Kommunebeskrivelse Syddjurs Kommune - PDF\nDownload "Kommunebeskrivelse Syddjurs Kommune"\n1 2014 Kommunebeskrivelse Syddjurs Kommune\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE SAMMENFATNING... 1 FAKTAARK MED CENTRALE NØGLETAL FOR SYDDJURS... 4 UDVIKLINGEN PÅ ARBEJDSMARKEDET I SYDDJURS... 5 STABIL UDVIKLING PÅ ARBEJDSMARKEDET I SYDDJURS... 5 FALDENDE BESKÆFTIGELSE DE SENESTE ÅR... 5 HØJ PENDLING TIL OG FRA SYDDJURS... 7 FALDENDE LEDIGHED... 8 LÆNGERE FORLØB FOR DE JOBKLARE KONTANTHJÆLPSMODTAGERE MÅL 1: FLERE UNGE SKAL HAVE EN UDDANNELSE UNGE PÅ OFFENTLIG FORSØRGELSE UNDGÅ TIDLIG KONTANTHJÆLPSDEBUT DE UNGE SOM GÅR UD AF FOLKESKOLEN I SYDDJURS STATUS FOR ÅRIGE I SYDDJURS GENNEMFØRELSE PÅ UNGDOMSUDDANNELSERNE ANDEL DER FORVENTES AT FÅ EN UNGDOMSUDDANNELSE INDSATSEN FOR DE UNGE I JOBCENTERET FOKUSOMRÅDER MÅL 2: LANGVARIG OFFENTLIG FORSØRGELSE EN TVÆRFAGLIG INDSATS FÆRRE OFFENTLIGT FORSØRGEDE, MEN FLERE LANGTIDSFORSØRGEDE VARIGHED FOR OFFENTLIGT FORSØRGEDE RISIKOGRUPPEN FOR AT BLIVE LANGTIDSFORSØRGEDE AKTIVERINGSINDSATSEN FOR OFFENTLIGT FORSØRGEDE RESSOURCEFORLØB OG TILGANGEN TIL FØRTIDSPENSION FOKUSOMRÅDER MÅL 3: LANGTIDSLEDIGHEDEN UDVIKLINGEN I LANGTIDSLEDIGHEDEN MÅLGRUPPEN FOR AKUTPAKKEN OG DE FREMTIDIGE UDFALDSTRUEDE DAGPENGEMODTAGERE INDSATSEN FOR DE LANGTIDSLEDIGE FOKUSOMRÅDER MÅL 4: VIRKSOMHEDSKONTAKTEN UD AF 10 VIRKSOMHEDER I SYDDJURS SAMARBEJDER MED JOBCENTRENE MEST SAMARBEJDE MED STORE OG OFFENTLIGE VIRKSOMHEDER FOKUSOMRÅDER Udgiver: Beskæftigelsesregion Midtjylland\n3 SAMMENFATNING Ved indgangen til 2014 kendetegnes arbejdsmarkedet i Syddjurs af faldende ledighed og lav ledighed for mange faggrupper samtidig med et mindre fald i beskæftigelsen. Det betyder, at det fortsat er en udfordring at modvirke afgang fra arbejdsstyrken og skabe vækst i beskæftigelsen i Syddjurs. Sammenfatning Ved udgangen af 2013 er antallet af beskæftigede lønmodtagere 340 lavere end i 2012, svarende til et beskæftigelsesfald på 2,2%. I de seneste 4 år er beskæftigelsen faldet mest for kortuddannede og faglærte, mens de videregående uddannede (KVU & LVU) har oplevet mindre stigninger i beskæftigelsen. Samtidig er der tabt flest arbejdspladser inden for industrien. Arbejdsstyrken er i de seneste 4 år faldet med ca personer. Faldet har været størst for kortuddannede og faglærte, mens der er kommet flere med en videregående uddannelse (LVU) Den geografiske mobilitet i Syddjurs er relativt høj. 50% af de beskæftigede i Syddjurs pendler til arbejde i en anden kommune, og 30% af arbejdspladserne i Syddjurs er besat med indpendlere. I de kommende 8 år forventes befolkningen i den erhvervsaktive alder at falde med 3,6% i Syddjurs. Det vil medføre et demografisk pres på arbejdsstyrken. Ledigheden er faldet med 4,5% i det seneste år i Syddjurs, svarende til et fald på 41 ledige. Korrigeret for sæsonudsving er den aktuelle ledighed på det laveste niveau siden midten af Ledigheden er generelt højest for kvinder under 30 år, som også har den største ledighedsstigning i det seneste år. Ledigheden er faldet mest for kvinder i aldersgruppen år. Den største gruppe ledige er fra 3F, som også har den højeste ledighed på 8,0% i december Den laveste ledighed er inden for DSA med en ledighed på under 1,0%. Beskæftigelsesindsatsen står over for en række centrale udfordringer: Flere unge skal have en uddannelse Jobcentrene skal sikre, at flere unge uden uddannelse starter på en erhvervskompetencegivende uddannelse. Indsatsen kan med fordel tage udgangspunkt i følgende: I december 2013 er der 662 offentlig forsørgede unge i Syddjurs, hvoraf knap 50% er kontanthjælpsmodtagere. Det svarer til, at 13,0% af de årige i befolkningen er på offentlig forsørgelse. Andelen er den 3. højeste i regionen. I forbindelse med kontanthjælpsreformen er 316 visiteret til uddannelseshjælp, dvs. at de ikke har en uddannelse, mens 61 modtager kontanthjælp, da de har en uddannelse. De unge i Syddjurs, som er visiteret i f.m. kontanthjælpsreformen, er fordelt på følgende kategorier: 5% åbenlyst uddannelsesparat, 27% uddannelsesparat, 50% aktivitetsparat (uden uddannelse), 3% jobparat, 12% aktivitetsparat (med uddannelse) og 3% uoplyst kategori. BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n4 Sammenfatning Det er vigtigt at undgå, at de unge starter voksenlivet på offentlig forsørgelse. De unge, som debuterede på kontanthjælp som 18-årige for 4 år siden, var 44% af tiden i 2013 på offentlig forsørgelse. Til sammenligning var de øvrige unge i samme aldersgruppe i gennemsnit på offentlig forsørgelse 20% af året De unge, som afslutter grundskolen i Syddjurs, er gode til at få en uddannelse. Pba. de aktuelle uddannelsesmønstre forventes 93% at få en ungdomsuddannelse, 55% en videregående uddannelse og 24% en lang videregående uddannelse om 25 år. I regionen som helhed er det hhv. 94%, 62% og 28%. Hovedparten af de årige i Syddjurs er enten i gang med en uddannelse eller er i gang med forberedende aktiviteter. Kun ca. 1% er ikke i gang med uddannelse eller beskæftigelse. Kun ca. 20% af de elever, der afsluttede grundskolen i Syddjurs i 2013, tilmeldte sig en erhvervsuddannelse, mens ca. 74% tilmeldte sig en gymnasial uddannelse. Der er fortsat problemer med frafaldet på især erhvervsuddannelserne, hvor gennemførelsesfrekvensen på regionalt niveau kun er på 55%. Aktiveringsgraden for ungegruppen i Syddjurs er samlet set på 37%. De unge er aktiveret i uddannelse/opkvalificering 23% af tiden og i virksomhedsrettet aktivering 14% af tiden. Aktiveringsgraden for unge i Syddjurs er lidt højere end gennemsnittet for regionen. Langvarig offentlig forsørgelse tværfaglig indsats Jobcentrene skal have en tværfaglig og sammenhængende indsats i f.h.t. personer, som modtager offentlig forsørgelse over længere tid. Seneste tal om offentligt forsørgede viser: Aktuelt er knap personer på offentlig forsørgelse i Syddjurs, svarende til 21,1% af de årige i befolkningen. Halvdelen af de offentligt forsørgede har