5. apr 2018 kl. 14:26 107\nDigital radio via DAB+ og netradio skal stå for danskernes samlede radioforbrug senest fra 2021, bebuder regeringen i sit udspil til et medieforlig. Dermed skal FM-båndet slukkes.\n»For at fremskynde overgangen til digital radio samt skabe større radioudbud og øget mangfoldighed lukkes FM-båndet senest i 2021,« lyder den kortfattede begrundelse i regeringens pressemeddelelse, der er udsendt torsdag eftermiddag.\nLæs også: DR: Radiolytning på DAB faldt med 40 pct. efter skift til DAB+\nAf det samlede udspil fremgår det, at FM-nettet skal slukkes senest to år efter, at 50 pct af lytningen foregår digitalt. Det svarer til den nuværende aftale.\nI dag er aftalen dog strikket således sammen, at Folketinget kan vælge at lukke nettet to år efter de 50 pct er nået. Nu ønsker regeringen sig derudover en deadline i 2021.\n»Sluk af FM-radio to år efter, at det er konstateret, at 50 pct. af lytningen er digital. Lukningen finder dog sted senest i 2021,« hedder det således i regeringens udspil.\nTanken om et FM-sluk har hidtil primært skabt modstand fra ejere af bilradioer, der ikke nødvendigvis modtager digital radio. Hertil kommer, at mange af de bilradioer, der understøtter digital radio, kun understøttede den gamle DAB-standard og ikke den nyere DAB+-standard, der blev indført den 1. oktober 2017.\nDet er dog ikke givet, at forligspartierne vil gå med til de ændringer. Dansk Folkeparti har eksempelvis allerede luftet partiets uenighed i planerne.\nDer er flere gode ting i regeringens medieudspil - men også noget vi ikke er enige i. F.eks besparelser på TV2's regioner og lukning af FM-båndet. #dkpol #dkmedier\n— Peter Skaarup (@skaarup_df) April 5, 2018\n#1 Christian P. Broe Petersen 5. april 2018 - 15:07\nLuk for DAB\nLad i stedet alle de nye kanaler som ingen lytter til køre via internettet, som alligevel er den løsning de fleste bruger både hjemme og på farten.\nSå kan man beholde det udmærket fungerende FM bånd, som jeg også kan høre på min 50 år gamle B&O radio i sommerhuset og i den integrerede radio med ratkontrol i min bil fra 2016, som selvfølgelig ikke har DAB eller på min DAB køkken radio som ikke har DAB+ og derfor kun kan bruges til FM lytning. Heldigvis har jeg da også en touchPC i køkkenet, så man kan køre det man vil der.\n#2 Claus Bruun 5. april 2018 - 15:11\nSå prøver vi igen at dræbe FM\nJeg synes stadig ikke det giver mening:\nEnvidere er problemet ved alle digitale tjenester, at de enten virker (signal nok) eller slet ikke. En analog FM radio, vil langsomt degraderes, men man kan få noget ud af det langt op i støjniveau, og man er klar over, hvad der sker.\nHvis vi skrotter FM, vil vi også se et massivt ressourcespild i form af kasserede radioer.\nHvorfor beholder vi ikke bare FM til det vi har i dag og så supplerer med Internettet for at sikre diversiteten. Hvorfor skal vi bøvle med DAB+(+...) og kun få et begrænset udvalg, når de to andre teknologier fungerer fint og kan give det hele. Det er muligt at der skal fokuseres lidt mere på multicasting i Internettet, men ellers er det vel lige til.\n#3 Thomas Hansen 5. april 2018 - 15:17\nDet bliver så et farvel til\nDet bliver så et farvel til luftbåren radio generelt herfra... det bliver for dyrt og besværligt, og jeg gider ikke se på en fast DAB->fm-sender i cigaret-tænderen - det bliver for grimt at have siddende. 99% af tiden kører radioen alligevel over bluetooth til mobilen, som kører musik og andet on-demand over til radioen via nettet.\n#4 Tom Paamand 5. april 2018 - 15:53\nAf hensyn til Putin-frygten er Danmark nød til at fastholde FM-båndet til beredskabsmeddelelser under russernes snarligt kommende angreb. Skriv derfor fortsat FM-drift ind i næste forsvarsforlig, og Trump blir så glad over Danmarks økonomisk dokumenterede forsvarsvilje...\n#5 John Johansen 5. april 2018 - 15:56\nI tilfælde af en situation hvor man er afhængig af, at kunne lytte til beredskabsmeldinger ved hjælp af en batteriradio, er man ilde stedt med DAB. Den holder ikke mere end max 1/20 af den tid en FM-transistorradio gør.\nRegeringen og Folketinget må, når man ser på iveren efter at købe nyt militært isenkram, anse konflikt for muligt. Hvordan mener "man" så den del af befolkningen der kun har FM eller ikke batterier nok til en DAB-radio skal modtage beredskabsmeddelelser i tilfælde af større og længerevarende strømsvigt?\n#6 Anders Hedelund 5. april 2018 - 15:58\nRe: Det bliver så et farvel til\nEnig: Farvel radio.\n#7 Eric Larsen 5. april 2018 - 16:04\nLokalradioer har netop fået nye 10-årige sendetilladelser til FM\nDer er ellers taget mange nye FM-frekvenser i brug i de seneste måneder. De kommercielle lokalradiofrekvenser var i udbud sidste år, og vinderne har været i fuld gang med at investere i udbygning af lokale FM-sendenet. De nye lokale sendetilladelser til FM gælder fra 1/1 2018 til 31/12 2027: https://slks.dk/medier/radio/arkiv/udbud/u...\n#8 Jan C Damgaard 5. april 2018 - 16:23\nFremgang på digitale kanaler, hvor der er over 50% lyttere på FM. DAB tæller ca. 20%, Net og Kabel ca. 12% Så hvor er tilslutningen til DAB? Bliver Net og Kabel lagt oveni DAB for at smukke DAB med lånte fjer? Hvornår lukkes FM i resten af Europa? USA? Asien? Afrika? Hvordan med evalueringen i 2022?\n#9 Steffen Lindemann 5. april 2018 - 16:40\n#10 Christian Halgreen 5. april 2018 - 16:43\nRe: Lokalradioer har netop fået nye 10-årige sendetill. til FM\nDe nye lokale sendetilladelser til FM gælder fra 1/1 2018 til 31/12 2027:\nDog med dette forbehold\n" Radio- og tvnævnet kan dog til enhver tid uden kompensation inddrage tilladelsen med to års varsel, såfremt dette måtte blive relevant, f.eks. på grund af overgang til digital radio. "\n#11 Jesper Thusgaard 5. april 2018 - 16:48\nKommer der ordentlig dækning\nI dele af Skanderborg er dækningen på dab elendigt. Gør man noget ved de sorte dab huller inden man lukker for fm.\nRadioen i bilen kan ikke skiftes til en med dab så der må jeg jo bare skifte bilen....\nVirker trafik radio på dab? Altså det der hedder TP (RDS?) på min FM radio.\n#12 Ulrik Brinck 5. april 2018 - 16:49\nBliver Net og Kabel lagt oveni DAB for at smukke DAB med lånte fjer?\nNej, det har hele tiden heddet, at man ville tage spørgsmålet om FM-sluk op igen, når 50% af lytningen sker "på digitale platforme" (altså ad andre veje end FM og AM). Man har aldrig sagt, at det skulle være, når 50% af lytningen sker på én bestemt digital platform (f.eks. DAB).\nJeg tror dog kun, at "almindelige" radiokanaler medregnes - altså ikke f.eks. Spotify.\n...Og nej, jeg går heller ikke ind for en lukning af FM.\n#13 John Johansen 5. april 2018 - 16:54\nHer henvises primært til dr.dk og tv2.dk\nSom intet er værd, i tilfælde af strømsvigt! - Jeg antager, at også sendere kan rammes af "Ingen strøm"! På trods af evt. backup.\n#14 Lars T. Petersen 5. april 2018 - 16:56\nRe: Så prøver vi igen at dræbe FM\nEn anden ting er, at garvede radiofolk stadig kan finde ud af at strikke en nødradio sammen af komponenter fra skrotkassen.\nOg de ikke-garvede må læse en vejledning: Foxhole radio - så kan det ikke blive mere simpelt.\n#15 Lars T. Petersen 5. april 2018 - 16:59\nKan man så få en FM sendetilladelse?\nHvis ikke FM skal bruges til noget, bliver båndet så givet frit eller hvad er planen med det?\n#16 John Johansen 5. april 2018 - 17:32\nså kan det ikke blive mere simpelt\nHvis man er den lykkelige ejer af en skrotkasse. ;-)\n#17 Lars F. Jensen 5. april 2018 - 17:40\nNu er det langt lettere at opretholde/genopbygge FM sendere efter nedbrud end at være sikker på at dr.dk, tv2.dk eller internettet som helhed virker til de mange. Det kræver meget mere der virker, end af få FM sendere i luften.\nDAB+ duer ikke til beredskab, hvis landet stander i våde.\n#18 Lars F. Jensen 5. april 2018 - 17:43\nNej, det har hele tiden heddet....\nDet er vel mere rigtigt at skive:\nJa, det gør, men det har hele tiden heddet....\nJeg erindrer også, at der stod noget om "også i biler", men kan ikke lige finde teksten.\n#19 Knut Lynghaug 5. april 2018 - 17:54\nKan dere som er fornuftige og\nKan dere som er fornuftige og skjønner idiotiet i å legge ned FM, se til deres naboland Norge , her er radiolytting i fallende kurve rett ned , selv om BAD+ mafiaen teller med dem som lytter via internett for at lyttertallene enda skal se bra ut . Norge er uten beredskap via radio, det er ingen veimeldinger,utfall i mottak ,selv i byene, ingen klarer holde radioene med batterier for en tur på fjellet i tilfelle de er heldige og får inn et signal. Det ligger i politikken til Mediakonsernene bak at alle lokalradioer skal tvinges i kne, her i Norge ble lokalradioer som sender på FM i de 4 største byene bøtelagt for å ikke ha gått over til BAD+ Norge er pr i dag det eneste landet i verden som har lagt ned FM . Motstandere av FM nedleggelse foren eder. Kan anbefale FB gruppen : (Nei til tvangsinnføring av Dab!! https://www.facebook.com/groups/1092412062...\n#20 Tom Paamand 5. april 2018 - 17:57\nBBC beholder sine FM-udsendelser\n#21 Knut Lynghaug 5. april 2018 - 18:22\nDe har tatt til fornuften som\nDe har tatt til fornuften som Sverige som også har lagt BAD på is , fremtiden er streaming via internett , og å fremme dårligere lydkvalitet , for å presse inn en mengde kanaler uten innhold via BAD+ for at sendingene liksom skal bli digitale og hva med miljøperspektivet alle radioer som kommer bli skrotet , for at noen i den tåke bakgrunnen skal tjene penger på å selge nye BAD+ brannfeller , har vært lfere tilfeller av selvantennelser i disse radioer.\n#22 Michael Jakobsen 5. april 2018 - 18:47\nEr DAB+ så færdigudviklet at vi ikke skal ud i en udskiftning af millioner af modtagere om alt for få år?\n#23 Find Bengtsson 5. april 2018 - 18:47\nDigital radiolytning som argument for udfasning af FM\nDer er ingen gode argumenter, men med lidt politisk snilde kan sammenblanding af grundlæggende forskellige medier (DAB og Net-radio) bruges som argument for at FM udfasning...\n#24 Lars F. Jensen 5. april 2018 - 19:51\nDAB bygger på en meget gammel transmissions-teknologi udviklet som et forskningsprojekt sidst i 1980'erne. Viden dengang var meget beskeden, og man forsøgte at vælge simple løsninger som kunne udføres med den chipteknologi der dengang i ca 1988 kunne bruges i forbrugerelektronik.\nSiden blev der omkring 2005 - pludseligt og lidt panikagtigt - påklistret et ekstra lag fejlrettelseskoder og tilladt HE-AAC lydkodning. Dermed skabt DAB+, hvor den totale kapacitet af en DAB MUX blev reduceret med 1/12 (fra 1152 til 1056 kbit/s). Den bedre lydkosning HE-AAC eller AAC er imidlertid langt bedre end DAB's MP2 lyd især ved de lave bitrater, som DAB/DAB+ kræver-\nDAB+ blev lavet i hast, da den svenske kulturminister Leif Pagrotsky havde stoppet udbygningen af DAB i Sverige med udgangen af 2005.\nUdover i Storbritannien, Danmark og Norge, har DAB kun opnået ringe udbredelse. Bl.a. har Sveriges daværende kulturminister Leif Pagrotsky (S) i 2005 stoppet udbygningen af DAB-sendernettet. Derfor følte WorldDMB.org sig endeligt tvunget til at igangsætte et projekt, der skulle rette nogle af de mest indlysende fejl ved DAB-standarden. 3. november 2006 annoncerede WorldDMB den nye standard DAB+. I 2015 blev det i Sverige besluttet ikke at opgradere fra DAB til DAB+. Derimod vil landet beholde FM-radio og supplere med webradio. https://da.wikipedia.org/wiki/Digital_Audi...\nDAB+ løser imidlertid ikke en hel række alvorlige problemer, som man ret længe har kendt løsningen på.\nDer var meget længe fokus på at bevare 'alle de' DAB radioer, som var solgt. Men disse radioer kunne alligevel ikke modtage DAB+ og er derfor nu alligevel røget ud eller modtager FM radio.\n#25 Lars F. Jensen 5. april 2018 - 19:57\nRe: Digital radiolytning som argument for udfasning af FM\n...lidt politisk snilde kan sammenblanding...