og der skal ikke herske nogen tvivl om, at de er et velkomment indslag på det veganske Danmarkskort. De er kommet godt fra start, og vi glæder os til at smage på deres videre færd!\nHvor? Peder Hvidtfeldts Stræde 17, st.th., 1173 København K\nHvor meget? Sandwiches 69-79 kr., pizza wraps 79-89 kr., kager 25-55 kr., Freakshake 89 kr.\nVegansk til højtider og fest (bog)\n01-10-18 at 14:15\nJeg kunne virkelig godt have ønsket mig et link til Yellow Rose 🙂 Så jeg nemt kunne klikke mig videre. Tak for inspiration. 🙂\n01-10-18 at 16:21\nTak for din kommentar! Der *er* faktisk et link til Yellow Rose i bunden af siden her – men det er lidt skjult 😉 Hvis du trykker på deres adresse, ryger du videre til deres Facebook-side 🙂


Mange, La Morra - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Mange\nAktiviteter i nærheden af Mange\nMange, La Morra\nNr. 13 af 27 Restauranter i La Morra\nVia Roma 3, 12064, La Morra, Italien\nVi fik en god frokost med ostebord og en salat med tun. Maden var fin og betjeningen behagelig. Der er åbent hele dagen, så giver lidt flere muligheder i forhold til sen frokost.\n1 Tak, 806signep\nVi har lige besøgt denne restaurant et par gange. For os ny i La Morra. Glimrende mad, afslappet og opmærksom betjening, stort vinkort med fortrinlige vine. Det hele til rimelige priser. Meget anbefalelsesværdig.\nLækker mad og meget venlig betrjening\nLækker mad og en super fin betjening. Menukortet er ikke stort, men indeholder locale retter. Meget stort vinkort, har alle vine fra området.\nHjemme ville vi betragte dette som en "kvarter" restaurant, et sted at gå til en god weeknight måltid. Det er en lokal favorit, og en favorit hos os. Menuen har ikke ændret sig meget siden vi besøgte for to år siden, men det er fint,...fordi vi kan lide, hvad de tilbyder. Vi skære ned på vores mad som vi kom til slutningen af turen. Vi startede med en caprese salat med meget gode tomater. En af os beordrede Tajarin, de sædvanlige tynde nudler med en pølse ragu ', og den anden havde kalvekødssteken, med ovnristede gulerødder, løg, peberfrugter, aubergine og courgetter. Vi har haft begge før, og de var store. De tilbyder rimeligt prissatte vine af glasset eller karaffen, men vi valgte en rød fra vinhvelvene ved hoveddøren. Priserne er markeret på flaskerne, du vælger en vin og sætter den på tælleren. De vil bringe det til bordet og åbne det for dig. Ejeren er oven på ting, så tjenesten har altid været meget god.Mere\nDette var et godt stop for en espresso og panini. Tjenesten var venlig og atmosfæren afslappet. Det er centralt beliggende i La Morra gør det til et godt sted at stoppe for en drink eller en bid.\nLokale og de bedste\nMiddag malm bare "hygge" som vi siger på dansk. Vores 3. Besøg og stadig bare en perfekt middag. Værter er venlige og maden er så god. Lad ikke det spartanske udseende narre dig! ! ! !\nFra bedste grissini til stor burger\nMed så mange gode muligheder at vælge imellem bliver det svært at vælge en bestemt restaurant. Vi valgte Mange fordi vi gik ned i det historiske centrum af La Morra og var i stand til at se folk heldigvis spiser på Mange terrasse knyttet til...restauranten. Faktisk er hovedindgangen ned ad vejen og terrassen i et øvre niveau med udgang til det historiske centrum, hvor du kan se cyklister stoppe for drikkevand fra den gamle bydel springvand. I sig selv gør naturen restauranten unik. Vi bestilte en bakke af salami og fromaggi, som fulgte med nogle utrolige ansjos. Hjemmelavet tyndt grissini var det bedste, vi havde i Italien. Min kone og ældste søn bestilte en, tro det eller ej, piemontese burger, der var virkelig godt. Vores yngste teenager bestilte kaninen, og jeg bestilte vagtel fyldt med bacon og pølse, der var forskellige og lækre. En halv liter hus hvidvin var også stor og service hurtig og opmærksom. Vi elskede.Mere\nKom til aperitif, kaffe, frokost eller aftensmad\nDette er et afslappet sted at have et glas vin, kaffe, en snack, frokost eller middag. Ingen vinliste længere (en lille minus), men vine kan vælges fra de viste og nogle interessante tilgængelige. God mad, store portioner, både pasta, kød og skaldyr. Enkel, bar ligesom...interiør og store ejere og personale.Mere\nFrokost, en belønning!