modtaget offentlig forsørgelse i over 3 år. Hovedparten af de langvarigt offentligt forsørgede er førtidspensionister. Ca. 340 personer i Syddjurs har modtaget offentlig forsørgelse mellem 2 og 3 år og er dermed i risikogruppen for at blive langvarigt offentligt forsørget. Risikogruppen har flere kvinder end mænd. Ca. 1/4-del er over 60 år, og 22% er under 30 år. Risikogruppen har været aktiveret 34% af tiden, hvor de har modtaget offentlig forsørgelse). Aktiveringsgraden er lidt lavere end gennemsnittet for regionen (35%). Den virksomhedsrettede indsats ligger relativt højt for dagpengemodtagere og kontanthjælpsmodtagere i Syddjurs sammenlignet med regionen. BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n5 Reformen af førtidspension og fleksjob har nu virket i mere end 1 år. Antallet af ressourceforløb svarer dog endnu ikke til de politiske forventninger. Der har været et markant fald i tilgangen til førtidspension, men dette fald modsvares ikke af en tilsvarende stigning i ressourceforløb og fleksjob. Samtidig har der været en stigning i antallet af langvarigt forsørgede. Sammenfatning Langtidsledigheden skal bekæmpes Jobcentrene skal sikre, at antallet af langtidsledige personer begrænses mest muligt. Indsatsen kan med fordel tage udgangspunkt i følgende: I december 2013 er der 232 langtidsledige i Syddjurs. Det svarer til, at 24% af de ledighedsberørte er langtidsledige. I det seneste år er antallet af langtidsledige faldet med 25%. Dog er antallet af langtidsledige kontanthjælpsmodtagere blevet mere end fordoblet det seneste år. Risikoen for langtidsledighed er lavest for mænd mellem år og højest for mænd i aldersgruppen år. 27,5% af dagpengemodtagerne i Syddjurs har mere end 1 års ledighed og er udfaldstruede på sigt. Andelen er lavere end gennemsnittet for regionen (28,8%) Syddjurs har relativt mange udfaldstruede i aldersgruppen over 50 år (45% af gruppen) og medlemmer af 3F (26% af gruppen). Aktiveringsgraden for langtidsledige dagpengemodtagere er generelt lavere for mænd end kvinder. Antallet af samtaler er derimod næsten ens. En tættere kontakt og styrket dialog med de lokale virksomheder Jobcentrene skal styrke samarbejdet med virksomhederne om beskæftigelsesindsatsen. Virksomhedskontakten er et centralt element i indsatsen i jobcentrene. Dels skal jobcentrene gennem deres serviceberedskab samarbejde med virksomhederne om rekruttering af arbejdskraft, opkvalificering af ledige og medarbejdere og fastholdelse af medarbejdere. Og dels er den virksomhedsrettede indsats og samarbejdet med de lokale virksomheder en central del af reformerne af kontanthjælp, førtidspension og fleksjob samt sygedagpenge. Seneste tal om samarbejdet mellem virksomhederne og jobcentret viser følgende: I 2013 havde 44% af virksomhederne i Syddjurs et samarbejde med beskæftigelsessystemet. 40% af virksomhederne samarbejdede med jobcenteret i Syddjurs, og 16% havde et samarbejde med andre jobcentre. Virksomhedernes samarbejdsgrad i Syddjurs er højere end gennemsnittet for regionens virksomheder (42%) Fra 2012 til 2013 er samarbejdsgraden i Syddjurs steget 0,6%-point. Samarbejdsgraden i Syddjurs varierer i forhold til virksomhedsstørrelse og brancher. Samarbejdsgraden er lavest for små virksomheder med 2-9 ansatte (19%) og størst for de store virksomheder med over 100 ansatte (83%). Fordelt på brancher, er samarbejdsgraden lavest inden for Landbrugssektoren (9%) og højest inden for Offentlig sektor (49%). BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n6 FAKTAARK MED CENTRALE NØGLETAL FOR SYDDJURS Syddjurs M IDTJYLLAND BEFOLKNING OG ARBEJDSSTYRKE Faktiske tal Udvikling Faktiske tal Udvikling Hele befolkning 1. januar 2013 (udv ) ,2% ,9% Befolkning årige 1. januar 2013 (udv ) ,0% ,2% Prognose hele befolkningen 2021 (udv til 2021) ,8% ,4% Prognose befolkning årige 2021 (udv til 2021) ,6% ,4% Arbejdsstyrke årige pr. 1. januar 2013 (udv ), herunder: ,3% ,1% Grundskoleudd ,8% ,7% Gymnasial udd ,2% ,3% Erhvervsudd ,3% ,9% KVU 993 3,8% ,1% MVU ,0% ,6% LVU ,5% ,6% Prognose udvikling i arbejdsstyrken (antal/udvikling i pct.) 663 3,3% ,2% Antal ledige i december 2013 (udv. dec dec. 2013) 880-4,5% ,7% Ledige i pct. af arbejdsstyrken (udv. i dec dec i %-point) 4,7% -0,2% 4,8% -0,4% Antal lønmodtagere 4. kvt E-indkomst-fuldtidspersoner (udv. 4. kvt kvt. 2013) ,2% ,0% Antal beskæftigede 1. januar 2013 (RAS) (udv ) ,5% ,6% Antal arbejdspladser 1. januar 2013 (RAS) (udv ) ,1% ,7% Antal indpendlere 1. januar 2013 (RAS) (udv ) ,0% - - Antal udpendlere 1. januar 2013 (RAS) (udv ) ,1% - - Antal indpendliere i pct. af arbejdspladser 30,2% 1,4% - - Antal udpendlere i pct. af beskæftigede 49,7% INDSATSEN FOR UNGE Antal offentligt forsørgede unge december 2013 (udv. dec dec. 2013) 662-1,9% ,0% Andel off. forsørgede i pct. af befolkningen år (udv. dec dec.2013 i %-point) 13,0% -0,2% 10,5% -0,7% Off. forsørgelse i 2013 for unge, der modtog kontanthjælp, som 18-årig i 2009 (pct. af året) 44% - 49% - Off. forsørgelse i 2013 for øvrige unge (pct. af året) 20% - 12% - Andel unge som tilmelder sig en ungdomsuddannelse efter grundskolen 93,3% - 91,8% - Andel som tilmelder sig en erhvervsfaglig uddannelse efter grundskolen 19,9% - 19,7% - Andel af en 9. kl. årgang fra 2011, som forventes at få mindst en ungdomsudd. 