\nDet er vist det man kalder alternative argumenter, hvis sandhedværdi mest ligner 'Fake-News', Alt-News eller en andre omskrivning af løgn eller ganske ikke retvisende.\n#26 Glenn Møller-Holst 5. april 2018 - 20:51\nRe: Kan dere som er fornuftige og\nKan dere som er fornuftige og skjønner idiotiet i å legge ned FM, se til deres naboland Norge , her er radiolytting i fallende kurve rett ned ,\nFaktisk har Norge slukket for DAB(+) ?:\nDårlig dekning og mange utfall for DAB i sør: Citat: "... Han skriver videre i en epost at årsaken til at Lyngdals Avis fikk mye dårlig mottak kan være monteringen av radioen. – Resultatene kan også tyde på at antennen er mangelfullt jordet eller at det ikke er optimal kontakt mellom antenne og mottaker – selv om installasjonen er gjort av et verksted, sier Hox. ... De aller fleste lokalradioene slipper unna kritikken, rett og slett fordi at lytterne fortsatt kan høre lokalradio på FM [ ! ] ..."\n08 MARS 2018, DAB-sendingen er stoppet\n09.03.2018, Skrinlegger DAB-prosjekt i Finnmark.\n#27 Flemming Qvist 5. april 2018 - 21:20\nLuk IKKE for DAB\nClaus Bruun har fået 35 Thump UP på at være Rasmus Modsat. Det er da godt nok en stor kontrast til det danske folketings beslutning.\nMin løsning er: En lille DAB+ tuner som er fastgjort til min gamle B&o transistorradio. Forbundet til AUX porten. Særdeles god lyd og nemt og overskueligt programvalg. Den lille DAB+ tuner har også FM samt en mp3 afspiller. Så radioen er på den måde bedre end en ny. Hvor mange Thumb UP får jeg for denne enkle og brugbare tekniske løsning ?\n#28 Knut Lynghaug 5. april 2018 - 21:30\nDAB og FM har de de store BauerMedia/MTG/nrk forlatt det er riktig , i tillegg har de presset frem at lokalradioer i store byene ikke får sende på FM da det er konkurransvridende for de store som presser frem innhold via BAD+ både lydbilde og programinnhold. Det er alltid kundens feil at det er så dårlig dekning og utfall , de har kjøpt for billig radio eller feilmontert antennen, de har tilogmed reist landet rundt på en forkynnelsereise for å "lære" folket hvor fortreffelig systemet virket, alltid til ukjent tid og sted i tilfelle de skulle møte motstandere av tvangsinnføringen.\n#29 Anders Bagger 5. april 2018 - 21:46\nAfløseren for DAB+?\nDet er så ærgerligt, at nu har AM... og FM kørt utallige år, så kom DAB, som blev lukket efter få år og udskiftet med DAB+.. som de fleste ikke har mulighed for at sætte i deres bil... det minder lidt om samme ting man gjorde da man valgte TV kanaler skulle sendes digitalt.. få år efter skiftede man igen format og alt udstyr kunne smides i skraldespanden, er der slet ikke nogen "greenpeace folk" der har råbt over det spild af udstyr der er hver eneste gang man skifter.. eller kassere et format? Jeg gad godt kende begrundelsen for at lukke FM totalt?... hvis alt alligevel kan køres over Internettet, er det vel ikke så vigtigt at få flere kanaler fri i FM båndet?\n#30 Niels Foldager 5. april 2018 - 22:21 Blogger\nEr der nogen her der ved hvilke argumenter politiske FM-modstandere/DAB+-tilhængere har for så åndsvag en beslutning?\nOg hvad siger de pågældende politikere til ovenstående argumenter om f.eks. beredskabsradio og om radioudskiftning for flere milliarder?\n#31 Torben Nielsen 5. april 2018 - 22:36\nLuk DAB+ før FM senderne\nDAB+ har lavere indendørs dækning, da der sendes ved mere end dobbelt frekvens, med ca 25 % af sende effekten for FM. Effektbesparelsen herved indgik som en væsentlig faktor i Business Casen ved indførelsen af DAB i slut 90-erne.\nEffektbesparelsen, og mulighed for flere kanaler, for DR var de tyngengde argumenter for indførelsen af DAB i Dk. Frekvensomlægninger har siden muliggjort flere FM kanaler, så de flere kanaler er nu en realitet, efter sidste udbud af lokalkanaler.\nDAB har på ingen måde været en publikumssucces, med ca 20 % DAB lyttere.\nBilradioer skal ikke udskiftes til 2 mia+ kr, hvis der sikres 4G dækning i bilerne. Det vil også have andre fordele, og vil være billigere for hele samfundet.\n#32 Bjarke Mønnike 5. april 2018 - 23:10\nOg ringe udbredelse som ingen har glæde af,,,,,, selvfølgelig kun for atDR kan presse flere af deres ligegyldige kanaler ud i "æteren" til glæde for hvem, når DAB dækningen ikke som FM når alle steder hen. FM har været en glæde siden det kom frem og trafik advarslerne i bilradioernem som kommer hvor man end er, kan så ikke nå alle hvis og når DAB lortet kommer frem som vi kender det.\nI en krigssituation hvad så? Alle der har en bil har FM og stort set alle der har en radio har en FM modtagelse.......hvorfor i alverden skal vi have noget, som ingen der har radioer vil have, bare fordi en mastodont som DR synes at det kunne vær opportunt, at vi alle skal bløde kassen for at de kan få flere ligegyldige kanaler at genere os med....kære politikere tænk jer om.\n#33 Ulrik Brinck 5. april 2018 - 23:28\nRe: Afløseren for DAB+?\nså kom DAB, som blev lukket efter få år og udskiftet med DAB+.. som de fleste ikke har mulighed for at sætte i deres bil... det minder lidt om samme ting man gjorde da man valgte TV kanaler skulle sendes digitalt.. få år efter skiftede man igen format og alt udstyr kunne smides i skraldespanden,\nJo, ja, DAB havde vi nu dog i 15 år (2002-2017), så det er ikke helt sammenligneligt med tv, hvor man sendte i MPEG-2 i blot 6 år.\nDet, der hidtil har haft allerkortest levetid, er vel formaterne for internetstreaming. Først var det RealAudio, der var de facto-standard, så blev det WMA, og så MP3 og AAC. Der er vist ikke mange, der streamer i RealAudio eller WMA i dag.\n#34 Ulrik Brinck 5. april 2018 - 23:55\nDet er jo i sidste ende en strid om ord. Som sagt går jeg ikke ind for en lukning af FM, men hvis præmissen er, at spørgsmålet om lukning af FM skal tages op, når over 50% af lytningen sker på digitale platforme, så giver det da god mening at medregne alle digitale platforme. Det handler jo om, om der lyttes på FM eller ikke på FM. I den sammenhæng er det ligegyldigt, hvad vej der så lyttes ad i stedet for.\n#35 Ro Larsen 6. april 2018 - 00:07\nDAB radio og dårligt signal i bil\nDet er fint nok med DAB hvis det virkede. Er ubrugeligt her i Thy hvor jeg bor. Har selv en Pioneer topmodel med navigation og DAB i min bil. Første gang jeg ville teste DAB funktionen holdt jeg i min kælder garage og kunne ikke få det til at virke??? Da der ganske simpelt ingen DAB signal er i min kælder, så fik kørt bilen ud på vejen hvor jeg kunne fange nogle stationer. Men der er alt for mange huller i dækningen her i området. Som gør at DAB reelt er ubrugeligt og jeg kun bruger FM\nEn af mine venner har en halv år gammel Octavia med original monteret DAB og udvendig antenne, og jo den har en smule bedre modtagelse end i min bil hvor den sidder på forruden. Men modtagelsen er stadig ikke god nok til at man kan køre på job og høre DAB hele vejen uden udfald.\n#36 Ulrik Brinck 6. april 2018 - 00:26\nRe: DAB radio og dårligt signal i bil\nBare ikke i boliger eller biler, hvor der ofte er udfald eller rum/områder uden dækning. ... men ellers ;-)\nJeg synes da, at det fungerer ganske glimrende i bilen. På DR's kanaler har jeg reelt ikke udfald nogen steder.\nPå de kommercielle er der områder uden dækning - det skyldes, at Teracom reducerede antallet af sendere betydeligt, da de overtog driften af MUX1. Men det er jo ikke teknologiens skyld.\n#37 Ro Larsen 6. april 2018 - 00:49\nJeg vil gerne indrømme at jeg ikke har testet med DR. Nu hører jeg GoNova som år efter år bliver kåret som danmarks bedste morgenshow, og hvis jeg ikke kan høre det uden mange udfald. Så virker DAB i mine øjne ikke.\nMen ja det kan løses ved at skrue op for sendestyrken og sætte flere master op. Så vi får en 100% dækning, som man bør kunne forvente i et lille fladt land som danmark, og som FM tilbyder.\n#38 Benny Olsen 6. april 2018 - 02:07\nLad os få AM tilbage\nDe fleste bilradioer kan vel stadig køre AM, kvaliteten er godt nok mest velegnet til tale, men optimalt til trafik og beredskab meddellelser, køber vi en DAB+ så har den ofte kun en lille overstyret højtaler, så kvaliteten er åbenbart ikke vigtig.\n#39 Allan Olesen 6. april 2018 - 07:34\nFM og DAB er de to teknologier til luftbåret lytning. Resten er over internettet og egentlig ret irrelevante for beslutningen om fremtidens luftbårne teknologi.\n#40 Søren Nielsen 6. april 2018 - 08:47\nIngen DAB i biler og ingen beredskab\nStort set ingen biler har DAB, og slet ikke DAB+, og slet slet ikke mulighed for løbende opgraderinger, når der kommer nye DAB formater. Hvis man vil have en DAB radio i bilen, så koster det er formue, og det er der ikke mange der er villige til at betale, og slet ikke med den ringe dækning vi har i Danmark. Det betyder at trafikradio forsvinder (her ligger også en teknisk udfordring i DAB systemet, som endnu ikke findes), og langt de fleste vil helt fravælge radio i bilen, og i stedet benytte sig af streaming tjenester og medieafspillere. Som nødberedskab er DAB uanvendeligt, da det ikke virker i feks. en kælder - og det kommer det heller ikke til.\n#41 Mikael Ibsen 6. april 2018 - 09:01\nNyt for nyts skyld -\nMen det er selvfølgelig fedt at blive alarmeret i HiFi i en krisesituation....\n#42 Jesper Thusgaard 6. april 2018 - 09:26\nRe: Ingen DAB i biler og ingen beredskab\nHvis man vil have en DAB radio i bilen, så koster det er formue, og det er der ikke mange der er villige til at betale, og slet ikke med den ringe dækning vi har i Danmark. Det betyder at trafikradio forsvinder (her ligger også en teknisk udfordring i DAB systemet, som endnu ikke findes), og langt de fleste vil helt fravælge radio i bilen, og i stedet benytte sig af streaming tjenester og medieafspillere. Som nødberedskab er DAB uanvendeligt, da det ikke virker i feks. en kælder - og det kommer det heller ikke til.\nJeg er den glade ejer af en 4 år gammel Citigo, DAB radio i den er muligt, men det var så dyrt da jeg købte bilen at det blev fravalgt da jeg købte bilen.\nDet samme skete med fruens bil, en Fabia. Der skulle en anden radio i end den der var i fra fabrikken og et DAB modul. Radioen alene kostede 5000 kr. og DAB modulet over 2000 kr. Dertil kom lønninger til at udskifte radioen og montere antennen.\nTil sammenligning sælger Skoda en 2 kops espresso maskine med taske til 1800 kr.\nAt der så heller ikke er RDS på DAB og heller ikke på streaming radio. Det er for os der bruger motorvejen hver dag et kæmpe problem. Men DR burde jo kunne lave en knap på deres APP så jeg kunne vælge Trafik meddelser til for mit område, lige meget hvilken kanal jeg lytter til. Den service kunne de jo så udbyde til andre stationer.\n#43 Henrik Eriksen 6. april 2018 - 09:56\nPræcis. Radioens hovedformål er i min optik at kunne give information til borgerne i en nødsituation. FM er et enkelt system, som ikke er afhængigt af at alt i landet ellers fungerer - stik modat DAB!\nMine forældre havde en transistorradio. Jeg kan huske at den fik nye batterier én gang i løbet af min barndom. For et par år siden købte min mor en DAB-radio til at stå i køkkenet. To dage efter sagde hun til mig, at der var noget galt med den, fordi nu kunne den ikke spille længere. Batterierne var bare flade. Hun havde godt nok også haft den tændt uafbrudt, men det er tilstrækkelig dokumentation for mig om, at til beredskabsmeddelelser er DAB komplet uanvendeligt.\n#44 Lars Munksgaard 6. april 2018 - 10:13\njeg mangler at vide hvad\njeg mangler at vide hvad koster det at drive FM nettet!\n#45 Peter Dyrelund 6. april 2018 - 10:37\nJeg har 7 veteranbiler/youngtimerbiler. Hvilke fuskerløsninger skal jeg benytte for fortsat at kunne høre radio under kørslen? Jeg vil både af økonomiske årsager og for at bevare det tidstypiske look ikke skifte alle de velfungerende bilradioer ud til noget moderne bras.\n#46 Steen Christensen 6. april 2018 - 10:48\nHvem har hvilke ulemper ved den model?