\nDet er så godt, hvis ikke bedre end det var 18 måneder siden. Tajarin al rag di salsiccia efterfulgt af tiramisu, med en karaf af barbera. "Tajarin" er piemontansk dialekt for tagliatelles smalere version, tagliolini. Det bruger en højere andel æggeblommer end i almindelige pastaer....Tajarin kan indeholde op til 40 æggeblommer pr. Kilo pastadej. Som følge heraf resulterer det i mindre oppustethed og er mere tilfredsstillende på grund af højere proportioner af fedt og protein. Det er også sundere. Barbera er en italiensk rødvin sort. Fra 2000 var det den tredje mest plantede røde druesort i Italien (efter Sangiovese og Montepulciano). Det er kendt for dyb farve, lave tanniner og høje niveauer af syre. Tiramisu (fra de venetianske tiramer, der betyder "hæv mig op" eller "løft mig op") er en kaffe-flavored dessert, lavet af fingerkiks dyppet i kaffe og moscato, lagdelt med en pisket blanding af æg, sukker og mascarpone ost , aromatiseret med kakao.Mere\nGik her til frokost med vores store hvalp. De var meget imødekommende og atmosfæren var stor. Vidunderlig mad, vi begge havde veggie baseret retter og de var bare awesome. Der var et hit af polenta i en skål, viser sig at det var fra møllen...ned ad vejen, kunne lide det så meget, vi købte nogle for os selv. Virkelig godt sted.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Mange.\nAdresse: Via Roma 3, 12064, La Morra, Italien\nTelefonnummer: +39 339 581 9189


Har du brug for ekstra hjælp i hverdagen, så har du mulighed for at benytte dig af et omsorgsklippekort.\nOmsorgsklippekortet giver dig mulighed for ekstra valgfri hjælp. Det er helt op til dig, hvad tiden skal bruges til.\nMange ældre benytter klippekortet til en gåtur, eller indkøb sammen med en medarbejder. Det er også muligt at få hjælp til praktiske opgaver som oprydning i skabe og skuffer eller afrimning af fryser.\nOmsorgsklippekortet er 30 minutter om ugen (1 klip), hvor du kan lave aktiviteter med en medarbejder, som du ikke er visiteret til. Du kan bruge klippekortet til hjælp 1 gang om ugen, eller du kan spare op og bruge klippekortstiden til længerevarende aktiviteter. Du kan højst spare op til 3 timers samlet hjælp hver 6. uge.\nBor du i eget hjem, og modtager du dagligt personlig pleje, modtager du klippekortet. Bor du på plejecenter, kan du søge om at blive visiteret til et klippekort.\nTimerne administreres af den valgte leverandør i samarbejde med dig.\nDen ekstra hjælp skal planlægges i samarbejde med leverandøren af hjemmehjælp. Ved 1 klip planlægges hjælpen senest 7 dage før brug. Ved flere klip planlægges hjælpen senest 14 dage før brug.\nHvad kan jeg bruge omsorgsklippekortet til?\nOmsorgsklippekort kan bruges til ekstra omsorg. Blandt andet:\nOmsorgsklippekortet kan ikke bruges til for eksempel:\nHvordan søger jeg om kortet?\nDu kan få et omsorgsklippekort hvis:\nHar du en ægtefælle, eller andre personer der kan hjælpe dig, er du ikke i målgruppen til et omsorgsklippekort.\nDu kan søge om et omsorgsklippekort hos Visitationen.\nHar du et handicap og har svært ved at hente din post i postkassen? Så kan du søge om at få din post bragt til døren.\nHar du nedsat funktionsevne eller sociale problemer og har du svært ved at lave mad til dig selv? Så kan du søge om at få mad leveret til døren.