93% - 94% - Andel af en 9. kl. årgang fra 2011, som forventes at få en videregående udd. 55% - 62% - Andel af en 9. kl. årgang fra 2011, som forventes at få en lang videregående udd. 24% - 28% - Aktiveringsgrad - uddannelse/opkvalificering i 2013 (udv i %-point) 22,9% -1,8% 22,9% -2,0% Aktiveringsgrad - virksomhedsrettet aktivering i 2013 (udv i %-point) 14,4% 1,8% 10,5% -0,8% Aktiveringsgrad i alt i 2013 (udv i %-point) 37,3% -0,1% 33,4% -2,8% INDSATSEN FOR AT BEGRÆNSE LANGVARIG OFF. FORSØRGELSE Off. forsørgede i december 2013 (ekskl. efterløn) (udv. dec dec. 2013) ,6% ,7% Andel off. forsørgede i pct. af befolkningen år (udv. dec dec.2013 i %-point) 21,1% -0,3% 18,8% -0,6% Andel off. forsørgede med under 1 års varighed (udv. dec dec.2013 i %-point) 32,9% -3,4% 32,5% -1,9% Andel off. forsørgede med 1-2 års varighed (udv. dec dec.2013 i %-point) 11,9% 0,1% 11,5% 0,1% Andel off. forsørgede med 2-3 års varighed (udv. dec dec.2013 i %-point) 7,9% -0,3% 7,2% -0,6% Andel off. forsørgede med over 3 års varighed (udv. dec dec.2013 i %-point) 47,3% 3,6% 48,8% 2,4% Tilgang til førtidspension i 2013 (udv. i tilgang ) 84-46,8% ,4% Antal personer i ressourceforløb i december INDSATSEN FOR AT BEGRÆNSE LANGTIDSLEDIGHEDEN Langtidsledige i december 2013 (udv. dec ), herunder: ,4% ,0% -Langtidsledige dagpengemodtagere (udv. dec dec. 2013) ,3% ,4% -Langtidsledige kontanthjælpsmodtagere (udv. dec dec. 2013) ,3% ,0% Andel langtidsledige i pct. af ledighedsberørte i december 2012 (udv. dec dec.2013 i %-point) 24,1% -4,5% 25,8% -0,4% Aktiveringsgrad for dagpengemodtagere med over 1 års ledighed i dec ,2% - 28,9% - Gns. antal samtaler for dagpengemodtagere med over 1 års ledighed i dec ,8-7,7 - VIRKSOM HEDSKONTAKTEN Andel virksomheder i komm. med samarbejde med beskæftigelsessystemet (udv i %-point) 44,6% 0,6% 41,5% 0,0% Andel virksomheder i komm. med samarbejde med det lokale jobcenter (udv i %-point) 39,5% 2,5% 35,9% 0,9% Andel virksomheder i komm. med samarbejde med andre jobcentre (udv i %-point) 15,5% -2,8% 15,5% -0,8% Kilde: Danmarks Statistik, Jobindsats.dk og DREAM Note: Beskæftigelsen er dels opgjort som 'lønmodtagerbeskæftigelsen' (E-indkomst) og dels beskæftigelsen fra den Registerbaserede arbejdsstyrkestatistik (RAS). Lønmodtagerbeskæftigelsen går frem til 4. kvt og er mere aktuel end RAS, som går frem til 1. januar Lønmodtagerbeskæftigelsen kan dog ikke opdeles på brancher og uddannelse mv. RAS dækker både selvstændige og lønmodtagere og opgøres i personer, mens lønmodtagerbeskæftigelsen kun dækker lønmodtagere og opgøres i fuldtidspersoner. Dvs. at de to statistikker ikke er fuldt ud sammenlignelige. Arbejdsstyrkeprognosen er udarbejdet med SAM -K/LINE-modellen v. Region Midtjylland. BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n7 UDVIKLINGEN PÅ ARBEJDSMARKEDET I SYDDJURS Stabil udvikling på arbejdsmarkedet i Syddjurs Set over en årrække kendetegnes arbejdsmarkedet i Syddjurs ved en e relativ stabil udvikling i beskæftigelse og arbejdsstyrke. Der er dog udsving i beskæftigelsen og arbejdsstyrken fra 2006 til 2009, som er perioden omkring finanskrisen i Ledigheden, som er forskellen på arbejdsstyrken og beskæftigelsen, harr været påvirket af både ændringer i beskæftigelsen og arbejdsstyrken de seneste år i Syddjurs. FIGUR 1. UDVIKLINGEN I BESKÆFTIGELSE, ARBEJDSSTYRKE OG PENDLING I SYDDJURS FRA 1997 TIL 2012 OG FREMSKRIVNING FOR 2012 TIL T 2021 Kilde: Region Midtjylland udtræk fra f SAM-K/LINE-modellen basisversion november Udgangspunktet for SAM-K og LINEE fremskrivningenn er den nationale fremskrivning fra ADAM-modellen,, som Dan- marks Statistik vedligeholder, og blandt andet Finansministeriet benytter. ADAM fremskrivningen basererr sig på Øko- nomi- og Indenrigsministeriets konjunkturvurdering fra august 2013, og regeringens konvergensprogram for Fremskrivningerne for Syddjurs viser, at der fra 2012 til 2021 forventes en stigning i ar- bejdsstyrken på 3,3 % (663 personer) og en markant stigning i beskæftigelsen på 11,6% (2.274 personer). Udviklingen i Syddjurs forventes at være meget mere positiv endd i regio- nen som helhed, hvor der forventes en vækst i arbejdsstyrken på 4,2% og i beskæftigelsen på 4,3%. Fremskrivningen viser, at der er risiko forr lokal mangel på arbejdskraft i Syddjurs, da be- skæftigelsen vil overstige arbejdsstyrken på nogle års sigt. Fremskrivningerne viser også, at de seneste års tendens med stigende pendling forventes at fortsætte. I Syddjurs forventes indpendlingen at stige med ca. 35, 1% og udpendlingen med ca. 26,3% fra 2012 til Faldende beskæftigelse de seneste år Antallet af beskæftigede lønmodtagere i Syddjurs og Midtjylland har været faldende gennem de seneste 3-4 år, dog med sæsonudsving over året. I regionen somm helhed har beskæfti- gelsen vist en svagt faldende tendens, mens udviklingen i Syddjurs har været mere negativ de seneste år. De seneste tal t for 4. kvartal 2013 viser, at beskæftigelsen er faldet t i det se- BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND M / KOMMUNEBESKRIVELSE\n8 neste år, med en nedgang på ca. 340 fra 4. kvartal 2012 til 4. kvartal 2013, svarende til et beskæftigelsesfald på 2,2 % på et år. FIGUR 2. UDVIKLINGEN I ANTAL BESKÆFTIGEDE LØNMODTAGERE I SYDDJURS OG MIDTJYLLAND FRA 1. KVARTAL 2008 TIL 4. KVARTAL ,0 102,0 100,0 98,0 96,0 94,0 92,0 90,0 88,0 86,0 84,0 82,0 1. kvt = Indeks 100 Syddjurs Midtjylland Kilde: Jobindsats.dk Ledigheds- og jobindikatorer. Antal lønmodtagere efter bopæl Note: 1. kvartal 2008 = indeks 100. Tallene for lønmodtagerbeskæftigelsen giver en indikator for den seneste udvikling i beskæftigelsen og er mere aktuelle end de øvrige beskæftigelsestal i kommunebeskrivelsen, som er fra den registerbaserede arbejdsstyrkestatistik, som kun går frem til Tallene for lønmodtagerbeskæftigelsen kan dog ikke fordeles på brancher og uddannelse mv. Fordelt på uddannelsesniveau har det største fald i beskæftigelsen fra 2009 til 2013 været blandt de kortuddannede med grundskole som højeste fuldførte uddannelse. Beskæftigelsen for kortuddannede er faldet med 724 personer, svarende til en nedgang på 14,9%. Også blandt de faglærte har der været et stort fald i beskæftigelsen på 804 personer, et fald på 9,7%. For de videregående uddannede er beskæftigelsen under ét steget minimalt. Dog ses en stor stigning for personer med en lang videregående uddannelse, som har haft en fremgang på hele 12,9% (svarende til 161 personer) fra 2009 til FIGUR 3. ÆNDRINGEN I ANTAL BESKÆFTIGEDE OG ANTAL PERSONER I ARBEJDSSTYRKEN FRA 2009 TIL 2013 I SYDDJURS Ændring Grundskole Gymnasial udd. Erhvervsuddannelse Kilde: Danmarks Statistik, Note: Tallene