\nStreaming holder ikke. Jeg kørte igennem tyskland for et par dage siden og ville streame DR med tune in. Det var kun 2 gange jeg havde 4G signal til mere end 5 minuter før jeg havde en længere periode med udfald. FM kan man lytte til også hvis der er et svagere signal. Til gengæld var der dejligt stille i bilen i lange perioder.\n#47 Rolf Andersen 6. april 2018 - 11:00\nOK. Der er ikke så lang tid ..\nOK. Der er ikke så lang tid til næste folketingsvalg ...\n... skal det være skolelærerne, spisepausen, medieforliget - eller ?\n#48 Per Hansen 6. april 2018 - 11:02\nDet her giver så lidt mening at det er nærliggende at tænke korruption som en forklaring. Der er jo masser af salg i nye radioer, og med en regering der kun tænker i at berige sig selv og vennerne på bekostning af alle andre, samt deres fokus på kortsigtet profit frem for det gode samfund, er det oplagt, at korruption kunne være indblandet. Eventuelt indirekte via lobbyisme, partistøtte, gode middage osv. Jeg siger ikke at det faktisk sker, men det er en oplagt forklaringsmulighed, nu hvor ingen andre forklaringer giver mening. Og regeringen udviser jo i forvejen foragt for lov og ret på adskillige områder, så mere direkte korruption ville ikke falde dem svært.\nUanset hvad har regeringen helt klart ikke befolkningens bedste med i deres overvejelser - eller i så fald vejer det meget lidt i deres regnestykke.\n#49 Mikael Ibsen 6. april 2018 - 11:10\nMere hoved under armen:\n"For at fremskynde overgangen til digital radio samt skabe større radioudbud og øget mangfoldighed** lukkes FM-båndet senest i 2021"\nEr der noget, som har skabt "mangfoldighed" i sin tid var det vel de små lokale FM stationer, der skød op overalt - men de var selvfølgelig ikke statskotrollerede.\n1) Temmelig mærkværdigt argument - lukning af lokale småstationer reducerer jo nok "mangfoldigheden" - og ikke mindst, når produktionsbudgetterne åbenbart skal reduceres.\n2) Med lukning af FM får man skovlen under autonome småstationer, og dermed kraftigere kontrol med informationen. Hvad skal man mon lægge i det på længere sigt ?\n3) DAB's notorisk ringere udbredelse og modtageevne udgør i givne situationer en reel sikkerhedsrisiko, og ønsket om afhængighed af DAB som varslingsmedie afspejler en rystende uansvarlighed og ligegladhed med den befolkning, man er sat til at servicere - og passe på - kombineret med den for politikere så karakteristiske uvidenhed om den tekniske side af det, de skalter og valter med.\nSjældent har et lovforslag være mere uigennemtænkt, og regeringen skylder faktisk befolkningen en solid undskyldning, for mere eller mindre bevidst at risikere dennes sikkerhed og velfærd i en potentiel krisesituation, åbenbart for at spille moderne og fremme en i den sammenhæng ligegyldig og mangelfuld gadget.\nDet kan vist ikke blive pillet af dagsordnen hurtigt nok !!!\n** "mangfoldighed" - et buzzword, som flittigt fyres af sammen med "public service" (har man overhovedet et dansk ord for dette vagt definerede fænomen), når det begynder at knibe med valide argumenter.\n#50 Lars F. Jensen 6. april 2018 - 12:06\nRe: jeg mangler at vide hvad\nDet tror jeg ikke, du kan du ikke få et ærligt svar på.\nDer er alt for meget politik både fra politikerne og lobbygrupper inkl. Teracom.\nTeracom havde (har?) DAB sendeudstyr, som de gerne ville (vil) have solgt. Men det er næppe en samfundsøkonomisk begrundelse for mere DAB/DAB+ og da slet ikke her i Danmark.\n#51 Johnny Olesen 6. april 2018 - 12:06\nNu er det jo ikke i sig selv nok at have en fin teknologi, hvis den er så ineffektiv /dyr, at der ikke opsættes de fornødne sendere.\nDet er et politisk problem - ikke et teknologisk eller økonomisk problem.\nJeg HAR prøvet DABx i både bolig og bil. Både hos mig selv og hos familie. Det virker bare ikke stabilt.\nI boliger kan det nok afhjælpes med udvendige antenner og så træk af antennekabel rundt hvor man gerne vil have en radio. Hvad kommer det til at koste? Det kommer så ikke til at ske.\nEn udendørs Triax DAB antenne med koster 179 kroner og 10 meter kabel koster 35 kroner inkl. stik.\nTror du ikke du vil kunne overleve den udgift?\nI bil har jeg haft udfald hver dag, og oplever klart bedre dækning med min smartphone med 4g. For kun 5-10.000 ekstra kan jeg måske opnå bedre DABx i bilen? Det kommer så ikke til at ske.\nMine - og andres - erfaringer er jo baseret på det opsatte sendenetværk.\nEr disse erfaringer så baseret på modtagelse med en ekstern antenner?\nHvis man skal give os bedre erfaringer må man vel opsætte de fornødne ekstra master.\nMen det kan måske være så dyrt, at DABx så bliver langt dyrere for broadcasterne end FM+Internetradio. Det vil jo ikke se så pænt ud i en rapport.\nDer har du helt sikkert ret, men det kommer helt an på, om du ønsker gratis modtagelse af radio. En 4G forbindelse i bilen er ikke gratis - den koster penge.\n#52 Allan Astrup Jensen 6. april 2018 - 12:08\nRe: Luk for DAB\nJa, skiftet til DAB nedsatte vort radio forbrug stort set til nul. DAB+ aflivede vor DAB radio, hvad der formentligt var formålet, så folk skulle ud og købe nyt grej og hermed støtte omsætningen i branchen, og vi skal ikke have en ny, da vi ikke brugte den gamle ret meget. Hører kun FM radio (P4) i bilen. Nå FM slukker kommer der ikke en anden radio, og det vil forringe trafiksikkerheden, at trafikmeldinger ikke kommer frem. Hvis vi i fremtiden med vold og magt skal høre et radioprogram bliver det med smartphone eller tablet. Ved Kulturministeriet overhovedet,hvad konsekvenserne er ved deres handlinger, eller sidder embedsmændene i et elfenbenstårn? Medieforliget vil sikkert aflive DR3, som er en af de bedste kanaler, ligesom man tidligere fjernede det gode nyhedsprogram i DR2 morgen, formentlig for at hjælpe TV2's Go'Morgen. DR Ultra vil sikkert også blive fjernet, selvom det er så populært blandt de unge og kan fastholde dem i flowTV. osv. Når FlowTV er ved at uddø, er det fordi politikerne har skambidt de danske kanaler. Det meste af kvalitet, folk bliver henvist til, vil i fremtiden blive på engelsk til skade for dansk sprog og kultur.\n#53 Frank Pedersen 6. april 2018 - 12:27\nDAB (+) lyder hørbart ringere end FM. Det er et teknisk tilbageskridt bestemt af ( levebrøds )politikere.\n#54 Johnny Olesen 6. april 2018 - 12:30\nStort set ingen biler har DAB, og slet ikke DAB+, og slet slet ikke mulighed for løbende opgraderinger, når der kommer nye DAB formater.\nSludder og vrøvl. I Norge virker trafikinformation over DAB+ fint, men det er ikke alle DAB+ adaptorer som har funktionen indbygget. Normale bilradioer med DAB+ har normalt altid funktionen indbygget.\nHvis man vil have en DAB radio i bilen, så koster det er formue, og det er der ikke mange der er villige til at betale, og slet ikke med den ringe dækning vi har i Danmark.\nSludder og vrøvl. Merudgiften til en DAB+ radio en minimal på en ny bil. Vi taler om nogle få hundrede kroner for bilfabrikanten sammenlignet med en FM radio, og i det store udland kan man købe masser af bilmodeller med DAB+ som standard.\nDet betyder at trafikradio forsvinder (her ligger også en teknisk udfordring i DAB systemet, som endnu ikke findes), og langt de fleste vil helt fravælge radio i bilen, og i stedet benytte sig af streaming tjenester og medieafspillere. Som nødberedskab er DAB uanvendeligt, da det ikke virker i feks. en kælder - og det kommer det heller ikke til.\nSludder og vrøvl. Hvorfor skulle trafikradioen forsvinde, når funktionen findes i bilradioer med DAB+ tuner?\nDer er forøvrigt der hinrdre, at DR f.eks. kunne opretholde én landsdækkende mono FM kanal, som kunne bruges til beredskabmeddelelser og trafikinformation. Det kunne passende være en tavs radiokanal som kun blev brugt ilt trafikinfo og RDS-data.\n#55 Lars F. Jensen 6. april 2018 - 12:43\nEn 4G forbindelse i bilen er ikke gratis - den koster penge\nJa, men mest nej. Udover 20 h tale/fri SMS har jeg 20 GByte/md eller 160 Gbit/md for 99 kr.\nDAB+ audio anvende vel i snit ca 100kbit/s pr radiokanal. Det er 160.000.000 kbit/md /100 kbit/s = 1.600.000 sekunder/md før jeg skal betale ekstra.\nDer er ca 24 x 30 x 3600 sekunder i en måned = 2.592.000 s/md.\nDet betyder, at jeg kan modtage ca 15 time radio hver eneste dag uden at skulle betale ekstra.\nSelv folk, der kører meget, er da ikke noget der bare ligner 15 timer i bilen alle ugens dage. Lige netop radio bruger så lidt bitrate, at det ikke er økonomien, der forhindre at streame over 4G\nMen der er dog mindst to problemer ved radio over 4G: 1. Tvivlsom 4G dækning overalt og ikke mindst over kystnært hav. 2. Spidsbelastning i myldretid fx på/omkring en motorvej (multicast ?)\nPS! Johnny, ved du, hvordan den tekniske status er på 4G/LTE multicast ?\n#56 Ulrik Brinck 6. april 2018 - 12:59\nForudsat at du altså ikke bruger mobildata til noget som helst andet. Men folk, der hører netradio i bilen via telefonen, bruger nok også data til andet, så reelt skal man jo sørge for at købe så meget data, at man har nok til begge dele.\nDer er ingen, der endnu har kunnet overbevise mig om, hvorfor jeg er interesseret i at betale et teleselskab for adgangen til at høre radio i bilen, når jeg kan tage signalet ned selv, gratis og uden forbrugsloft.\n#57 Johnny Olesen 6. april 2018 - 13:00\nEller også har politikerne set skriften på væggen i forhold til hvor det europæisk marked? I Italien bliver det f.eks. snart ulovligt at sælge radioer uden digital tuner, og hvor meget fremtid har FM så i det land?\n#58 Johnny Olesen 6. april 2018 - 13:05\nDe kører stadigvæk demonstrationer med 4G/LTE multicast, men jeg har endnu tilgode at se et reel kommercielt projekt, hvor de benytter det i stor stil. Det har mest være event drevet, hvor brugere på et stadion har fået adgang til multicast.\nMen hold øje med T-mobile i USA. De kunne muligvis være de første til for alvor at udrulle TV via multicast over 4G.\n#59 Ulrik Brinck 6. april 2018 - 13:09\nDe fornødne sendere var der allerede, indtil 1. oktober 2017, men Teracom valgte at spare dem væk. I sidste ende skyldes det den politiske beslutning om, at MUX1 skulle drives af en gatekeeper på kommercielle vilkår med mindst 80% dækning.\nOpgaven blev vundet af Teracom, og da det skal drives på kommercielle vilkår, vælger Teracom selvsagt at gøre det så billigt som muligt, og da politikerne har givet gatekeeperen lov til at "nøjes" med 80% dækning, så bliver det selvfølgelig sådan. De sender til de 80% af landet, som er kommercielt mest attraktivt at sende til.\nDet er stadig ikke teknologiens skyld - det ville have være det samme på FM, hvis man lavede sådan en model dér.\n#60 Johnny Olesen 6. april 2018 - 13:10\nRe: Hvad med lydkvaliteten?\nJeg vil give dig helt ret Frank, men det handler mere om valg end teknologien.\nDR kunne sagtens levere en ganske fornuftig kvalitet over DAB+ men det kræver at DR lukker en radio kanal eller to. Hvis DR f.eks. skrottede P7 MIX og P2, så ville alle DRs kanaler kunne sendes i en ganske fornuftig kvalitet.\n#61 Svend Nielsen 6. april 2018 - 13:17\nTrafik info via RDS forsvinder...\nMit navigationssystem i bilen suger RDS data fra FM radioen og bruger det i ruteplanlægningen. Systemet opdateres dog ikke eller kun sjældent i Danmark, men i f.eks. Tyskland er det en stor hjælp.\nSå at anskaffe en add-on DAB+ radio gør det altså ikke.\nPersonligt vælger jeg nok at se stort på dansk FM radio når signalet forsvinder. I hovedstadsregionen er der udmærket svensk FM dækning (jeg er faktisk allerede begyndt at lytte mere til svensk radio), og sydover kommer de tyske FM stationer på ved omkring Tappernøje. Resten henter jeg så ind via podcast - hvis der absolut er et eller andet resten af familien har behov for at lytte til.\n#62 Ulrik Brinck 6. april 2018 - 13:18\nSå hvis vi forestiller os, at udviklingen en dag har ført til, at 1% af lytningen sker på FM, 1% på DAB+ og 98% over internettet, så skal vi stadig bevare FM, fordi de 50% digital lytning ikke er opnået? Er det det, du mener?