Realme 7i ankommer til Europa med Helio G85 og Android 10 som et system Androidsis\nRealme Series 7 inkluderer i dag et fjerde medlem under navnet Realme 7i, en telefon, der tilfældigvis er kendt i det gamle kontinent. Denne enhed er den samme Narzo 20 fra producenten, med helt forskellige egenskaber og rettet mod brugere, der søger en mellemtelefon.\nRealme 7i når forskellige lande, inklusive Spanien til en rimelig overkommelig pris, lancerer virksomheden denne model efter tidligere lancering af Realme 7, Realme 7 5G og Realme 7 Pro. Et af højdepunkterne i denne terminal vil være batteriet, en afgørende faktor i dag på smartphones.\n1 Realme 7i, en interessant midranger\n2 Batteri, operativsystem og mere\nRealme 7i, en interessant midranger\nDen nye Realme-telefon integrerer en 6,5-tommer skærm med HD + opløsning, ankommer beskyttet af Gorilla Glass-beskyttelse og et billedformat på 19: 9. Beslag er vist nedenfor, telefonen har et 90% -panel, og et drop-notch kan ses øverst.\nRealme 7i ankommer drevet af Helio G85-processoren fra MediaTek med god spilydelse, 4 GB RAM og har en lagerplads på 64 GB. Grafikchippen består af Mali-G52 MC2 GPU, i testene har den fungeret ganske godt og flyttet enhver form for titel, der er tilgængelig i Play Butik.\nI alt fire kameraer udgør telefonen, tre bagpå og en foran, den vigtigste på bagsiden er 48 megapixel, den anden er en 8 megapixel vidvinkel og den fjerde er en 2 megapixel makro. Fronten er et 8 megapixel kamera, nok til alt, hvad enten det er fotos og video i høj kvalitet.\nBatteri, operativsystem og mere\nRealme 7i har et 6.000 mAh batteri med en opladningskapacitet på 18W, det kan oplades på mindre end en time, og der vil være et batteri i mere end en time. I øjeblikket har vi et stærkt batteri og nok, hvis du vil have autonomi hele dagen.\nOperativsystemet er Android 10 med det brugerdefinerede lag af Realme, til dette er det nødvendigt at tilføje til det personaliserede lag af virksomheden, der er det værd at forbedre brugeroplevelsen. På den anden side er det nødvendigt at nævne, at han vil tage et kæmpe skridt om emnet, at det er en af telefonerne, der bliver nødt til at vente med at teste.\nSKÆRM 6.5-tommer IPS LCD med HD + opløsning / Gorilla Glass / Billedformat: 19: 9\nGRAFIKKORT Mali-G52 MC2\nBAGKAMERA 48 MP hovedsensor / 8 MP vidvinkelsensor / 2 MP makrosensor\nOS Android 10 med Realme-grænsefladen\nTILSLUTNING 4G / Wi-Fi / Bluetooth 5.1 / Ministik / GPS\nDIMENSIONER OG VÆGT At bekræfte\nRealme 7i er nu tilgængelig for omkring 159 euro, en pris, der gør det ret overkommeligt i forhold til andre aktuelle enheder. Den fås i to farver: I sølvgrå og i en blå tone er den kun tilgængelig i en 4/64 GB-indstilling, så det er udelukket, at den ankommer til en anden RAM- og lagringsmulighed.\nFuld vej til artikel: Androidsis » Android-enheder » telefoner » Realme 7i ankommer til Europa med Helio G85 og Android 10 som et system\nXiaomi sagsøger den amerikanske regering for at føje den til sin sortliste


15 ting, som alle forældre til en 15-årig dreng kan relatere til - Metro | Southern Jordan\n15 ting, som alle forældre til en 15-årig dreng kan relatere til\nBy admin september 24, 2021 Leave a Comment on 15 ting, som alle forældre til en 15-årig dreng kan relatere til\nHvor bliver al maden af?! (Billede: Getty)\nSam CleasbyTirsdag 3 nov 2015 11:13 am\n‘Det er en dreng!’ Disse fantastiske ord blev råbt ved århundredeskiftet, og forældrene jublede af glæde over det vidunder, det var at skabe en så speciel lille mand…\n15 år senere står den lille dreng på tærsklen til voksenlivet, og tingene er meget anderledes!