er afgrænset til aldersgruppen år KVU MVU LVU I alt Beskæftigede Arbejdstyrken BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n9 I samme periode er arbejdsstyrken faldet mest for gruppen af kortuddannede og faglærte, mens den er steget lidt for de to grupper af videregående uddannede (KVU og LVU). Samlet set er antallet af beskæftigede faldet mere end arbejdstyrken i perioden. I forhold til arbejdspladser var der arbejdspladser i Syddjurs i Fra 2012 til 2013 har der været et fald på 306 arbejdspladser (-2,1%). Faldet har fundet sted inden for Handel og transport mv., Erhvervsservice og Bygge og anlæg, mens antallet af arbejdspladser er steget minimalt indenfor Landbrug mv.. I hele perioden fra 2009 til 2013 har Handel og transport mv. tabt flest arbejdspladser med en nedgang på 753 arbejdspladser. TABEL 1. ANTAL ARBEJDSPLADSER I SYDDJURS FORDELT PÅ BRANCHER FRA 2009 TIL 2013 Antal arbejdspladser Udvikling seneste år Antal Procent Landbrug, skovbrug og fiskeri ,4% Industri, råstofindvinding og forsyningsvirksomhed ,2% Bygge og anlæg ,7% Handel og transport mv ,5% Information og kommunikation ,6% Finansiering og forsikring ,4% Ejendomshandel og udlejning ,2% Erhvervsservice ,4% Offentlig administration, undervisning og sundhed ,2% Kultur, fritid og anden service ,7% Uoplyst aktivitet ,1% I alt ,1% Kilde: Danmarks Statistik, Note: Arbejdspladser er beskæftigede med arbejdssted ved en virksomhed i Syddjurs kommune. Høj pendling til og fra Syddjurs I 2013 var der i Syddjurs udpendlere, som pendlede til arbejde i andre kommuner. Det svarer til, at 50% af de beskæftigede med bopæl i Syddjurs arbejder i en anden kommune. De højeste andele findes inden for brancherne Industri, råstof mv., Information og kommunikation og Finansiering og forsikring, hvor mere end 2/3 af de beskæftigede i Syddjurs pendler til arbejde i andre kommuner. TABEL 2. BESKÆFTIGEDE, ARBEJDSPLADSER OG PENDLING I SYDDJURS FORDELT PÅ BRANCHER Kilde: Danmarks Statistik, Beskæftigede Indpendling Udpendling Arbejdspladser Andel arb.pladser besat med indpendlere Andel beskæftigede, som pendler ud af kommunen Landbrug, skovbrug og fiskeri % 14% Industri, råstofindvinding og forsyningsvirksomhed % 57% Bygge og anlæg % 52% Handel og transport mv % 47% Information og kommunikation % 78% Finansiering og forsikring % 65% Ejendomshandel og udlejning % 41% Erhvervsservice % 52% Offentlig administration, undervisning og sundhed % 53% Kultur, fritid og anden service % 42% Uoplyst aktivitet % 0% I alt % 50% BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n10 Tilsvarende var af de ansatte på arbejdspladserne i Syddjurs indpendlere, som var bosat i en anden kommune og pendlede til arbejde i Syddjurs. Det svarer til, at 30% af arbejdspladserne i Syddjurs er besat med indpendlere. Der er relativt flest inden for branchen: Industri, råstofindvinding og forsyningsvirksomhed, hvor over 47% af arbejdspladserne er besat af indpendlere. Pendlingen til og fra Syddjurs kendetegnes ved størst pendling mellem Syddjurs og Aarhus samt nabokommunerne. Der er flest indpendlere til Syddjurs fra Norddjurs (1.522) og flest udpendlere fra Syddjurs til Aarhus (5.679). TABEL 3. TOP 10 INDPENDLINGS- OG UDPENDLINGSKOMMUNER FOR SYDDJURS Antal A ntal Indpendlingskommune indpendlere Udpendlings- udpendlere Rang: til Syddjurs kommune fra Syddjurs 1. Norddjurs Aarhus Aarhus Norddjurs Randers 463 Randers Favrskov 206 Favrskov Skanderborg 88 Skanderborg Silkeborg 42 København Horsens 34 Frederiksberg Aalborg 34 Horsens København 34 Viborg Viborg 32 Silkeborg 74 Kilde: Danmarks Statistik, Faldende befolkningstal og stort fald i befolkningen i den erhvervsaktive alder Befolkningstallet i Syddjurs er de seneste 8 år steget med 4,2%, svarende til en stigning på personer. I de kommende år forventes befolkningen yderligere at stige med 1,8%. En stor del af væksten forventes at være koncentreret til aldersgruppen 67 år og derover. Det forventes, at personer i den erhvervsaktive alder (16-66 år) i Syddjurs vil falde med 964 personer svarende til 1,8% de kommende 8 år. TABEL 4. BEFOLKNINGEN I SYDDJURS I 2005 OG 2013, SAMT PROGNOSE FOR 2021 FORDELT PÅ ALDERS- GRUPPER år ,2% -8,2% år ,7% -3,2% år ,9% -8,4% år ,3% -10,7% år ,3% 7,3% år ,5% -4,2% 67+ år ,0% 32,0% år ,0% -3,6% Befolkningen i alt ,2% 1,8% Kilde: Danmarks Statistik, Antal personer Udvikling - antal Udvikling - procent Faldende ledighed I december 2013 var der 880 ledige i Syddjurs, svarende til en ledighed på 4,7% af arbejdsstyrken. Antallet af ledige er 41 lavere end i december 2012, et fald på 4,5% på et år. Korrigeret for sæsonudsving er den aktuelle ledighed på 4,9%, hvilket er det laveste niveau siden midten af BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n11 FIGUR 4. LEDIGHEDSUDVIKLINGEN I SYDDJURS FRA JANUAR 2007 TIL DECEMBER ,0 7,0 Ledige i pct. af arbejdsstyrken 6,0 5,0 4,0 3,0 2,0 1,0 0,0 Sæsonkorrigeret ledighed Ledighed Kilde: Danmarks Statistik, Fordelt på køn og alder er ledigheden i Syddjurs minimalt højere for kvinder end mænd og der er en forskel i ledigheden opdelt på aldersgrupper. Dog ligger ledigheden for unge mænd og kvinder væsentlig højere end gennemsnittet. Det skal dog bemærkes, at det handler om ganske få personer. I det seneste år fra december 2012 til december 2013 er ledigheden faldet for de fleste grupper dog ikke for kvinder og mænd under 30 år. Ledighedsfaldet er højest for kvinder mellem 30 og 39 år. FIGUR 5. LEDIGHEDSNIVEAUET I SYDDJURS I DECEMBER 2013 FORDELT PÅ KØN OG ALDER 8,0% Kvinder år Ledige i pct. af arb.styrken 7,0% 6,0% Kvinder år 5,0% Kvinder i alt Gennemsnit Mænd i alt Kvinder år 4,0% Mænd år Kvinder år Mænd år Mænd år Mænd år 3,0% 2,0% -20% -15% -10% -5% 0% 5% 10% 15% 20% Pct.vis udv. i antal ledige Kilde: Danmarks Statistik, Den største gruppe ledige blandt de forsikrede i Syddjurs i december 2013 er medlemmer af 3F med 165 fuldtidsledige. Teknikere og 3F har den højeste ledighed med hhv. 11,4% og 8,0% af