\n#63 Svend Nielsen 6. april 2018 - 13:52\nDet er ikke korrekt. Man er nødt til at se på den konkrete anvendelse, herunder f.eks. RDS, navigation, nødberedskab, spøgelsesbilistmeldesystemet, forsyningssikkerhed, omkostninger ved skift, lydkvalitet, hensynet til udenlandske biler uden DAB+, osv.\nHvis man kun betragter en enkelt anvendelse som "luftbåret lytning", så begår man en meget stor - og potentielt meget dyr - systemfejl.\n#64 Torben Aagesen 6. april 2018 - 14:50\nStop så det pjat\nVælt dog den regering og deres støtter!\n#65 Ulrik Brinck 6. april 2018 - 15:20\nFor DR's tre FM-kanaler kostede det 24 millioner kroner i 2015 og anslået 29 millioner i 2020.\nFor DR på DAB(+) er tallene 40 millioner i 2015 og anslået 59 millioner i 2020, forudsat at sendernettet udbygges mht driftssikkerhed og antallet af sendemaster.\nAltså umiddelbart dyrere i kroner og øre for DAB+, men man skal dog huske, at der så også udsendes flere DR-kanaler, og at Radio 24syv indgår i tallene for DAB+, men ikke i tallene for FM. Hvis man opgør det pr. kanal, er DAB+ billigere end FM.\nFor Nova FM er tallene 4 millioner for FM og 3 millioner for DAB i 2015, og anslået 4 millioner for FM og 1,5 millioner for DAB+ i 2020. Altså noget billigere for DAB+ for én radiokanal.\nKilde: Side 95-96 her: https://slks.dk/fileadmin/user_upload/doku...\nDer er tilsyneladende ikke nogen tal for Radio 24syv på FM eller særskilt for Radio 24syv på DAB+.\n#66 Jan Andersen 6. april 2018 - 15:32\nRadio24syv råder over 96Kbit mener jeg. Da de ligger i DR´s MUX, betaler de derfor ca. 1/12 af driftsomkostningerne.\nBemærk at det DAB sendenet NOVA sender på, er Teracoms net. Dækningen er lidt over 81% af landet. Nettet består af 26 sendere, og derfor er driftsomkostningerne noget mindre end DR´s net.\n#67 Bjørn Engsig 6. april 2018 - 15:40\nSkriv til en kulturordfører\nMå jeg foreslå de mange, der (som jeg selv) finder beslutningen om at lukke FM helt forkert, at skrive til en eller nogle få kulturordførere. De kan ret nemt findes ved at gå ind på folketingets hjemmeside, vælge medlemmer, og herefter vælge efter ordførerskab. Skriv seriøst og velunderbygget, så der er større chance for, at mailen bliver læst og reageret på.\n#68 Lars F. Jensen 6. april 2018 - 16:50\nSå hvis vi forestiller os, at udviklingen en dag har ført til, at 1% af lytningen sker på FM, 1% på DAB+\nDet er næppe noget problem, at faste radioer ikke kan omlægges til Internetadgang.\nMed det gør vi ikke i biler, hvor valgene kun er mellem 4G/LTE, DAB+ eller FM.\nDa meget få biler pt. har DAB+ og det er ret dyrt at købe, så vil de nuværende biler helt overvejende kun have en FM radio installeret indtil de skrottes efter 16-18 år. Det betyder, at der forsat er omkring 50% af disse biler om 8-9 år dvs. i 2025-26 og hele 25% om 12-14 år dvs i 2029-31 Dertil kommer rigtigt mange af de biler, som købes nu og de næste år.\nHer skal man huske, at der er en stor del af bilisterne, som kun hører P4, P3, P1 eller 24syv. En mindre del hører Nova, POP-FM, radio100, The Voice eller evt. en bestemt lokalradio.\nFor rigtigt mange er FM helt dækkende for deres behov for og ønsker til radio i bilen.\nMed det ( i det mindste for radio) rigelige antal GB man får med sit mobil-abonnement, kan jeg ikke se nogen grund til, at den lille share, der hører ikke FM-sendte radioer, ikke let kan streame på deres mobil også i bilen.\n#69 Johnny Olesen 6. april 2018 - 17:38\nTilføjer lige lidt ekstra info: Jeg mener alle nyere Qualcomm snapdragon chipsæt fra version 800 og nyere understøtter eMBMS.\nJeg kan se, at Reliance Jio tester eMBMS i øjeblikket, og da det er verdens største 4G LTE netværk (og fuldstændig rene 4G netværk), så er det spændende at følge.\n#70 Johnny Olesen 6. april 2018 - 17:39\nOg det argument kan man så også bruge til alle dem, som ikke kan eller vil skifte til DAB+. Det er netop den løsning, som mange nordmænd har benyttet, hvor de har koblet deres smartphone til deres eksisterende bilradio via bluetooth eller bilradioen 3,5 mm audioindgang.\nHvis løsningen virker i Norge, så kan vi danskere vil også gøre det samme.\n#71 Claus Bruun 6. april 2018 - 18:28\n"Hvis løsningen virker i Norge, så kan vi danskere vil også gøre det samme."\nMen hvorfor skulle vi dog det, når vi har et velfungerende FM-net ? Skulle vi ikke hellere bevare FM til mainstream/public service, droppe DAB og så bruge internettet til special/nichekanaler ?\n#72 Jan Haugsted 6. april 2018 - 18:48\nJeg må indrømme at jeg ikke har orket at læse hele denne debat, men jeg læser at nogle politikere vil spare penge ved at stoppe FM båndet. Hvad sparer man mon ved det? Hvis det er for at indføre endnu flere digitale kanaler på det bånd sparer man ikke noget.\nJeg undrer mig over at så mange har problemer med modtagelsen af DAB. jeg bruger DAB+overalt i hjemmet og i bilen. Med mine radioer (IRC) virker det perfekt altid, også når jeg kører til Gedser.\nMen derfor er det stadig dumt at sløjfe FM-båndet.\n#73 Johnny Olesen 6. april 2018 - 19:26\nDet undre også mig, men på den anden side så forstår jeg sådan set godt folks oplevelser.\nDer er problemer med modtagelsen af DAB+ i visse områder, men det er altså problemer der i de fleste tilfælde kan løses med en udendørs antenne eller ved at købe radio med bedre modtageevner. Bor man f.eks. i det vestlige Rødovre, så vil man have problemer med at modtage DAB+ med en køkkenradio, der har en lille teleskop-antenne. Sådan er det bare, og så må man købe sig en radio med ekstern antenne.\nDet er samme problem med DAB+ radioer i biler - i en bil er en ekstern antenne simpelthen nødvendig for at få en rimelig oplevelse af DAB+.\n#74 Peter Kyllesbeck 6. april 2018 - 19:47\nRe: Skriv til en kulturordfører\nEller opret et forslag og skriv under.\n#75 Allan Olesen 6. april 2018 - 21:08\nNår man så har set på alt det, hvad er det så i mit udsagn, der ikke er korrekt?\nDet er lidt trættende at diskutere med folk, der først siger, at man tager fejl, og derefter skriver en hel masse, der ikke modsiger det, man har sagt.\n#76 Allan Olesen 6. april 2018 - 21:15\nI den situation synes jeg, det ville være relevant at overveje en lukning af både FM og DAB+, eftersom der åbenbart ikke længere er den store brug for et luftbåret medie.\nAt der ad andre veje foregår 98% digital lytning, vil være et ret underligt argument for at beholde DAB+ og lukke FM.\n#77 Ulrik Brinck 6. april 2018 - 22:40\nJo, ja, men nu var det jo ikke dét, der var spørgsmålet (lukning af DAB+).\nMit opstillede scenarium skulle illustrere, at det for mig at se ikke giver mening at sige, at FM i tilfælde af, at lytningen kommer under 50%, kun skal lukkes, hvis det er EN bestemt anden platform, lytterne er flyttet over på. Det afgørende må da være, om FM bliver brugt af lytterne eller ej.\n...Altså når den politiske præmis er, at man skal se på spørgsmålet, når FM-lytningen er kommet under 50%. At vi så nok er enige om, at det slet ikke burde være dét, der er præmissen, er en anden historie. Man lukker jo heller ikke svømmehallen, fordi kun 49% af byens borgere benytter den.\n#78 Bjarke Mønnike 6. april 2018 - 22:46\nSkulle vi ikke heller slukke for regeringen inden 2021 ?\n#79 Allan Olesen 6. april 2018 - 23:28\nDet giver fuld mening for mig, at så længe vi har to teknologier til luftbåren radio, og luftbåren radio stadig er særdeles efterspurgt, så skal vi ikke lukke for den teknologi, som flertallet af lytterne af luftbåren radio faktisk anvender.\nDit konstruerede eksempel har ikke den del med, som jeg har markeret med fed.\n#80 Johnny Olesen 7. april 2018 - 10:48\nDet er vel de færreste der vil bo i et hus hvor det roder med løse kabler permanent.\nHvis der virkelig skal bruges ekstern antenne til radioerne i køkkenet og på kontoret, så skal der selvfølgelig trækkes kabler pænt i væggene (som alle andre kabler i en almindelig bolig). Der skal så retableres og males bagefter. Der skal trækkes kabler på loft der skal føres igennem 400mm loftisolering og bruddene på dampspærren skal genlukkes lufttæt. Det vil involvere en antennemontør og en maler. Der skal bruges almindelige LK Fuga dåser. Det får jeg ikke nogen til at gøre pænt for under 3000 for totalentreprisen. Mine nuværende, små FM-radioer klarer sig fint med alm. teleskopantenne.\nNogle ser problemer, andre ser løsninger - og dette er et fremragende eksempel på dette.\nDet er helt fair, at man mener, at at skal være snorelige og at alle former for kabler skal skjules. Den slags mennesker må så betale for at få arbejdet udført, hvis de ikke selv kan finde ud af det - alt ære og respekt for det. Nogle mennesker kan nøjes med en VW uP! mens andre insisterer på, at alt under en BMW M5 ikke er en rigtig bil. Dem med BMW'en betaler så både mere vægtafgit, højre forsikring, bruger flere penge på benzin og de får nok også flere fartbøder.\nMen det ændre ikke på, at vi tale om en minimal udgift til en ekstern antenne og et par meters kabel.\n#81 Johnny Olesen 7. april 2018 - 10:51\nSpørgsmålet er, hvor længe FM forsætter med at være den mest anvendte luftbårne teknologi. Igen vil jeg minde folk om, at danskernes teknologivalg bliver dikteret af de store lande omkring os, og i løbet af ganske få år, så vil alle normale radioer være digitale radioer enten i form af DAB+ eller Internetradioer.\nPga. vores tossede afgiftssystem, så forsøger bilbranchen desværre at krybe udenom denne udvikling så længe som muligt.\n#82 Steen Thomassen 7. april 2018 - 12:27\nHvad sker der i andre lande. Sker der noget i Tyskland fx. Sverige holde igen på DAB. Er nogen tal på hvad der sker i andre lande.\nMen udvalget af DAB radioer er desværre mindre end til FM.. der er ikke noget som presser leverandørerne....\nNorge har slukket for FM-radio. Men når ingen større lande planlægger slukning, så lander vi i den situation vores udvalg formindskes fordi mange af større og mere afgørende lande ikke slukker for FM-båndet. Dvs vi kommer til at stå alene sammen med Norge hvis vi slukker for tidlig.\n#83 Johnny Olesen 7. april 2018 - 13:05\nDu kan følge udviklingen på www.worlddab.org og selvfølgelig huske på, at det er en organisation, som er sat i verden for at promovere digital radio.\nMen ja - det sker MEGET omkring os i øjeblikket.\nI Holland har de udvidet DAB+ dækning og kører store kampagner for digital radio.\nTyskland udvider også DAB+ dækning og tilføjer flere multiplexer samt flere kanaler. Derudover er den tyske bilindustri hoppet med på DAB+ vognen.\nItalien har forbudt salg af radioer uden digital tuner med fra medio 2019.\nBelgien udruller et landsdækkende DAB+ net og kører kampagner for at få folk til at skifte til DAB+.\nØstrig udruller i løbet af i år et landsdækkende DAB+ netværk.\n56% af den polske befolkning har nu DAB+ dækning\nOg listen forsætter...\nPointen er, at mange af de andre Europæiske lande har sat foden på speederen, og det betyder, at alle radioproducenter nu har set lyset. Dvs. at DAB+ radioer fra at være en niche til markederne i Danmark, Norge, Schweiz Malta og England pludselig bliver et marked, der også inkluderer lande som Holland, Belgien, Tyskland, Italien, Østrig, Polen m.fl.\nHvis man har lidt matematik- og geografi-evner, så kan man hurtig se, at markedet er vokset ganske betragteligt, og det betyder, at producenterne nu pludselig begynder at lave ALLE deres modeller med DAB+ tuner som standard.\nSå behøves man ikke være ret intelligent for at kunne regne ud, at hvis standardtuneren på ALLE radioer bliver DAB+, så bevæger radiomarkedet sig imod DAB+. Alle radioerne kan selvfølgelig stadigvæk modtage FM, men når standardtuneren er DAB+, så er det DAB+ almindelige mennesker kommer til at bruge.