\nHer er 15 ting, som forældre til 15-årige drenge kan relatere til.\nOh, den lugt! Fødder, baller, B.O., det hele! Hormonerne er i overdrive, hvilket betyder, at hver eneste pore synes at udstråle en eller anden ækel lugtende lugt, som kun bliver dækket og forværret af en maske af teenagedrenge-kropsspray.\nHuset er uberørt, et hjem, som Kim og Aggy ville være stolte over. Så hvorfor er det, at inden for få sekunder efter teenageren er gået ind i huset, ligner det en hytte? Støvler i døråbninger, tasker smidt på jorden, krus i soveværelserne, og lad os ikke diskutere badeværelsets tilstand.\nHvornår blev min lille dreng til en 1,80 meter stor mand? Han er helt gangbesat med arme og behårede ben! Højden overrasker ham også, da han ikke synes at vide, hvor hans lemmer slutter, hvilket betyder alle mulige ødelagte tallerkener, snublerier og slag mod dørkarme.\nJeg husker de dage, hvor jeg kyssede hans små tæer, mens vi legede “den lille gris”, i disse dage ville jeg have brug for en hazmatdragt for at komme tæt på de tingester. Lugten, størrelsen, de behårede tæer…\nTårer, raseri, følelsesmæssig angst. Efterhånden som hormonerne hærger deres unge kroppe, bliver de slaver af dem, og vi går på æggeskaller uden at vide, om de vil være rasende, glade eller knuste fra det ene minut til det andet. Disse humørsvingninger er hårde for os alle.\nHvorvidt de er til piger eller drenge, er ingen forældre rigtig klar til den tid, hvor deres afkom holder mere af et andet menneske end os. Efterhånden som de vokser op til unge voksne, bliver relationer vigtigere og vigtigere, og det er en helt ny verden.\n“Det er bare banter!”, råber de, mens huset fuld af teenagedrenge er modbydelige over for hinanden. Som kvinde har jeg ingen erfaring med, at jeg nogensinde har slået min veninde i brystet, passeret vinden i hendes ansigt og derefter peget på hende og grinet. Men tilsyneladende er dette acceptabel adfærd blandt teenagedrenge og er alt sammen ‘drilleri’.\nHvor lægger de den? Mens teenageren og hans venner går ned som en sværm af græshopper over køleskabet, er jeg forbløffet over den mængde mad, de pakker væk. Og stadig holde sig tyndt! De er nødt til at tage det, som teenagedrenge har i sig, i flaske for at kunne spise et brød uden at tage et kilo på og sælge det, så ville de tjene en formue.\n‘Mor, har du nogensinde hørt om et band, der hedder Nirvana? De er virkelig seje!’\nRejligt? Jeg var et indie-barn fra halvfemserne!!! Alligevel ser han på mig, som om jeg lyttede til en god tango på grammofon i min tid.\n10. Tror, at deres mobiltelefon er superklistret fast til deres hænder\nJeg tror ikke, at jeg har set min søns hænder fri for en mobil i årevis.\nBokse med servietter er et must. Ellers kan det blive en sok. Jeg kan ikke sige mere om dette spørgsmål…\n12. At bryde reglerne\nDe er i en alder, hvor de fysisk ligner unge mænd, men internt kan de stadig være ret umodne, og det er en tid, hvor de skubber grænser, bryder regler og ser, hvor langt de kan gå. Det er en vanskelig tid for alle forældre, men prøv at huske, at det er sundt. Hvis det hjælper, så husk, hvad du gjorde i deres alder, og fejr, at de ikke er så slemme, som vi var.\n13. At blive deres egen person\nDet er virkelig en glæde at se sit barn komme til sig selv, efterhånden som de vokser og modnes bliver de meget sjove at være sammen med, og man kan se, hvordan deres vidunderlige personlighed og karakter begynder at skinne. Dine oplevelser ændrer sig i takt med jeres forhold, og at gå til koncert med din søn bliver belønningen for flere år med at skubbe dem i en gynge eller stå på sidelinjen.