de forsikrede. Det største ledighedsfald i det seneste år har været i 3F med en nedgang på 49 fuldtidsledige, en nedgang på 22,9%. Mange a-kasser i Syddjurs har relativt få ledige, og mange har et lavt ledighedsniveau. Det laveste niveau har Danske Sundhedsorganisationers a-kasse (DSA) med en ledighedsprocent på 0,9 %. BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n12 Gruppen med ikke-forsikrede ledige er relativt stor i Syddjurs med i alt a 128 fuldtidsledige, I det seneste år er antallet aff ikke-forsikrede ledige steget med 23,1% %. FIGUR 6. ANTAL LEDIGE FORDELT PÅ A-KASSERR I SYDDJURS I DECEMBER OG DECEMBERR 2013 Kilde: Danmarks Statistik, Note: Tallet over hver søjle angiver ledigheden i procent af forsikrede i december A-kasserne er sorteret efter antal ledige i december Ikke-forsikrede er ledige, som ikke er e medlemmer af en a-kasse. Antallet er lavere end tilsvarende t tal for antallet af kontanthjælpsmodtagere, da nogle modtagere af kontanthjælp kan være medlem af en a-kasse, men ikkee have ret til dagpenge. Længere forløb for de jobklare kontanthjælpsmodtagere I 2013 var dagpengemodtagere ogg 403 jobklare kontanthjælpsmodtagere berørt af ledighed i Syddjurs. De lediges varighed på ydelsen viser, at når dagpengemodtagere bliver ledige, går de i gennemsnit ledige i kortere tid end de jobklare kontanthjælpsmodtage- re. I Syddjurs var de dagpengemodtagere, som var ledigee i 2013, i gennemsnit ledigee i 16,0 uger. Blandt de jobklare kontanthjælpsmodtagere var den gennemsnitlige varighed 20,9 uger. Sammenlignet med regionen som helhed var varigheden kortere for både dagpenge- modtagere og kontanthjælpsmodtagere. Fra 2012 til 2013 er den gennemsnitlige varighed på ydelsen faldet med m 3,1 uger for dag- pengemodtagere, mens den er faldet 2,2 uger i regionen som helhed. For de jobklare kon- tanthjælpsmodtagere er den gennemsnitlige varighed på ydelsen steget med 2,6 uger i Syddjurs mod 1,7 uger i regionen som helhed. BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n13 Dagpengemodtageree FIGUR 7. GENNEMSNITLIG VARIGHED FOR DAGPENGEMODTAGERE OG JOBKLARE KONTANTHJÆLPSMOD- TAGERE I 2013 Jobklare kontanthjælpsmodtagere Kilde: Jobindsats. dk Fordelt på a-kasser varierede den gennemsnitlige varighed på dagpenge i 2013 fra 13,5 uger i Byggefagene til 24,9 uger hos NNF. Det største fald i varigheden har værett NNF med et fald på 9,5 uger, mens Min a-kasse har oplevet den største stigning i varigheden med 2,7 uger. FIGUR 8. GENNEMSNITLIG VARIGHED FOR DAGPENGEMODTAGERE FORDELT PÅ P A-KASSER I SYDDJURS I ,0 2,0 CA Min A-kasse Ændring i antal uger ,0-2,0-4,0-6,0 El-faget Byggefagene FOA DSA DLF-A Dana ASEKRIFA 3F BUPL HK DP i alt Metal Magistrene SLA Fagligt hus Funkt.og serv. Lederne FTF-A Business AAK Teknikerne Journalister mv. FFA -8,0-10,0 NNF -12, Gns. varighed i 2013 (uger) Kilde: Jobindsats. dk. A-dagpenge. Gnsn. varighed. Ledighed og aktivering (bruttoledighed) BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n14 MÅL 1: FLERE UNGE SKAL HAVE EN UDDANNELSE Ministerens 1. mål er, at jobcentrene skal sikre, at flere unge uden uddannelse starter på en erhvervskompetencegivende uddannelse. Flere unge skal have en uddannelse Jobcentrene skal have maksimalt fokus på, at sikre implementeringen af kontanthjælpsreformen og dermed understøtte, at unge ikke bare påbegynder, men også gennemfører en ordinær uddannelse, samt at unge med komplekse problemstillinger af faglig-, social- eller helbredsmæssig karakter får den nødvendige hjælp og støtte. Der skal gøres en ekstra indsats for, at flere unge skal have en uddannelse. Jobcentrene skal derfor sikre, at flere unge uden uddannelse starter på og gennemfører en erhvervskompetencegivende uddannelse. Det vil bidrage til, at flere unge får erhvervsmæssige kvalifikationer og kompetencer, der øger deres muligheder for at få en bedre tilknytning til arbejdsmarkedet på sigt. Unge på offentlig forsørgelse I Syddjurs var der 662 unge på offentlig forsørgelse i december Det svarer til, at 13,0% af alle unge i aldersgruppen år. Andelen af unge på offentlig forsørgelse er den tredje højeste i regionen og er markant højere end gennemsnittet for regionen som helhed, der er 10,5%. Sammenlignet med regionen som helhed har Syddjurs relativt flere unge kontanthjælpsmodtagere og førtidspensionister. I de øvrige ydelsesgrupper ligner fordelingen i Syddjurs regionens. TABEL 5. OMFANGET AF OFFENTLIGT FORSØRGEDE UNGE I SYDDJURS OG MIDTJYLLAND I DECEMBER 2013 OG UDVIKLINGEN SENESTE ÅR (FULDTIDSPERSONER) Antal personer Syddjurs Andel år Udvikling seneste år M idtjylland Andel år Udvikling seneste år Dagpengemodtagere 123 2,4% -2,4% 2,4% -10,2% Kontanthjælpsmodtagere 361 7,1% 5,2% 5,2% 0,4% KTH - M atch ,8% 15,2% 1,2% -3,7% KTH - M atch ,5% 0,0% 3,3% 6,6% KTH - M atch ,7% 15,2% 0,6% -18,8% Øvrige KTH. 3 0,1% 50,0% 0,0% 1,1% Revalidering 14 0,3% -46,2% 0,2% -21,7% Forrevalidering 2 0,0% -33,3% 0,2% 0,8% Sygedagpenge 54 1,1% -15,6% 0,9% -10,5% Ledighedsydelse 6 0,1% -50,0% 0,1% 26,4% Fleksjob 16 0,3% 0,0% 0,2% 3,8% Førtidspension 86 1,7% 1,2% 1,2% -4,4% Forsørgede i alt ,0% -1,9% 10,5% -4,0% Kilde: Jobindsats.dk, Danmarks Statistik og egne beregninger. Note: Andel årige er andel af befolkningen i aldersgruppen år i 4. kvartal 2013, som er på en af de angivne offentlige ydelser. BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n15 I det seneste år fra december 2012 til december 2013 er antallet af unge på offentlig forsørgelse i Syddjurs faldet 1,9%. Faldet har antalsmæssigt været størst for dagpengemodtagere. Samtidig er antallet af unge kontanthjælpsmodtagere i matchgruppe 3 (dvs. midlertidige passive jf. de gamle matchkategorier) og unge på førtidspension steget. Visitation af unge under 30 år efter kontanthjælpsreformen Pr. 1. januar 2014 er de tidligere kontanthjælpsmodtagere under 30 år opdelt i modtagere af kontanthjælp og uddannelseshjælp afhængig af, om de har en uddannelse eller ej. Uddannelseshjælp: Unge