\nDerfor er det simpelthen idioti at forsætte med at drømme om FM. DAB+ er på ingen måde perfekt, og der ER problemer med DAB+. Men disse problemer kan mange stedet løses, hvor folk er indstillet på det. Da vi gik fra analoge NMT telefoni klagede et hav af folk også over dårlige lydkvalitet og udfald - INGEN KLAGER I DAG OVER GSM!\n#84 Michael Jakobsen 7. april 2018 - 13:19\nDa vi gik fra analoge NMT telefoni klagede et hav af folk også over dårlige lydkvalitet og udfald - INGEN KLAGER I DAG OVER GSM!\nNej for når man får en håbløs dårlig forbindelse afbryder man bare og ringer op igen. Det løser næsten altid problemet. Hvorfor ved jeg ikke, men det virker som regel.\n#85 Lars F. Jensen 7. april 2018 - 14:05\nWorldDAB er det nærmeste man kommer til "Fake News" indenfor teknologi. De har en historie for, at fordreje oplysningerne og undlade at give bare i nærheden af et retvisende billede. De var godt understøttet af BBC, DR, SR og EBU's radiofolk, da de i årevis udbredte at den oprindelige DAB MP2 lydkodning var bedre end lydkvaliteten på.\nMen MP2 lyd er umulig og helt umulig til stereo lyd, medmindre det anvender bitrater, der her helt udenfor DAB's muligheder. BBC teknik angav selv, at MP2 lyd kun lige kunne gå med 256 kbit/s - tll nød måske 224 kbit/s.\nDAB+ anvender den nyere AAC/HE-AAC lydkodning, der kun bruger knap den halve bitrate for samme lydopfattelse hos de fleste mennesker i 'blindtest'.\nMen DAB MP2 kan i praktiske chips/køberadioer kun sendes med op til 192 kbit/s og i praksis er udsendelserne helt nede på 64 kbit/s og lavere. Ofte sparer man lidt ved at sende mono eller undlade den øverste oktav.\nMen målet at promovere DAB, synes for denne organisation langt vigtigere, end noget der bare lignede sandt og retvisende.\nDAB uden plus er jo netop blevet historie i Danmark, men jeg har endnu ikke set tegn til, at markedsførings-sproget er blevet erstattet af god gammeldags sandfærdighed.\nI UK anvendes fortsat DAB MP2 (MPEG 1 Level II audio) og aktuelle bitrater kan ses her: http://www.wohnort.org/dab/uknat.html\n#86 John Jensen 7. april 2018 - 14:08\nDerfor er det simpelthen idioti at forsætte med at drømme om FM\nHvis det blev foreslået at skifte til 115 volt i elnettet, hvad ville du så kalde det, at ville beholde 230 Volt?\n#87 Johnny Olesen 7. april 2018 - 15:30\nWorldDAB er det nærmeste man kommer til "Fake News" indenfor teknologi. De har en historie for, at fordreje oplysningerne og undlade at give bare i nærheden af et retvisende billede.\nDet synes jeg er en ret stor overdrivelse. Hvis det er fake news, så er informationer fra Kommunernes Landsforening i samme kategori.\nWorddab er en organisation, som aktivt promoverer DAB+ og derfor skal man selvfølgelig være kilde kritisk. Men en stor del af deres mediedækning er netop, at linke til mediers omtale af udviklingen, og derfor er det en fremragende side at finde oplysninger på omkring udviklingen i de enkelte lande.\n#88 Johnny Olesen 7. april 2018 - 15:32\nSeptember 1967 skiftede Sverige skiftede fra at køre i venstre side til højre side. De kaldte det H-dag. Lad os se om Svenskerne ikke også skifter til DAB+ engang i fremtiden.\n(Både Sverige og Finland har nogle gode tekniske argumenter for ikke at skifte til DAB+).\n#89 Glenn Møller-Holst 7. april 2018 - 15:33\nDet ville jeg selvfølgelig kalde en rigtig god holdning :-)\nEffekttabet (og dermed energitabet) i eksisterende "230V"-ledninger, vil tabe fire gange så meget, når anvendt til 115V - for samme effektbelasning.\nFordobles strømmen I, for fastholdt resistans R - firedoblet effekttabet.\n#90 John Jensen 7. april 2018 - 15:45\nFM virker og bliver ved med at virke. Også i kælderen på batteri i en nødsituation!\nBevar dog FM til bilradio og nødradio.\n#91 John Jensen 7. april 2018 - 15:58\nKan du dokumentere at “INGEN KLAGER” eller er det fri fantasi?\n#92 Chr. Hansen 7. april 2018 - 16:33\nDer kommer sikkert hurtigt en Trafikradio App, og så kan man jo lytte til hvad man nu gider, mens man kører bil, bare man har tændt for sin App.\n#93 Lars F. Jensen 7. april 2018 - 17:06\n... linke til mediers omtale af udviklingen,\nMen de har i årevis været dygtige til først at give medierne en optimistisk DAB nyhed for derefter at linke til direkte eller indirekte til journalistens artikel/afskrift. Det skaber ikke nogen stor troværdighed hos undertegnede, hverken til metode eller indhold.\nDet er med de nuværende chips fuldt muligt at bygge en radio, der ikke er dyrere, men udover DAB/DAB+ kan modtage andre og meget mere robuste transmissioner som fx DVB-T2Lite.\nTil bilbrug 7 under transport er det i øvrigt meget vanskeligt at skaffe fuld dækning fra kun een antenne. Det kan skaffes en langt højere dækning overalt, hvis man anvendte to eller evt. 3-4 antenner og anvendte en såkaldt 'diversity' modtager (SIMO), hvor eksisterende chips allerede er på markedet. I en sådan modtager kombineres signalet fra hver antenne og det bedste anvendes så at sige for hver eneste delfrekvens.\nMontere man fx en antenne i hvert sidespejl og evt. en på taget af bilen eller to på taget, vil man opleve en meget mærkbar bedre stabilitet i modtagelsen.\nPrøv at læse/genlæse Kenneth Wenzels meget fine præsentation: https://www.slideshare.net/KennethWenzel/d...\n#94 Ulrik Brinck 7. april 2018 - 20:48\nTil bilbrug 7 under transport er det i øvrigt meget vanskeligt at skaffe fuld dækning fra kun een antenne. Det kan skaffes en langt højere dækning overalt, hvis man anvendte to eller evt. 3-4 antenner og anvendte en såkaldt 'diversity' modtager (SIMO), hvor eksisterende chips allerede er på markedet\nMen Lars - det hjælper jo ligefedt, at det er muligt at bygge sådan en radio, hvis det ikke sker. Hvor kan jeg købe en bilradio, der kan modtage DAB, DAB+ og DVB-T2Lite og understøtter diversity, og som ikke er dyrere?\nT2Lite løser heller ikke de udfordringer, som bilister og andre radiolyttere vil få i tilfælde af en lukning af FM. Radioerne skal stadig skiftes ud. Går man over til T2Lite og lukker DAB+ (og FM), så bliver udfordringen endda endnu større, idet også de i dag eksisterende DAB+-bilradioer vil skulle skiftes ud.\n#95 Jesper Thusgaard 8. april 2018 - 11:02\nRe: Trafikradio App\nTrafikradio App Der kommer sikkert hurtigt en Trafikradio App, og så kan man jo lytte til hvad man nu gider, mens man kører bil, bare man har tændt for sin App.\nDer findes i dag en APP: TrafikInfo (fra vejdirektoratet). I denne kan man gå ind og høre de seneste 3 meldinger for et givent P4 område. (APP'en kan meget andet)\nMen APP'en afbryder ikke din RADIO/CD/STREAMING hvis der kommer nye meldinger.\nAPP'en vil gerne kende "din lokation" og med den information ved den jo også hvilken vej jeg er på så den burde kunne komme med opdateringer der specifikt var for mig. Så når jeg er på E45 ved Skanderborg i nordgående ikke får melding om Kolding.\n#96 Johnny Olesen 8. april 2018 - 14:42\nLars, jeg kan hverken bekræfte eller afkræfte den påstand, men når et medie i f.eks. Tyskland beskriver hvad der er blevet besluttet hos et regeringsorgan, så er det en nyhed for mig uanset om det er en PR mand, som har gjort opmærksom på nyheden.\nDet er altså mange gange sådan nyhederne finder vej til læserne. Det betyder ikke, at nyheden er forkert, sålænge journalisten har gjort sit arbejde... men den diskussion er en helt anden.\nOg den sang har vi hørt i årevis, men Lars kan du ikke fortælle mig, hvorfor producenterne af radioer skal betale 2 dollar ekstra per radio, de producerer i Kina?\nNu er det tilfældigvis noget jeg har beskæftiget mig en hel del med og verdenen er altså ikke så sort og hvid, at man bare lige smider en DVB-T2lite chip i radioen.\nAlle producenterne kan sagtens bede kineserne om at lave radioer med DVB-T2lite modtager indbygget, men det koster penge, og vil forbrugerne betale ekstra for at radioen kan afspille et format, som forbrugerne alligevel ikke kan modtage, fordi ingen senderi DVB-T2lite?\nDet er ikke et teknisk problem, men når hele Europa siger DAB+, hvorfor pokker skulle producenterne dog spilde penge på DVB-T2lite?\nJeg synes det er for let, da at slynge sådan noget ud. Nørder vil ALTID have det bedste, men store idealer står for fald, når de møder den kapitalistiske markedsøkonomien. Det er fint med idealer og smart teknologi, men hvis forbruger (og dem som sælger til forbrugerne) ikke vil betale for det, så er det sgu op af bakke.\nJeg har læst lidt op på LTE broadcast, og fra og med release 12 burde alle LTE netværk kunne levere LTE broadcast. Dvs. alle de danske netværk i teorien kan levere LTE broadcast.\nRohde & Schwarz har en fremragende teknisk præsentation af mulighederne: https://www.youtube.com/watch?v=a1elnimn9vI\n#97 kenneth krabat 8. april 2018 - 15:14\nBruge FM til at styrke WiFI-signalværdien\n#98 Steen Christensen 8. april 2018 - 17:09\nJamen så kører jeg lige op og spørger leasing firmaet om de vil hjælpe mig med at bore huller...\nJeg kørte hjem til Belgien i nat og hørte dansk radio. Jeg havde fuld FM ned til midtvejs mellem Hamburg og Bremen. Derefter havde jeg vel 30 Km med skratten, men dog stadig lyd.\nDerefter gik jeg over til streaming over 4G. Der havde jeg ikke noget i lange perioder. Når jeg endelig have lyd var kvaliteten ikke ophidsende god, men dog brugbar til en biltur.\n#99 Steen Thomassen 8. april 2018 - 22:34\nMen ja - det sker MEGET omkring os i øjeblikket. .... Og listen forsætter...\nTak for listen og henvisningen. Godt der sker noget i andre lande. Men der er stadig lang til at man kommer op på det niveau vi er på. Bilradio'er ser det ikke specielt godt ud i Danmark - jeg synes det er en afgørende faktor at bør være bedre udbredelse i bilpakken før man slukker.\nJeg har stadig 2 radio uden DAB+. Men da kiggende sidste år efter et anlæg med DAB+, synes jeg det var svært at finde noget som passende til min behov. Så jeg må håbe at udbuddet bliver bedre, når andre lande tager DAB+ til sig. Men jeg så helst at vi ikke slukker gør før andre større lande gør det, så udbuddet af enheder med DAB+ kan kan blive bedre, så jeg reelt får noget mere at vælge imellem.\nHelst så jeg at kabel-leverendøren levere radio, men min leverandør stoppe januar sidste med det. Hvis man bor i en etage-ejendom er muligheder for at placerer en udendøres antenne ikke specielt gode, hvis man har dårlig forbindelse.\nReelt - hvad opnår vi med et slukning af FM-båndet? Man spare på drift af senderne, men der også omkostninger for borgerne. Jeg har ikke set noget om at FM-bånden står til genbrug til andet formål i modsætning til TV, hvor man skulle genbruge frekvenserne.\n#100 Ulrik Brinck 8. april 2018 - 23:31\nJeg kørte hjem til Belgien i nat og hørte dansk radio. Jeg havde fuld FM ned til midtvejs mellem Hamburg og Bremen.\nDet var alligevel langt... Det er vel nogenlunde samme afstand som fra Tyskland til København. Hvorfor er der så ikke fuld FM fra Tyskland i København?\n#101 Steen Christensen 9. april 2018 - 12:03\nJeg undrede mig faktisk ogsaa. Men nu ved jeg ikke hvor den sydligste sender staar i soenderjylland. Luftlinie fra graensen er vel. ca 150 km over fladt marskland.\n#102 Thorbjørn Lykkebo 9. april 2018 - 14:27\nI Bremerhaven har jeg for år tilbage opsat en alm. FM-antenne, og uden problemer modtaget dansk radio, uden dog at undersøge hvilken sender signalet kom fra. Den sønderjyske sender står i Rangstrup, ikke så langt fra Rødekro.\n#103 Glenn Møller-Holst 9. april 2018 - 16:38\nStorbritannien "slukker alligevel ikke" FM\n19. mars 2018, dagbladet.no: BBC slukker likevel ikke FM-nettet. Den britiske kringkasteren gjør helomvending og beholder både DAB og FM, backup: Citat: "... - Publikum ønsker valg ... Han sier at publikum er bedre tjent med en hybrid løsning med både DAB og FM. ... Hensynet til bilistene, samt det at DAB-dekningen fortsatt er ujevn i deler av landet, skal også ha vært viktige i avgjørelsen. ..."\n17 March 2018, telegraph.co.uk: BBC to shelve plans to force listeners to replace their analogue radios with DAB sets, backup.\n#104 Knud Larsen 11. april 2018 - 08:35\nFM signalet er også svagt nogen steder - B&O klarer det\nDerfor bruger jeg også B&O i sommerhuset og i bilen. B&O er nemlig forsynet med en ordentlig modtager ikke det billige tunere alt for mange billig radioer er forsynet med. Der findes 100.000 af dem rundt i landet og de virker godt, så er det en skandale at nedlægge det pga nogle forkerte nykker. Stå dog frem og fortæl os hvorfor politikkere kan komme på sådanne tanker, så kan vi hjælpe dem med at oplyse om virkeligheden. En virkelighed de åbenbar tikke forholder sig til\n#105 Kim Garsdal Nielsen 11. april 2018 - 16:51\nJeg synes jeg kender det.\nJeg skiftede i sin tid til DAB, fordi jeg troede det var fremtiden. Den eneste grund til at jeg nu er skiftet til DAB+ er, at jeg nu ikke ellers kan høre P1 om aftenen (med mindre jeg vil streame det fra computeren, og det kræver mere end ét tryk på én knap). I min ti år gamle bil må jeg "nøjes" med 24syv.\n#106 Kim Garsdal Nielsen 11. april 2018 - 17:07\nRe: Regeringen vil slukke FM-signalet i 2021\nDu kan ikke umiddelbart slukke for regeringen. Du kan skifte kanal, eller flytte udenfor sendevidde, men at slukke helt for regeringen er vanskeligt - og formentlig kun teoretisk muligt. Måske vil du prøve det nordkoreanske sendesystem?\n#107 Kim Bygum 19. april 2018 - 17:17\nDen eneste begrundelse er at vi kan få flere kanaler af ringe kvalitet :-(