\n14. De dejlige\n15-årige drenge får et dårligt ry, det er let ikke at se forbi det lejlighedsvise dårlige humør og de ildelugtende fødder, men det, vi ikke hylder, er de unge mænds genialitet. Når de modnes og bliver søde, kærlige, følsomme og omsorgsfulde mennesker, er det en sand glæde at se alt dit hårde arbejde betale sig.\n15. At vide, at de stadig er din lille dreng\nDet kan godt være, at de er store, store mænd, men de vil altid stadig være din lille dreng i hjertet. En klog person sagde engang til mig: “Du ved aldrig, hvornår det er sidste gang”, dit sidste sengetidskys, sidste gang de kommer i din seng efter et mareridt, sidste gang du vil børste deres hår. Alle disse opgaver, som vi tager for givet, men som en dag snart vil være væk for evigt.\nVærdsæt jeres små drenge, for de er måske nok i en voksen krop, men ingen er nogensinde for gammel til en krammer.\nMERE : 17 ting, som forældre er trætte af at sige\nMERE : 9 måder, hvorpå mødre ville være fremragende spioner\nUltra højglans udskrifter – metallic udskrifter\nHvad er en hval?


Apple iPhone 7 er ude - smartere og stærkere end nogensinde | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / Apple iPhone 7 er ude - smartere og stærkere end nogensinde\nApple iPhone 7 er ude - smartere og stærkere end nogensinde\nNiels de Boissezon 7. sep 2016 kl. 20:00\nApple iPhone 7 er ude - se nyhederne i Apples nyeste iPhone\nApple griber i år tingene lidt anderledes an. Det har ellers længe været en tradition hos selskabet at præsentere et nyt design hvert andet andet år, mens der i ulige år fokuseres på de indre kvaliteter.\nI år laver Apple om på formlen - givetvis for at kunne imponere med noget vildt når iPhonen til næste år kan holde sit 10 års jubilæum.\nHos iPhone 7 er udviklingen mere subtil, både indvendigt og udvendigt. Evolution frem for revolution.\nOg dog, for på nogle punkter udfordrer tech-giganten forbrugernes forestillinger for hvad en smartphone skal kunne. Læs med herunder og se hvad der gør den nye iPhone 7 og iPhone 7 Plus til noget særligt.\nVandtæt og vandkæmmet\nPå afstand vil det være svært at skimte, at iPhone 7 overhovedet er en ny iPhone – designmæssigt læner den sig så tæt op af iPhone 6, at man de to let kan forveksles.\nSkulle det da lige være på grund af den nye sorte farve ’ Jet Black’, som skrotter det børstede metallook og i stedet får en sort højglanspoleret metalydre – en nyhed blandt smartphones. Space grey ryger også ud af sortimentet og afløses af en matsort variant.\nNærstuderer du iPhone 7 vil forskellene lige så stille tone frem, designet er, om muligt endnu mere minimalistisk med så få samlinger som muligt. Home-knappen flugter nu helt med fronten, for den er ikke længere en fysisk knap – den er nu en touch-knap med indbygget touch-ID fingeraftrykslæser.\nLæs også: 12 nyheder som Apple iPhone 7 vil byde på\nBagtil er der også nyt at spore, antennernes riller er nu pakket af vejen så de nu løber langs med kanten hvor de ikke er nær så fremtrædende. En ting der desværre stadig rager ud, er selve kameraet der nu ser til at ville vokse ud af bagsiden.\nDet enklere udtryk kommer dog med en unægtelig fordel, iPhone 7 er nu vandtæt. Nu kan den klare at blive plasket til, og endda en tur i en meters dybde i over en halv time kan den godt håndtere.\nAlt i alt vil iPhone 7 dog ikke få designhjerter til at banke løs i mobillandskabet – designet er sikkert, men også en kende for konservativt og vandkæmmet i forhold til konkurrenter som Samsungs S7 Edge eller Note 7.