under 30 år, der hverken har gennemført en erhvervsuddannelse, en erhvervsgrunduddannelse (egu) eller en videregående uddannelse, visiteres efter 1. januar til uddannelseshjælp. For unge under 30 år uden uddannelse er det grundlæggende formål med reformen, at de skal tage en uddannelse. Gruppen af unge uden uddannelse skal visiteres tidligt i jobcenteret og opdeles i tre grupper: (I parentesen fremgår antal fuldtidspersoner i de tre visitationskategorier i Syddjurs i februar 2014) o Åbenlys uddannelsesparate (19) o Uddannelsesparate (103) o Aktivitetsparate (187) o Uddannelseshjælp i alt (316) Kontanthjælp: Unge under 30 år med en erhvervskompetencegivende uddannelse visiteres som jobparat eller aktivitetsparat. (I parentesen fremgår antal fuldtidspersoner i de to visitationskategorier i februar 2014) o De jobparate er dem, der vurderes at komme i arbejde inden for en kortere periode (12) o De aktivitetsparate er dem, der ikke vurderes at kunne komme i arbejde inden for en kortere periode. Det kan skyldes faglig, sociale eller helbredsmæssige problemer. (44) o Uoplyst (5) o Kontanthjælp under 30 år i alt (61) I Syddjurs er i alt 377 unge under 30 år på enten uddannelseshjælp eller kontanthjælp i februar Til sammenligning var antallet af unge kontanthjælpsmodtagere i Syddjurs før kontanthjælpsreformen på 361 (se tabel 5). Nedenstående figur viser fordelingen af unge, som modtager uddannelseshjælp eller kontanthjælp i Syddjurs og i regionen som helhed i februar BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n16 Figuren viser, at 84% af gruppen i Syddjurs er uden uddannelse og derfor visiteret til uddannelseshjælp. Andelen svarer til regionsgennemsnittet på 84%. I Syddjurs er der relativt flere aktivitetsparate og færre åbenlyst uddannelsesparate blandt de unge, som er visiteret til uddannelseshjælp end i regionen. FORDELING PÅ VISITERINGSKATEGORI FOR MODTAGERE AF UDDANNELSESHJÆLP OG KONTANTHJÆLP FOR UNGE UNDER 30 ÅR I SYDDJURS OG MIDTJYLLAND I FEBRUAR % 50% 40% 50% Syddjurs Midtjylland 30% 27% 20% 10% 0% 5% Åbenlys udd. parat 12% 2% 3% 1% Udd. parat Aktivitetsparat Uoplyst Jobparat Aktivitetsparat Uoplyst Uddannelseshjælp Kontanthjælp Kilde: Jobindsats.dk Undgå tidlig kontanthjælpsdebut Det er vigtigt at gøre en særlig tidlig indsats for at forhindre, at unge starter voksenlivet på offentlig forsørgelse. Unge, der har tidlig debut i kontanthjælpssystemet, viser sig, at have større problemer med at få en uddannelse eller en stabil tilknytning til arbejdsmarkedet end andre unge. Fejl! Henvisningskilde ikke fundet. viser, at blandt de unge, som startede voksenlivet på kontanthjælp i 2009, er der en langt større andel, som 4 år senere modtager offentlig forsørgelse, end blandt de øvrige unge. Figuren viser: at de unge (i alt 49 personer), der debuterede på kontanthjælp i 2009, i gennemsnit var 44% af tiden på offentlig forsørgelse i Endvidere har gruppen en lavere grad af uddannelse (22%) end i regionen som helhed (25%). at de unge på samme alder, der ikke debuterede tidligt på kontanthjælp, var i gennemsnit kun 20% af året på offentlig forsørgelse og var i langt større omfang i job (56%) og uddannelse (24% af året) - regionen hhv 40% i job og 48% i uddannelse. BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n17 FIGUR 9. FORSØRGELSESSTATUS I 2013 FOR 23-ÅRIGE, DER H.H.V. IKKE MODTOG ELLER MODTOG KON- TANTHJÆLP I DVS. SOM HAVDE EN TIDLIG DEBUT PÅ KONTANTHJÆLP, SOM 18-ÅRIG, ELLER SOM EJ HAVDE EN TIDLIG DEBUT. 100% 90% 80% 40% 33% 26% 70% 56% Andel af året 60% 50% 40% 30% 20% 24% 48% 22% 44% 25% 49% Job/selvforsørgelse Uddannelse Off. forsørgelse 10% 0% 20% 12% Syddjurs Midtjylland Syddjurs Midtjylland Ej tidlig debut Tidlig debut Kilde: Egne beregninger pba. Beskæftigelsesministeriets analyseregister DREAM. Note: Kommunen er de unges bopælskommune som 23-årige, dvs. i 2013 De unge som går ud af folkeskolen i Syddjurs Hovedparten af de unge tilmelder sig en ungdomsuddannelse, når de forlader grundskolen. I Syddjurs var der i 2013 i alt 609 elever, der afsluttede grundskolen (9. og 10. klasse). Flertallet i Syddjurs tilmelder sig en gymnasial uddannelse (73,4%), mens en del færre tilmelder sig en erhvervsfaglig uddannelse (19,9%). Dvs. i alt 93,3% tilmelder sig en ungdomsuddannelse efter grundskolen. I regionen som helhed er andelen på 91,8% lidt lavere. De unges uddannelsesmønstre er lidt forskellige for piger og drenge. I Syddjurs udgør drenge 70% af de unge, som tilmelder sig en erhvervsfaglig uddannelse, mens piger i højere grad tilmelder sig de gymnasiale uddannelser, hvor de udgør 52%. 1 De unge, som forlader grundskolen i Syddjurs, har i mindre grad utilstrækkelige danskkundskaber end i regionen som helhed, men en lidt højere andel med utilstrækkelige matematikkundskaber. På baggrund af prøvekarakter vurderes, at 2,1% af en 9. klasse årgang har utilstrækkelige danskkundskaber og 4,8% utilstrækkelige matematikkundskaber. I regionen som helhed er andelen hhv. 2,8% med utilstrækkelige danskkundskaber og 5,6% med utilstrækkelige matematikkundskaber. 2 Tilsvarende er der relativt mange elever i grundskolen i Syddjurs, der ikke vurderes at være uddannelsesparate. Andelen med ikke uddannelsesparate er 2,2% mod 4,6% i regionen som helhed. 