LA TOUPIE BLEUE - VELKOMMEN PADEL UGEN KOMMER TIL FRANKRIG\nHjem / NYHEDER / VELKOMMEN PADEL UGE OM LA TOUPIE BLEUE ANKOMMER FOR FØRSTE GANG I FRANKRIG DENNE SOMMER\nVELKOMMEN PADEL UGE OM LA TOUPIE BLEUE ANKOMMER FOR FØRSTE GANG I FRANKRIG DENNE SOMMER\nRemi Collat Juni 9 2022 Juni 9 2022\nMens Occitanie-regionen byder velkommen om et par dage MENNESKET PADEL ÅBEN og de bedste spillere af padel af verden, La Toupie Bleue smid 5e VELKOMMEN udgave PADEL UGE. Og for første gang vil denne begivenhed også slå sig ned i Occitanie-regionen, netop i THEZAN LES BEZIERS.\nLa Toupie Bleue tilbyder ophold padel i det eksplosive program fra 6. til 12. august i venskabsklubben THEZAN LES BEZIERS! TC MON PLAISIR, klubben i menneskelig skala, har siden i år i alt 5 numre af padel med dets venlige udendørs klubhus: en perfekt blanding for en uge fuld af fremskridt og deling!\n15 padel i løbet af ugen!\nPå programmet for denne intense uge er kurser af padel kollektiver og kampe selvfølgelig, men frem for alt meget specifikt indhold for at få mest muligt ud af dit padel :\n1 times diskussion om dine forventninger, dine bekymringer, dine styrker, dine mangler og dit personlige praktikmål\n5 sessioner á 1h30 gruppetimer med maks. tre spillere på banen med træneren for maks. spillede bolde og en begrænset ventetid\n2 "amerikanske" formel-turneringer på hver 1h30 med 20 minutters supervision pr. spiller af træneren for at få præcis feedback på sine observationer\n1 kamp med træneren i en af doublerne\n2 kampe trænet ved sideskiftet, ligesom de professionelle (bare det!)\nLe padel i Argentinas farver med træner Mario\nTræner Mario fra TC MON PLAISIR, som kom direkte fra Argentina, vil introducere dig til padel Sydamerikansk, kontinent, hvor (som du sikkert ved) den padel var født !\nDette sommerkursus er derfor en perfekt måde at komme videre på takket være blik og velvilje fra Mario, en passioneret træner!\nEn tilpasset rytme til at nyde din sommer\n25 km fra Middelhavet er der ingen tvivl om, at du vil nyde at køle af på havet eller nyde destinationen med dens emblematiske byer Hérault: Sérignan, Vias, Agde eller endda Savignac.\nSessioner padel afholdes om morgenen mellem 8 og 11 og om eftermiddagen fra 17 til 22, for at udnytte optimale spilleforhold!\nMeget mere end en praktikplads padel !\nSom det eneste franske rejsebureau, der markedsfører og administrerer ophold af padel i Europa gør vi alt for at tilbyde dig en komplet pakke, som naturligvis kan udvides efter dine forventninger.\nFor alle finder du i formlen:\n15h af padel\nEn frokost på klubrestauranten med alle kursisterne\nLeje af et køretøj med aircondition, fradragsberettiget på 0, ubegrænset kilometertal\nMultirisikoforsikring med forlængelse af sundhedsbeskyttelse\nIndkvartering efter eget valg afhængig af tilgængelighed\nPAKKE PADEL :\nBaseret på 12 personer Baseret på 9 personer Baseret på 6 personer Baseret på 3 personer\nPAKKE PADEL med billeje:\nOg hvis denne uge desværre ikke passer til din personlige dagsorden, er skræddersyede pakkeformler stadig tilgængelige i Spanien på Tenerife fra 6. til 27. august (flere tilgængelighed i juli).


Download iDVD til Windows 7/Vista/XP til at brænde DVD på PC\niDVD er Apples standard DVD brænding værktøj, der tillader dig at brænde QuickTime-film til DVD med lethed. Men for dem af os, der arbejder på en Windows PC, måske Windows 8, 7, Vista eller XP--er der et program som iDVD, der fungerer i Windows?\nDel 1: Den mest kraftfuld DVD-brænder til Windows\nDel 2: Bedste DVD-brænder til Windows\nMange iDVD alternativer til Windows er naturligvis der. Naturligvis, anbefaler vi på Wondershare DVD Creator for Windows. Det er endnu bedre end iDVD med flere kraftfulde egenskaber og bedre kompatibilitet med alle populære video formater, i forhold til Idvd's kun QuickTime-funktion. DVD Creator lader dig importere enhver video/billede/musik, redigere dem og brænde til DVD med valgfri DVD-menuen. Download de bedste iDVD alternativ til Windows nu at have en gratis prøveversion. Nedenfor er de grunde, hvorfor du bør hente denne iDVD for Windows alternativ. Windows 7, Windows Vista, Windows XP og Windows 2000 understøttes fuldt ud, og vi garanterer Windows 8 understøttes også i fremtiden. Gratis opgradering er fastsat for et livstid.\nBrænde video til DVD i Windows 8/7/Vista/XP/2000\nIDVD til Windows understøtter alle populære video formater, der bruges til downloadede videoer, camcorder videoer og iPhone videoer, enten i HD eller SD formater, herunder MOV, MP4, M4V, AVI, FLV, WMV, 3GP, ASF, MKV, MOD, AVCHD, RMVB, osv. Bortset fra brænde video til DVD, kan du også gøre et lysbilledshow film med billeder og musik. Det er alt-i-én løsning til at gemme din underholdning og minder til DVD for lang tidsbesparende.\niDVD for Windows alternativ med en windows-stil interface; en god erstatning til iDVD.\nRedigere video og foto med lethed\nDVD Creator omfatter alle fælles video- og fotoredigering værktøjer til at hjælpe dig med touch op dine fotos og videoer nemt. For eksempel, kan du trimme, beskære, rotere, tilføje vandmærker, justere video effekter, etc. til at bringe din video bedre at se på TV. For at fortælle en historie på TV, kan du tilføje billedtekster, baggrundsmusik og glidende overgange til at gøre dine DVD film bedre.\nLave en professionel søger DVD menu\nDenne iDVD til Windows giver dig 40 + statiske eller dynamiske DVD-menuen skabeloner til at lave en professionel DVD som kommercielle dvd'er. Det er nemt at designe en personlig DVD menu i nemme trin.\nTips: Sådan spiller du iDVD filer på PC/Windows\nDu kan brænde DVD med iDVD og spille i Windows-PC med en DVD afspiller software som VLC Media Player (gratis) eller PowerDVD (kommerciel). Alle dvd'er anvender samme standard. Uanset hvilke programmer du bruger til at brænde DVD-disk, kan du afspille DVD-disk med din kompatible DVD afspiller afhængigt af område (NTSC eller PAL standard). Dette har intet at gøre med operativsystemet. Det er ligner du kan spille DVD brændt i Windows 7, Windows Vista, Windows XP, Windows 2000. Da Windows 8 standard medieafspilleren giver op DVD understøtter, kan du tjekke her at afspille en DVD i Windows 8 glat.\nGratis download iDVD alternativ til Windows (retssag gengivelse):\n> Ressource > DVD > Download iDVD til Windows 8/7/Vista/XP til at brænde DVD på PC


Krigsudgifterne steget en halv mia. kr. på ét år | Information\nRegningen for den danske krigsindsats i Afghanistan fortsætter med at vokse med trecifrede millionbeløb om året. Det fremgår af en opgørelse, som forsvarsminister Gitte Lillelund Bech (V) netop har afleveret til Folketingets forsvarsudvalg.\nHer opgøres forsvarets samlede omkostninger sidste år til 2.327 milliarder kr. Det er en halv milliard mere end året før og mere end tre gange så meget som i 2007.\nForsvarets forklaring på de seneste to års eksplosive stigning i udgifterne til krigen i Afghanistan er, at stadig flere ting nu regnes som krigsudgifter. Man er ganske enkelt begyndt at opgøre krigen pris på en ny måde, hedder det i et svar til Forsvarsudvalget.\nI den nye opgørelse er det udsendte personales ekstraløn, skader på materiel, behandlings af sårede soldater og erstatninger til efterladte medregnet.\nMen det er ikke nok, mener oppositionen. Hverken Socialdemokraterne eller SF er tilfredse med de nye tal. De mener, at de reelle udgifter til krigen er endnu højere og at forsvaret burde kunne aflægge et mere detaljeret regnskab.\n»Opgørelsen er alt for summarisk, og det er ikke til at se, hvorfor nettoudgifterne og de samlede omkostninger stiger så voldsomt, som de gør,« siger Socialdemokraternes forsvarsordfører, John Dyrby Paulsen.\n»Tallene er ikke retvisende. Der er stadig mange udgifter, som ikke er talt med,« siger SF's forsvarsordfører, Holger K. Nielsen. Han mener bl.a., at udgifterne til Forsvarets Efterretningstjenestes (FE) omfattende opgaver i Afghanistan bør medregnes. Og det samme gælder de ekstraudgifter, som forsvaret har hjemme i Danmark, fordi 750 soldater og store mængder materiel konstant er i krig.\nForsvaret indrømmer i sit svar til Forsvarsudvalget, at de nye tal er alt andet end sikre. I bemærkningerne skriver Forsvarskommandoen, at der er »løbende behov for at tage stilling til metoden for opgørelsen af udgifterne« og understreger, at forsvaret arbejder på at »forøge præcisionen og gennemskueligheden af opgørelserne på området.«\nOgså regeringens forsvarsordfører Karsten Nonbo medgiver, at tallene er usikre.\n»Opgørelserne er blevet stadig mere sandfærdige, men jeg kan ikke garantere er de 2,3 milliarder kr. er et fuldstændig retvisende tal. Det er meget svært at opgøre den slags præcist.« Nonbo afviser dog, at det burde fremgå af opgørelsen, hvad FE's indsats i Afghanistan.\n»Hvis den udgift skulle fremgå vil det være mere F end E« siger han og mener, at en offentliggørelse af omfanget af FE's aktivitet i Afghanistan vil skade sikkerheden.\nRigsrevisionen har tidligere kritiseret forsvarets regnskabspraksis. Og i notatet til Forsvarsudvalget erkender forsvarets ledelse, at der har været grund til kritik.\n»Der har siden 2007 pågået en løbende forbedring af grundlaget for den økonomiske opfølgning,«, skriver Forsvarskommandoen, men undskylder sig med »krigens uforudsigelighed.«\nDe nye tal betyder, at hver dansker mellem 0 og 100 år betaler 420 kr. om året for, at Dannebrog kan vaje i landet bag Khyber-passet. SF mener, at grænsen for, hvad krigen må koste, er nået.\n»Vi bliver nødt til at spørge os selv, om indsatsen er pengene værd. Vi må overveje, om vi får det ud af de 2,3 milliarder, som vi skal, eller om vi burde vi omprioritere indsatsen« siger Holger K. Nielsen.\nKarsten Nonbo afviser imidlertid, at krigen har været for dyr.\n»Det må koste det, det koster. Men ikke en krone mere,« siger han.\n»Det er derfor, vi i forbindelse med forsvarsforliget har bedt forsvaret kigge i maskinrummet og se, om der kan spares f.eks. på kasernedriften herhjemme. For det er i hvert fald ikke de udsendte soldaters sikkerhed, vi skal spare på,« siger han.\nJohn Dyrby Paulsen fra Socialdemokraterne har foreløbig bedt forsvarsminister Gitte Lillelund-Bech (V) uddybe de nye tal over for partierne bag forsvarsforliget, men om de specificerede tal også bliver offentliggjort, er uvist.\nSvaret kan ses i sin helhed på: http://www.ft.dk/dokumenter/tingdok.aspx?