\nEn vovet beslutning\nInden iPhone 7 proklameres som værende kedelig, er en bestemt designbeslutning værd at dvæle ved: jack-stikket til headsettet er nu borte.\nDet er vovet, endda dumt ifølge nogle, men det flugter med Apples visioner om en trådløs fremtid, hvor kabler er af det onde. Eller det kan være et skub mod at gøre lightning-stikket til en ny standard for kabler -derfor medfølger et nyt sæt hovedtelefoner med ligtning-stik.\nMen for dem der synes, at de nu gerne vil fortsætte med at bruge deres elskede hovedtelefoner, helgarderer Apple sig ved trods alt at inkludere en adapter.\nHvorvidt det er en torskedum beslutning eller nødvendig overgang mod en kabelfri fremtid, må tiden vise – men der vil utvivlsomt være delte meninger om Apples valg. Men er der et selskab kan slippe godt fra sådan et stunt, så er det Apple.\nLæs også: Apple Music: Mere end 10 millioner downloads på Android\nUnder motorhjelmen er det en ny processor der svinger med taktstokken: A10 Fusion. Den snurrer hurtigere end nogensinde – en tredjedel hurtigere, hvilket udmønter sig 33 procent højere ydelse. Er det derimod 3D-spil eller andre tunge grafiske opgaver der skal løftes er boostet så den leverer hvad Apple kalder for konsollignende ydelse.\nSammen med Apples Metal-teknologi er spil nu bedre defineret end nogensinde, noget som Apple hylder ved blandt andet at annoncere et Super Mario spil til iOS.\nDer er samtidig smækket to ekstra strømbesparende processorkerner til at klare lette opgaver mens to stærke kerner løfter det tunge læs – i stil med Qualcomms Snapdragon 820 processor.\nDet udmønter sig i en bedre driftstid for iPhone 7 som Apple lover vil klare sig i op til to timer længere end forgængeren på en enkel opladning.\nSlutteligt giver Apple i år dobbelt op på lagerpladsen. 16GB-varianten er nu ude og afløses af 32GB som minimum. 64 og 128GB versionerne får hver især et løft til henholdsvis 128 og 256GB.\nSe også: Første tests sluppet ud - så meget hurtigere er iPhone 7\nKamera med vilde funktioner\nPå kamerafronten er der nye kræfter at hente, selvom opløsningen fortsat lyder på 12 megapixels. Selve sensoren er nu mere lysstærk end nogensinde, optikken åbner nu til f/1,8 og sammen med optisk stabilisering og en ny billedprocessor kan kameraet gøre det bedre end nogensinde i mørke.\nSkulle det ikke slå til, kan en ny stærkere flashløsning give 50% længere rækkevidde og er bedre til at korrigere for det svære lys som neon-rør udsender.\nFotoentusiaster kan samtidig se frem til at både tage og redigere RAW-filer i DNG format.\nRækker det ikke, er iPhone 7 Plus udstyret med et ekstra 12 megapixel kamera med en indbygget teleobjektiv der giver 2x zoom. Kommer du stadig ikke tæt nok på, træder digital zoom ind og giver op til 10x zoom – dog med mindre opløsning efterhånden som du zoomer ind.\niPhone 7 Plus låner desuden et trick fra Huawei og HTC ved at give mulighed for at sløre baggrunden. iPhone 7 bruger dog sine stærke fotoprocessor til at gøre det realtid – så kan du efterligne den samme ’bokeh’-effekt der kendetegner spejlreflekskameraer.\nFrontkameraet får desuden et boost i opløsningen til 7 megapixels.\nSmæk på farverne og højtalerne\nTil at udnytte fotoresultater bedst muligt, følger iPhone 7 samme DCI-standard for farver som iPad Pro-modellerne, hvilket giver livligere farver på alt hvad der vises frem.\nLydsiden får også et boost med stereolyd – en højtaler for oven og en for neden der dog peger nedad som i tidligere iPhones. I alt kan iPhone 7 levere dobbelt så højt et lydtryk som før.