3 1 Kilde: Region Midtjyllands Nulpunktsanalyse 2013 om ungdomsuddannelserne i Region Midtjylland tabel 2.1 s Tal for 9. klasse elever årgang 2011/ Tal for elever i 9. og 10. klasse i 2013 BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n18 Status for årige i Syddjurs årige unge har pligt til at være i uddannelse, beskæftigelse eller anden aktivitet, der sigter mod, at de gennemfører en uddannelse. Den unges uddannelsesplan skal indeholde en beskrivelsee af, hvordan den unge opfylder pligten. Undervisningsministeriet opgør løbende antallet af unge årigee og hvilke aktiviteter, de er i gang med. De seneste tal t er for december 2012, hvor der indgårr personer i mål- gruppen i Syddjurs. Fejl! Henvisningskilde ikke fundet. viser, at hovedparten (96%) aff de årige i Syddjurs er i gang med en uddannelse. Herunder er 61% i gang med en grundskoleuddan- nelse, 28% er i gang med en gymnasial uddannelse, og 7% er i gang med en erhvervsud- dannelse. De øvrige er i gang med forberedende aktiviteter (3%) (omfatter elever på produktionssko- aftalt med UU, unge i beskæftigelse over r 18 timer om ugen mv.) eller andre uddannelser under 1% (hovedsageligt Særlig tilrettelagt ungdomsuddannelse STU). ler, handicappede fritaget for uddannelsespligten, unge rejst til udlandet, unge i aktiviteter S Kun 1,3% (svarende til 23 personer) er ikke i gang med hverken uddannelse eller beskæfti- gelse i december FIGUR 10. FORDELINGEN AF ÅRIGE, HVORR SYDDJURS KOMMUNE HAR VEJLEDNINGSFORPLIGTEL- SERN FORDELT PÅ IGANGVÆRENDE AKTIVITETER I DECEMBER 2012 Kilde: Egne beregninger pba. Ungedatabasen i Undervisningsministeriet BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n19 Gennemførelse på ungdomsuddannelserne Andelen af elever, der forventes at gennemføre en ungdomsuddannelse, er væsentligt højere for de gymnasiale uddannelser end de erhvervsfaglige. 4 Samlet set forventes 88% af de elever, der påbegynder en gymnasial uddannelse i Midtjylland, at gennemføre uddannelsen. For de erhvervsfaglige uddannelser opdeles gennemførelsesprocenten på h.h.v. grundforløbet og hovedforløbet: På grundforløbet forventes 75% af de elever, der påbegynder et grundforløb på en erhvervsuddannelse i Midtjylland, at gennemføre grundforløbet. På hovedforløbet er den tilsvarende gennemførelsesfrekvens på 80% blandt de elever, der påbegynder et hovedforløb. Den samlede gennemførelsesfrekvens for alle erhvervsuddannelsesinstitutioner i Midtjylland er på 55% i Ud over frafaldet på selve uddannelsen, er der en udfordring i f.h.t. praktikpladser på mange erhvervsuddannelser. Tallene for hele regionen viser, at 51% af eleverne i Midtjylland i 2011 har en ordinær praktikaftale 10 måneder efter, de har afsluttet deres grundforløb. Derudover er der 7% i skolepraktik og 8%, der har mistet en praktikplads. Det medfører, at kun 66% af de elever, der har gennemført grundforløbet ved en erhvervsuddannelse i Midtjylland, har eller har haft mulighed for at gennemføre hovedforløbet. Det er ikke muligt at belyse gennemførelsesfrekvensen for unge i deres bopælskommune. Dog er det muligt at indikere de lokale forhold ved at se på gennemførelsesfrekvensen på de uddannelsesinstitutioner, der er lokaliseret i kommunen eller i nærheden af kommunen. I Syddjurs er gennemførelsesfrekvensen på de enkelte uddannelsesinstitutioner følgende: Den Økologiske Landbrugsskole på Kalø 35% Rønde Gymnasium 85% Viden Djurs (erhvervsuddannelser) 59% Viden Djurs (erhvervsgymnasiale udd.) 85% Paderup Gymnasium 88% Andel der forventes at få en ungdomsuddannelse Den nationale målsætning er, at 95% af en årgang skal have en ungdomsuddannelse, 60% skal have en videregående uddannelse og 25% en lang videregående uddannelse i Målsætningen måles via den såkaldte Profilmodel, som er en fremskrivning af, hvordan en ungdomsårgang forventes at uddanne sig i løbet af de kommende 25 år under forudsætning af, at de aktuelle uddannelsesmønstre ikke ændres. De seneste kommunale tal er fra Kilden til dette afsnit er Region Midtjyllands Nulpunktsanalyse 2013 om ungdomsuddannelserne i Region Midtjylland BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE\n20 Tallene for Syddjurs viser, at ud af en 9. klasse årgangg fra 2011 forventes 93% at få mindst en ungdomsuddannelse, 55% en videregående uddannelse og 24% en lang videregående uddannelse. Tallene viser, at Syddjurs ikke er så langt fra at opfylde den nationalee målsæt- ning for 2015 med de nuværende uddannelsesmønstre. FIGUR 11. PROFILMODEL FOR HVORDAN EN 9. KLASSE ÅRGANGG 2011 FRA SYDDJURS OG REGIONEN SOM HELHED FORVENTES AT UDDANNEDE SIG I LØBET AF DE KOMMENDE 25 ÅR 100% 90% 80% Andel af en årgang 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Mindst en ungdomsuddannelse Videregåendee uddannelse Lang videregående udd. Uden komptencegivende udd. Syddjurs 93% 55% 24% 7% Midtjylland 94% 62% 28% 6% Kilde: Egne beregninger pba. profilmodellen fra Undervisningsministeriet Indsatsen for de unge i jobcenteret I Syddjurs aktiveres de unge på offentlig forsørgelse 37% af tiden. AktiveringsgradA den er højere end i regionen som helhed, hvor de unge aktiveres 33% af tiden. Aktiveringsgraden i Syddjurs er sammensat af, at de unge er i uddannelse/opkvalificering 23% af tiden og i virksomhedsrettet aktivering 14% af tiden. FIGUR 12. AKTIVERINGSGRAD FOR H.H.V. UDDANNELSE/OPKVALFICERING OG VIRKSOMHEDSRETTET INDSATS FORDELT PÅ JOBCENTRE I MIDTJYLLAND. Kilde: Egne beregninger pba. Beskæftigelsesministeriets analyseregister DREAM Note: Varighed på offentlig forsørgelse er beregnet som perioden, hvor forsørgede i december 2013 ubrudt har modta- get offentlige ydelser (eksklusiv SU, fleksjob og seniorjob) BESKÆFTIGELSESREGION MIDTJYLLAND / KOMMUNEBESKRIVELSE


Celleforskning med LASER – Niels Bohr Institutet - Københavns Universitet\nEn laserstråle giver en ekstremt kraftig lysstråle, som kan fokuseres ned til et ganske lille område. Det betyder, at en laser bruges som en slags pincet, der kan håndtere ganske små ting. Man kalder det en optisk pincet, og det er et fantastisk nano-værktøj, der kan bruges til at fange fx bakterier, virus eller nanopartikler og flytte rundt på dem. Den optiske pincet kan også måle kræfter og afstande. Dermed giver en optisk pincet vigtig information til forskerne om liv og materialer på nanometerskala.\nDin internetbrowser understøtter ikke iframes. Det betyder, at videoen Cellefysik med LASER ikke kan afspilles.\nOptisk manipulation i levende organismer\nEn optisk pincet er det eneste nanoværktøj, som kan række ind i en levende organisme, f.eks. i en celle, og manipulere organeller uden at ødelægge cellevæggen. Dermed kan en optisk pincet undersøge fysiske egenskaber af enkelte biologiske molekyler inde i levende celler.