/samling/20091/almdel/fou/spm/184/svar/700706/821146/index.htm\nGitte Lillelund BechJohn Dyrby PaulsenKarsten Nonbo\n07. april, 2010 - 05:38\nInskriptionen på Rundetårn er igen aktuel:\nRegna fimat pietas\nGudsfrygt styrker rigerne\n...eller i folkemunde:\n07. april, 2010 - 06:47\nDet er næsten helt amerikansk.\nAltså man har vanvittige beløb til rådighed militært, mens der socialt skæres ind til knoglerne.\nMen det er vel også meningen at vi skal ligne dem, eller hvad ?\n07. april, 2010 - 06:53\nOg så vil jeg egentlig gerne stille det lidt perverse spørgsmål, når man snakker krig.\nHvad får vi for pengene ?\n07. april, 2010 - 09:27\n"Hvad får vi for pengene?"\nOpretholdelse og udvidelse af en verdensorden som tilstår Danmark en forholdsvis privilegerede stilling - som blandt andet muliggør og sikre Danmarks velstand og velfærd.\nDesuden kommer afghanistanpengene fra forsvarets ganske beskedne rammebevilling, hvorfor en dansk neddrosling eller hjemtrækning ikke vil frigøre ressourcer på de offentlige budgetter til mere civile sysler.\nMen ellers er jeg da enig i at det - at Danmarks største krigsindsats i generationer - koster os omkring 2,3 mia. kr., eller hvad svarer til en milliard mindre end DR's budget, kan virke voldsomt. Tænk på alle de X Factor-programmer vi går glip af!\nDet er rigtigt at 2,3 mia. kr. ikke er meget i det samlede stats budget. Ligeledes er det også småpenge i forhold til vort privatforbrug – fx er vort juleforbrug oppe på små 10 mia. kr.\nMen det der virker latterligt i mine øre er al den snak om at nu skal vi spare der og der – ja selv de handicappede kan ikke længere få deres hjælpemidler stillet helt gratis til rådighed osv. samtidig med at vore krigsudgifter godt må stige og ikke skal ha´ nul - vækst.\n07. april, 2010 - 10:08\nNulvækst gælder også for forsvarsområdet - øget udgifter i Afghanistan skal afholdes indenfor rammebevillingen - det er blandt andet derfor forsvaret i det nye forlig skal nedlægge over 1000 stillinger.\n07. april, 2010 - 10:22\nJeg vil ikke kalde de tal som Enhedslisten og Information har fået ud af regeringen/forsvaret for nulvækst. Hvis det havde været andre områder der var steget så voldsomt samt haft så mange fejl investeringer så var der for længst faldet brænde ned. Fx måtte DR spare på programfladen pga. af deres byggebudgetoverskridelser også selv om byggeriet oprindeligt skulle holdes ude fra programbudgettet. Derimod blev der ingen straffebesparelser for VD, da deres motorvejsbudgetter også skred og endda med et højere beløb end DRs overskridelser.\n07. april, 2010 - 12:09\nDu kan næsten ikke bilde mig ind, at du ikke kan fatte hvad jeg skrev: de øget udgifter til Afghanistan skal hentes andre steder i forsvaret.\nOg det er i øvrigt fast praksis på forsvarsområdet - når et bestemt projekt eller aktivitet sprænger de budgetterede rammer vil andre af forsvarets projekter og aktiviteter skulle holde for - forsvaret (modsat fx politiet) modtager sjældent (jeg kan faktisk ikke komme på et eneste tilfælde) en merbevilling.\n07. april, 2010 - 12:34\nDer er nu ikke reelt megen fornuft i at sammenligne, at det pludseligt gik op for DR, at den forsamling mursten, beton, jern, vinduer, tagplader, præmier til arbejderne for at overholde gældende arbejdssikkerhedsregler, mv. var blevet adskillige Mia. kr. dyrere, end de havde budgetteret med,\nog så det forhold, at militærets udgifter, som reelt er bestemt, stort set udelukkende af fjendens handliger, er stigende.\nDet er i dag umuligt som I koldkrigsdagene, hvor man i Forsvaret næsten uden konsekvenser kunne beslutte, at den og den øvelse kun må koste XX- antal kroner, og at man pga. budgettet må undlade at indøve det og det, - og iøvrigt kan det hele kun vare indtil på fredag.\nDisse forhold er desværre tilsyneladende først ved at gå op for alle de nødvendige instanser, de senere år.\nUdgifterne i Afgh. er således helt afhængigt af,\nhvor mange granater, geværskud og andre projektiler, det er nødvendigt at afgive mod fjenden for at egne soldater reelt kan overleve,\nhvor mange særfly, det er nødvendigt at leje, for at flyve sårede soldater hjem,\nhvor mange tusindvis af liter brændstof, det er nødvendigt at bruge på de opgaver, det viser sig nødvendige at køre ud til, og hvor mange L. det nu koster, for at køre de mange omveje, for at undgå IED'er,\nhvor mange køretøjer, der lykkes Taliban at sprænge i stykker - eller på anden måde skade,\nligesom det slid og medbrud og reparationer på køretøjer og alle mulige andre materielgenstande, som det ekstreme terræn og klima i landet rent faktisk medfører, og som jo bliver væsentligt større, jo længere tid, grejet har været indsat, og således er yderst vanskeligt af forudsige, - særligt nu da mange af køretøjerne reelt burde have været udskiftet får mange år siden..osv. osv.\nSom man ser af oplysningerne er regnskabsprincipperne ændret, for at give et bedre og mere retvisende billede for de reelle udgifter, hvilket og der er bla. også tale om forøgede lønomkostninger og andre personaleomkostninger til soldaterne osv.\nForsvaret har det budget, som forsvarsforliget har fastsat, og må finde disse forøgelser inden for dette - hvad bla, Lars Hansen jo oplyser, at man er i fuld gang med.\nMin personlige mistanke er dog, at FKO med "sømanden" Tim Slott i spidsen - sikkert pga. manglende erfaring på området - dog overhovedet ikke tilnærmelsesvis var klar over regningens reelle størrelse, dengang de lavede de nødvendige indstillinger om nødvendige midler til politikernes forsvarskommssion, forud for forsvarsforliget.\nDer er jo rent faktisk ikke nogen, der har reelt erfaring med de reelle omkostninger med en så langvarig, hård og intens landkrig i et så fjerntliggende og på alle måder fremmed land, som jo på ingen måde kan sammenlignes med et omfang, danske enheder tidligere har været indsat i, i nyere tid.\n07. april, 2010 - 12:45\nDe øgede udgifter ved Fogh Rasmussens og DFs aktive udenrigspolitik har ikke gjort Danmarks forsvarsudgifter mindre her er der ikke tale om nul-vækst. Ligeledes har forsvaret haft så mange fejl investeringer, det har heller ikke gjort forsvarsudgifterne mindre. Ligeledes har regeringen været meget uvillige til at komme med et overslag om hvad denne aktive udenrigspolitik har kostet Danmark.\nPS: alene det at materiellet bliver hurtigere nedslidt end i Danmark kan overraske forsvaret og regeringen, viser mig hvor ugennemtænkt hele beslutningen om denne aktive udenrigspolitik har været.\n07. april, 2010 - 13:00\n"PS: alene det at materiellet bliver hurtigere nedslidt end i Danmark kan overraske forsvaret og regeringen, viser mig hvor ugennemtænkt hele beslutningen om denne aktive udenrigspolitik har været."\nMeget tyndt argument.\nEnhver vidste naturligvis, at sliddet ville være meget større, men ingen troede, det ville være så meget større, end både erfaringerne fra Ex-jugoslavien og Irak indikerede.\nIøvrigt vedr. aktiv udenrigspol. var Ex-jugoslavien jo rent faktisk som bekendt Nyrups og Niels Helvegs eget projekt.\n07. april, 2010 - 13:23\nNu udvider du vist debatten, nuvel:\nDanmark anvendte en større andel af BNP på forsvarsområdet under SR-regeringen - aktivistisk udenrigspolitik, eventuelle fejlinvesteringer og uforudsete merudgifter eller ej - end under VK-regeringen. Sådan er det.\n07. april, 2010 - 13:39\n...hertil skal lægges omkostningerne til offentlig forsørgelse, af et stort antal soldater, som stensikkert vil ende som "vrag", om 5-10-15år....!\nKrigen i Afghanistan er forfejlet og kan ikke vindes.\nStop galskaben-Træk soldaterne hjem nu!!!!\n07. april, 2010 - 14:10\nJeg går ud fra, at Lars Hansens 2,3 Mia kroner er krigens pris i år eller måske sidste år. Men altså for et år.\nSikkert nok småpenge omregnet i X-factor - ved ikke, hvad det er, og hvis krigen sikrer os fred og ingen fare, så er det jo da sikkert billigt.\nLars Hansen synes at tro, at krigen sikrer os :\n" Opretholdelse og udvidelse af en verdensorden som tilstår Danmark en forholdsvis privilegerede stilling - som blandt andet muliggør og sikre Danmarks velstand og velfærd. "\nHver trosretning har sine favoritter ! Katolikkern ... nå nej, ikke her !\nEt andet og interessant spørgsmål er måske, hvad vi får for resten af den 20-25 Mia (husker ikke tallet), som Forsvaret koster os ?\nKrigen, Danmarks største krigsindsats i generationer, ifølge Lars Hansen, koster os altså 2,3 Mia kroner, eller ca. 10 % af udgifterne til Forsvaret - småting, ikke ?\nHvad betaler vi 17,5 - 22,5 Mia til ?\nJa, det koster vel hvad det koster i kroner og døde at sørge for at nogle gale mennesker i al fremtid opretter deres træningslejre, dyrker deres fundamentalisme med eller uden flyvelicenser i alle mulige andre lande end lige netop Afghanistan. Det skal bare ikke foregå lige der, og indtil videre forløber krigen imod terror (eller imod krig) sikkert helt efter planen og fungerer som en udmærket rekrutteringsmagnet og realistisk træningslejr for begge parter foruden det mere kedelige og hverdagsagtige indenrigspolitiske spin.\n07. april, 2010 - 17:28\n"Hvad betaler vi 17,5 - 22,5 Mia til?"\nDet er dels kontingentet for Danmarks udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitiske forsikringspolice hos 'NATO ApS', dels beskatning af aktieavance fra Danmarks stemmeberettigede aktierbeholdning i 'Det Internationale Samfund A/S' og dels overlevelsesfoder til lykkelandets mishandlet pitbull - som vi hurtigt kan få brug for i det tilfælde den nuværende verdensorden ændre sig til det værre.\nDertil afholder forsvarsbudgettet udgifterne til beredskabsstyrelsen, farvandsvæsenet og\nen række andre civile myndighedsopgaver; som fx. eftersøgning, redning, miljøberedskab, fiskeriinspektion, ambulanceflyvninger, ammunitions- og bomberydning, almindelig og særlig støtte til politi, toldvæsen, skattevæsen o. a. myndigheder, VIP-flyvninger for regering og kongehus, NBC-beredskab, overvågning af luftrum og farvande samt anden støtte til sikker afvikling af sø- og lufttrafik o. a. myndighedsopgaver af mere eller mindre civil karakter.\n07. april, 2010 - 22:14\nEn stabil heroin forsyning.\n07. april, 2010 - 23:35\nISAFs og guvernøren i Helmand provisen, Gulab Mangals' strategi for opumsbekæmpelse v.hja. bla. uddelig af gratis frø og såsæd til dyrke andre og lovlige afgrøder virker rent faktisk fremragende - uanset, om den talentløse danske presse reelt ikke evner at oplyse om den slags væsentlige fakta:\nI flg. FN s (UNODC) opiums-rapport for 2009 udviser opiumshøsten et drastisk fald.\nAlene i Helmand provinsen er valmuehøsten faldet med 1/3 alene i 2009 - mens faldet i høsten af samme afgrøder på landsplan af FN opgøres til 22 %., - og UN vurderer i øvrigt, at 2/3 af Afghanistan vil være frit for valmuedyrkning ved næste høst. :\n"The opium market plummets\nIn 2009, opium cultivation in Afghanistan decreased by 22%, from 157,000 hectares (ha)\nin 2008 to 123,000 ha today. In Helmand alone, cultivation declined by a third, to less\nthan 70,000 ha. Indeed, the major drop in Helmand corresponds to the entire national decline this year: -34,000 ha.\nThe dramatic turn-around in Helmand can be attributed to an effective mix of sticks and carrots: governor leadership; a more aggressive counternarcotics offensive; terms of trade more favourable to legal crops; and the (related)\nsuccessful introduction of food zones to promote licit farming.\nAround the country, the number of poppy-free provinces has increased from 18 Around the country, the number of poppy-free provinces has increased from 18 to 20.\nOpium cultivation in four other provinces (Kabul at 132 ha, Kunar at 164 ha, Laghman at\n135 ha and Nangarhar at 294 ha) is marginal. In three others (Badakhshan, Hirat and\nNimroz) poppy-free status is within reach in the next farming season. At that point, more\nthan two-thirds of the country would be poppy-free. Today, about a third is."\nog fra det danske UM : http://www.afghanistan.um.dk/NR/rdonlyres/3ECC9121-0B32-4C12-A865-67F366...