\nDu vil ikke skulle vente længe på Apple iPhone 7 og 7 Plus, danskerne bliver nemlig blandt de første der kan få fingrene i de første iPhones.\nApple vil åbne op for forudbestillinger fredag den 9. september, med levering fra den 16. september.\nDen danske pris vil matche sidste års debutpris for iPhone 6S med et vejledende prisskilt der lyder på 5.799 kroner for billigste model. iPhone 7 Plus vil få et lille prishop til 6.899 kroner.\nSe priser og levering på alle modeller her: Apple iPhone 7 og 7 Plus - Dansk pris og tilgængelighed


Bilka i seng med lånehajer : Generelt\nAf Ingen forfatter - 07. februar 2011\nNår man klikker ind på Bilkas hjemmeside for at købe varer online, får man tilbud om at købe på afbetaling gennem Ekspres Lån. “Med et Ekspres Lån i Bilka er der ingen smalle steder”, skriver varehuset på Bilka.dk. Men hvad de ikke skriver er, hvad det faktisk koster at låne penge med et Ekspres Lån.\n“Der skal angives en ÅOP altså en årlig omkostning i procent, så man kan se, hvor dyre lånene er. Og i lyset af de oplysninger, jeg nu har fået, vil jeg rette henvendelse til virksomheden for at få nærmere belyst, om de overholder reglerne,” lyder det fra forbrugerombudsmand Henrik Øe.\n“Det giver en præcis mulighed for forbrugerne til at sammenligne lån, og Folketinget har netop skærpet reglerne på området,” oplyser Henrik Øe.\nBilkas lånepartner Ekspres Lån fortæller heller ikke, hvad de samlede udgifter for at låne penge er i kroner og øre, inden du trykker på “indsend låneansøgning”.\n“Det er helt umuligt på Bilkas hjemmeside at se, hvad det kommer til at koste, og hvad låneydelsen bliver. Jeg har regnet på kryds og tværs og kan slet ikke komme frem til noget af det, de skriver,” lyder det fra Elisebat Arendt. Hun er partner i den uafhængige økonomiportal Mybanker.\n“Jeg synes, Bilka burde sørge for at få styr på eget hus og få sørget for, at de finansieringspartnere, de arbejder sammen med, giver nogle ordentlige informationer til kunderne,” slår han fast.\n“Hvis det viser sig, at vores samarbejdspartnere foretager noget som helst ulovligt, eller i det hele taget ikke oplyser tingene ordentligt over for vores kunder, så griber vi ind omgående. Det lover jeg,” lyder det fra HR- og kommunikationsdirektør i selskabet bag Bilka, Dansk Supermarked, Finn Lund Andersen.\n1 Kviklån kan smadre din økonomi 2 Få mad til halv pris i Sverige 3 Krisen afskrækker danskerne fra kviklån 4 Giv dit barn lommepenge på mobilen


Konkurrencer, udstillinger, messer mv. | KADK\nKonkurrencer, udstillinger, messer mv.\nKADK deltager på messer, udstillinger og konkurrencer over hele verden. Arkitektskolens og Designskolens studerende er aktive på udstillinger, konkurrencer med brancherne og erhvervet - og på arkitektur-, møbel-, og modemesser fra Stockholm til Milano; mens konservatorerne viser deres arbejder på konferencer og symposier over hele verden.\nKADK's forskning og udvikling arbejder for at synliggøre de kunstneriske og kulturelle elementer i uddannelserne og forskningen gennem udstillinger. Udstillingerne kan ses på KADK Holmen og rundt om i verden, hvor de indgår en aktiv forskningsformidling af skolernes profiler.\nArkitekt- og designstuderende forbereder Milanomessen\nDu kan også møde op og følge KADK her:\nKADK deltager i den årlige Kulturnat i København med en bred vifte af aktiviteter og oplevelser for hele familien.\nKADK kan mødes på videnskabsfestivalen “Forskningens Døgn” forskellige steder i landet.\nHold øje med KADK-kalenderen.\nKADK's designstuderende er en integreret del af Copenhagen Fashion Week