Provences ukendte esser - Escapeaway Blog\nRejsetips 5. februar 2018 9. januar 2021\nProvences ukendte esser\nDet sydøstlige Frankrig er berømt for sit særlige lys, der gennem tiderne har tiltrukket mange af verdens største kunstnere. Naturen i området er vild og fuld af charme – og maden er simpelthen fortrinling. Provence er ren kvalitet på de områder, der virkelig betyder noget.\nDerfor kan det ikke overraske, at Provence virker som en magnet på feriegæster fra hele kloden. Vil du have noget ekstra ud af opholdet i området, kan du søge væk fra de mest populære attraktioner og tage på eventyr i den mere uopdagede del af Provence.\nSlap af i Haute-Provence\nDen nordlige del af Provence er generelt mere fredelig end den sydlige del, hvor feriegæster flokkes om sommeren. Men selvom Haute-Provence på den måde kan siges at være mindre populær end området længere med syd ned til kysten, så byder Haute-Provence på meget af det, som er indbegrebet af Provence.\nSlap af i Haute-Provence, her i Jouques. Foto: x1klima. CC BY-ND 2.0\nHaute-Provence har også det skarpe sollys, som Provence er så berømt for. Haute-Provence er på en måde lidt mindre velfriseret end resten af Provence. Lidt vildere og mere utæmmet. De fantastiske udsigter deler Haute-Provence dog med resten af provinsen.\nI de senere år er Haute-Provence blevet et populært tilflugtssted for franske kunstnere og intellektuelle, der søger væk fra byernes larm, stress og jag mod et simplere, mere roligt liv på landet. Mange har fundet den mere uspolerede verden, de søger, i Haute-Provence.\nBanons berømte gedeost\nOver mod alperne i Alpes-de-Haute-Provence ligger den lille landsby Banon med kun knap tusind indbyggere. Ikke desto mindre har denne mini-by en af europas største boghandler på fire etager med næsten 200.000 titler på hylderne – ikke så mærkeligt at intellektuelle søger mod Haute-Provence!\nBanon. Foto: Michel Coiffard. CC BY-SA 2.0\nEndnu mere berømt er dog Banons gedeost. Denne mælkecremede ost er fortrinlig sammen med tilbehør fra området. Simple ting som nødder, tomat, brød – og selvfølgelig vin får en ekstra dimension, når de spises med osten fra Banon. Hvad vinen angår, kan Provence sagtens måle sig med andre gode distrikter i Frankrig.\nMen det bedste er naturen omkring Banon. Lyset er storartet, solen varmer og træerne i skovene giver skygge, når man har brug for det. Skovene i Banon er dejlige at vandre i. Stilheden i naturen omkring Banon kan man slet ikke sætte pris nok på. Selv i højsæsonen hen over sommer kan du her finde ro og fred.\nOgså kulturlandskabet omkring Banon er skønt med de mange lavendelblå marker. Sammen med det kraftige og klare sollys, området er berømt for, giver lavendelmarkerne en helt særlig stemning, som man ikke finder magen til ret mange andre steder i verden.\nAktiv ferie i Haute-Provence\nOgså dem, der er vilde med aktiviteter på ferien, kan Haute-Provence tilbyde oplevelser i særklasse. På Mont Ventoux kan du prøve kræfter med en stigning, der volder selv hærdede Tour de France ryttere problemer. Turen fra Sault til toppen er på mere end 20 kilometer.\nTil gengæld er glæden stor, når man besejrer bjerget og når toppen. Landskabet øverst på Mont Ventoux er meget særpræget og minder visse steder om et månelandskab – helt bart og goldt. Touren lægger ofte vejen forbi, og er man her på det tidspunkt af året, kan man få en ekstra uforglemmelig oplevelse med hjem fra ferien.\nRejser till Provence\nSe alle Hideaways rejser till Provence i Frankrig her


En lang række internet selskaber tilbyder i øjeblikket diverse forskellige former for levering. Den mest moderne er nu om stunder at afsende til en pakkeshop, hvor du selv kan afhente de nyindkøbte varer når det passer dig. Denne er nemlig særligt smertefri, samt ofte tillige den mest betalelige type af levering ved køb af .\nDu kunne tillige afveje for og imod at vælge at få leveret til din adresse eller til adressen på dit arbejde. Leveringsformen er jævnligt en smule mere omkostningsfuld, men ydermere i høj grad simpel. Den mest prisbevidste fragttype kan ikke benægtes at være at hente pakken selv, hvilket dog beroer på at du fysisk befinder dig tæt på online shoppens arbejdslager.\nLeveringstiden på kan være særligt bestemmende såfremt du mangler dine nye varer fluks, og med det formål er det virkelig centralt at vi gransker den anslåede leveringstid for den relevante vare.\nMange online shops annoncerer levering på næste hverdag på en lang række af deres produkter, eksempelvis , men det tager udgangspunkt i at handlen laves inden et fastsat tidspunkt, så at de sandsynligvis kan nå at få produktet ud af døren inden personalet drager hjemad.\nEnkelte internet webshops tilbyder portofri fragt, men i reglen kun ifald der handles for en konkret pris. Desuden skal man vælge den mest prisbevidste leveringsmåde, som mange gange – hvad end man bor ved Herning, Frederikssund eller Gilleleje – vil være at få kørt din pakke til et udleveringssted.\nDet er ret så fleksibelt for folk at sammenholde priser hos forskellige webshops, og derved har mange online shops fundet det nødvendigt at trykke prisniveauet på deres produkter – til børn, og tillige også til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange tilbyde fri fragt.\nDet kan imidlertid vise sig udbytterigt at se nærmere på nogle forskellige internet firmaer efter rabatkoder på forud for at du gennemfører dit køb, således at man ikke er i tvivl om at skaffe sig den mindst kostelige pris.\nMan bør imidlertid være så påpasselig, at når en internet handler annoncerer et produkt til en udsalgspris der er mystisk overkommelig, så kan det ofte være et karakteristika der viser en fup webbutik. Køb med kort er heldigvis omsluttet af en foranstaltning, hvilket værner dig som kunde overfor svindlende netbutikker.\nGenerelt går vi ind for betalinger med kort eller MobilePay. Som et alternativ bør du bruge en afbetalingsordning fra fx ViaBill, hvis du efterspørger at betale prisen af flere omgange.\nInden folk køber i en internet webshop kan man altid bese e-butikkens handelsbetingelser, men det er for det meste et omfattende projekt.\nEt nemmere alternativ er at bemærke om webbutikken er e-mærket, grundet at det burde være en erklæring om at online butikken understøtter de danske regler, tillige med at e-forhandleren undertiden tilses af fagfolk som har megen viden om de gældende regulativer. Derudover tilbydes du chance for at blive assisteret, hvis du oplever problemer med dit køb.\nI øvrigt foreslåes det at køberen er på vagt for de mest centrale reglementer der gør sig gældende i forbindelse med bestillingen, f.eks. den byttepolitik online forretningen bruger. I relation til det er det virkelig relevant, at man når som helst bevarer sin faktura e-mail, således man fremadrettet kan bevise bestillingen af , uafhængig om du shopper til en dame eller herre.\nTrustpilot medfører stort set ærlige løsninger til at gennemstøve en lang række eksisterende kunders evalueringer og herved er det smart, at du eftersøger e-forhandlerens anmeldelser af forud for at du placerer din ordre.\nFacebook præsterer ligeledes ret så anstændige metoder til at få kendskab til e-shoppens kundefokus. I øvrigt ser vi en række forhandlere på nettet hvor man kan tilkendegive en omtale af deres købsoplevelse, som desuden må drages fordel af til at afveje tidligere kunders oplevelser.\nDenne side finansieres af reklamer. Vi har samarbejder med flere online virksomheder hvori vi formidler firmaernes tilbud, og får honorar under forudsætning af at den besøgende vi sender videre laver et køb.\nOplysninger angående produkter og online forretninger værnes om fra tid til anden, men vi påtager os ikke ansvaret for korrektioner der potentielt er realiseret siden vi nyligst opdaterede sidens informationer.


CfK: Archive: Projects: Anne Marit Waade & Mariane Hedegaard\nMariane Hedegaard & Anne Marit Waade\nGraffiti - i byen og på nettet.\nUnges selv-ekspressive strategier i en globaliseret og netbaseret kultur; graffiti som eksempel.\nGraffiti var vældig i vinden i 80’erne, men selv om den offentlige opmærk-somhed ikke rigtig har fulgt op på graffitikulturen, så lever graffiti stadig væk som en etableret del af den urbane undergrundskultur. Byens grå beton, tunneller, lokale stationer, tog og jernbanebroer dækkes med farverige malerier og kryptiske signaturer. Graffiti omfatter forskellige stilarter, teknikker og koncepter, og der er forskel på om du maler på tog eller på mur, om det er lovligt eller ej. Der dukker hele tiden nye crews op, og regler og værdier videreføres til nye, unge graffitimalere. Malerne rejser verden rundt for at se graffiti, sætte deres egne graffiti-aftryk samt hente ny inspiration til det, de laver derhjemme. Med internettet har graffitien fundet nye veje. Der har været en eksplosion af nye websites om graffiti, og undergrundskulturen har fundet en måde at præsentere sine egne billeder, formidle information, finde inspiration og etablere kontakter på tværs af sprog og landegrænser. De offentlige myndigheder ønsker mindst mulig opmærksomhed omkring graffiti for at holde den nede, og på den måde undgå hærværk på offentlig og privat ejendom.\nGraffiti er en del af en global kultur, og den har skabt mode indenfor både kulturindustri og samtidskunst. Graffiti er etableret som varemærke indenfor den kommercielle kultur, og graffiti benyttes til f.eks. pladecovere, tøjmærker og reklame. Samtidig har "graffiti art" etableret sig som en egen genre indenfor samtidskunsten, og unge graffitmalere er blevet anerkendte kunstnere. Men graffiti er også et udtryksmiddel for almindelige unge mennesker, og vægmalerierne og togbillederne fungerer som måder at kommunikere med omverdenen og ikke mindst signalere og demonstrere overfor andre graffiti-malere og deres crews.\nI lighed med andre ungdomskulturelle fænomen (for eksempel hiphop, rolle-spil, musik) indgår graffiti i et bestemt mediekredsløb og den står i spændingen mellem på den ene siden kommercielle, globale interesser og på den an-den side autonome, lokale netværksmilieuer.\nGraffiti repræsenterer et tværfaglig forskningsfelt, og graffitiforskningen omfatter først og fremmest kunsthistoriske, psykologiske, sociologiske, kultur-analytiske, kriminologiske og ungdomskulturelle studier. I Skandinavien findes bl.a. Staffan Jacobsons ”Den Spraymålade Bilden” fra 1996 (ph.d.-afhandling ved Lunds Universitet) og Anna Skyum-Nielsen: ”Graffiti - en kriminologisk undersøgelse” (1987, Danmark). I maj måned kommer den norske kriminolog Cecilie Høigaard med en bog om graffiti i Oslo baseret på et omfattende interviewmateriale (”Gatens Billedgalleri”, Pax Forlag, 2002).\nProjektets målsætning og metode\nMålsætningen er delvis at fortælle noget om graffitiens nye veje online: både hvilke effekter og muligheder internettet giver for graffitikulturen og samtidig bruge graffiti som eksempel på, hvordan unge orienterer og udtrykker sig selv i en global og netbaseret kultur.\nProjektet omfatter: 1) en undersøgelse af aktuel litteratur og internetsider, 2) indsamling af billedmateriale fra aktuelle graffiti-pieces i århus, samt 3) gen-nemføre kvalitative interviews med graffiti-malere i århus.\nPå bagrund af undersøgelsen vil vi skrive en bog om emnet. Vi ønsker at bi-drage med et nyt og aktuelt perspektiv på graffitien. Vi vil henvende os til en bred vifte af fagfolk og interesserede ved at udarbejde en populærvidenskabelige bog. Målgruppen for bogen er med andre ord både ungdomsarbejdere, lærere, forskere, studerende og andre med interesse for ungdomskultur, net-kultur og graffiti. Projektet blev påbegyndt den 1. februar 2002, og det forventes afsluttet i løbet af kalenderåret 2002.\nTemaer for undersøgelsesarbejdet\nSelv-ekspressive strategier i graffiti-kulturen:\nOm hvordan malerne lærer at male, om hvordan de introduceres og fascineres af graffiti, om hvordan graffitien er udtryk for malernes selviscenesatte identitet og deres crews, samt hvordan graffiti er en form for kodet kommunikation mellem personer og forskellige crews, interne strukturer og point systemer (f.eks. lovlige og ulovlige steder, stjæle maling osv.) Disse selv-ekspressive strategier omfatter 1) hvordan malerne iscenesætter sig selv over for sig selv og over for de andre malere, samt 2) over for resten af samfundet og den tilfældige forbipasserende eller netbruger.\nGraffitiens iscenesættelse af konkrete steder:\nGraffiti-arbejde som site specific arbejde samt malernes personlige aftryk i det offentlige og urbane rum. Vi tager udgangspunkt i eksempler fra interview og konkrete pieces. Typisk er det beton og kedelige intetsigende murflader som forvandles til farverige og opsigtvækkende steder og lokaliteter. ”Non-places” forvandles til personlige scenarier. Spraymalingen lægger sig som en glinsende glasur over byens anonyme flader og upersonlige mødepladser.\nGraffiti - flygtige billedoplevelser for den forbipasserende:\nGraffiti i byrummet - set fra passageren og den forbipasserendes synsvinkel (med konkrete eksempler, f.eks. Kongsvang). Graffitien indgår i en særlig urban oplevelseskontekst, både hvad angår f.eks. skrifttegn, sociale handlingsmønstre og (trafikale) rum. Byen indebærer en række skrift-tegn-billeder: reklameskilte, avisoverskrifter, trafikskilte, tag, graffiti, prisskilte og gadeskilte. Byens facader reflekterer og spejler den forbipasserende: glasfacader, blank metal og store vinduer. Det at færdes i byen indebærer ofte også at være i transit, undervejs, i bus, bil eller tog, langs fortav eller ind og ud af huse, butikker, porter eller transporthalle. Mange af byens rum indebærer netop transport og bevægelse: tænk f.eks. på gaden, elevatoren, stationen, indgangspartiet, rulletrappen eller vejkrydset. Disse rum giver byen en særlig flygtig oplevelseskarakter.\nPræsentation af graffiti-pieces på nettet:\nGadens billedgallerier transformeres på internettet, og i løbet af de sidste årene er der dukket op en række forskellige typer graffiti-web-sites op, bl.a. en del danske. Internettet er kommet til at spille en væsentlig rolle i graffiti-kulturen: dokumentation og forevigelse, formidling af information, etablering af netværk og personlige kontakter. Internettet forstærker graffitien som global undergrundskultur.\nGraffiti i global kultur:\nGraffiti er udtryk for urban, globaliseret ungdomskultur: i grænsen mellem det lokale og det globale, det personlige og universelle, og i grænsen mellem det kommercielle og autonome\nGraffiti - hærværk eller livsværk?\nDiskussion af etiske og kulturelle dilemmaer i graffiti-kulturen. På hvilken måde spiller graffiti-arbejdet ind i de unges sociale liv, uddannelse og identi-tetsdannelse? Hvad betyder det at langt det meste graffiti er ulovlig og ind-går som en del af kriminel aktivitet?\nUngdomskultur og myter om læring.\nUndersøgelsen af graffitimalernes rekruttering, tilhørighed og oplæring er også tænkt som et bidrag i diskussionen om unges socialisering og læring i og udenfor sociale institutioner.\nUpdated 30 August 2002 by smc. Please mail comments to the web editor at Centre for Cultural Research.