\nHvad er Organeller?\nCeller indeholder en flydende substans kaldet cytosol samt organeller - som er små strukturer, der ligesom cellerne hver især er omsluttet af en membran.\nOrganel betyder lille organ. Der findes ca. 6 forskellige typer af organeller, som hver især udfører bestemte funktioner i cellen.\nInde i cellen findes der en række forskellige molekylære motorer, som udfører mekanisk arbejde såsom:\n1) at transportere proteiner\n2) at læse og oversætte DNA koden til RNA\n3) at oversætte RNA koden til protein syntese og ikke mindst til\n4) at give cellen evnen til at bevæge sig som en slags mikroskopisk muskel. En optisk pincet kan måle den specifikke kraft og hastighed, som disse motorer udøver enkeltvis.\nPlasmoniske partikler er metalliske nanopartikler som vekselvirker kraftigt med lys. Denne vekselvirkning opstår mellem lysets fotoner og svingninger i partiklens elektroner, som kaldes plasmoner (deraf navnet plasmonisk partikel).\nMaximal vekselvirkning opnås når fotonens frekvens eller svingningshastighed er den samme som elektronernes svingningshastighed – lidt ligesom når du gynger dit barn med den rigtige hastighed eller timing, og derved opnår den maximale overførsel af kraft fra dig til barnet.\nNår lyset er i resonans med partiklens plasmoner opnås der kraftig absorption af lysets energi, som derved omdannes til varme. Denne proces er den samme som når sollys opvarmer metalliske overflader, men effekten er meget mere kraftig i plasmoniske nanopartikler, da netop disse, på grund af deres størrelse og form, har plasmoner med den samme frekvens som lys, og derved opnås resonans effekten.\nDen resulterende plasmoniske opvarmning anvendes til fjernvarmning af nanopartikler, som er inde i levende celler og biologisk væv. Derved opnås lokal opvarmning med kirurgisk præcision.\nNanopartikler kan optages i celler og biologisk væv på mange forskellige måder uden at foretage indgreb. Derved kan plasmonisk opvarmning af celler og væv opnås ved at anvende rødt lys med stor biologisk gennemtrængningsdybe.\nLaseren og plasmoniske partikler bliver også anvendt til at undersøge cellens lappegrej. Cellens væg får nemt huller, men celler har en evne til at lappe disse huller med såkaldte annexin proteiner. Disse proteinplastre lukker små huller, så cellen kan overleve.\nKræftceller har udviklet et særlig effektivt lappegrej bestående af disse annexiner og andre proteiner. Ved at belyse plasmoniske nanopartikler på cellens overflade, har vi punkteret kræftceller for at undersøge hvilke proteiner, som er involveret i lapningsprocessen.\nEn optisk pincet - den røde stråle - kan fange en lipidkugle, som bæres af en molekylær motor, kinesin. På den måde kan man undersøge hvordan kinesin virker. (Mette Høst).\nVed at identificere disse proteiner, kan biologer med deres værktøjskasse "slukke" for visse gener, som koder for disse lapningsproteiner, og derved gøre kræftceller mere sårbare over for skader.\nArtikel: Fysikviden om cellernes lappegrej kan bruges i kræftbehandling\nOpvarmning af metalliske nanopartikler til at fjerne kræft-tumorer\nHvis man f.eks. sprøjter guld-nanopartikler ind i en tumor, så kan man bruge fokuseret laserlys til at opvarme nanopartiklerne, hvilket vil ødelægge det omkringliggende kræftvæv.\nEn del af laserlyset absorberes af det objekt, det rammer. Metalliske nanopartikler absorberer voldsomt lys med bestemte bølgelængder, et fænomen, som kaldes plasmonisk resonans.\nDin internetbrowser understøtter ikke iframes. Det betyder, at videoen Nanopartikler i kampen mod kræft ikke kan afspilles.\nHvis man optisk fanger metalliske nanopartikler, kan man opvarme dem hundredvis af grader Celsius, afhængigt af laserens effekt og partiklernes størrelse og materiale.\nDenne plasmoniske effekt kan man bruge f.eks. til at ødelægge biologisk væv eller på længere sigt til at fjerne kræft-tumorer, som du kan høre om i filmen ovenfor.\nHvordan fungerer en optisk pincet?\nNår lys rammer et objekt, vil dele af lyset reflekteres, absorberes, eller brydes. Den del af lyset, som reflekteres, kastes tilbage ligesom man kender det fra et normalt spejl. Den del af lyset, som absorberes, frigives typisk som varme, hvilket man kender fra en sort overflade i sollys.\nPhd. studerende Victoria er her sammen med Younes Farhangibaroojii i gang med et celleforsøg i det nye Center for Bio-Manipulation (COBM).\nDen del, som brydes, går igennem objektet, men med en anden vinkel, hvis objektet har et andet brydningsindeks end det omkringliggende medie, hvilket man f.eks. tydeligt ser, når lys går fra luft til vand i et akvarium.\nDet er denne brydning som er ansvarlig for at vi kan anvende lys til at trække i og måle på små objekter så som bakterier, virus, celler og molekyler. Man kan bevæge dem rundt, mens man måler kræfter og afstande i pico-Newton og nanometer områderne, hvilket er typiske kræfter og afstande på enkeltmolekyle og cellulært niveau.\nHvordan kan lys fange et objekt?\nNår lysets bølgelængde er større end det objekt man fanger (λ << d) kan man anvende almindelig geometrisk optik. Det lys, som reflekteres fra objektet, vil primært skubbe objektet i laserstrålens retning. Det lys, som absorberes, vil opvarme objektet.\nDet fysiske princip bagved af fange noget optisk, er loven om impulsbevarelse. Impuls af et objekt er dets masse gange hastighed (mv). Da lys er en foton/bølgepartikel og derved ingen masse har, er det lidt overraskende, at lys alligevel har en meget lille impuls i hver foton.\nKraften på et objekt er altid lig en ændring i impulsen. Hvis lyset rammer et objekt, og derved ændrer retning gå grund af refleksion eller brydning, så ændres impulsen (fordi hastigheden får en ny retning) og der ydes derfor en kraft fra objektet på lyset.\nLoven om impulsbevarelse kræver, at lyset også påvirker objektet med den samme kraft, dog i modsat retning så de tilsammen udsletter hinanden. For at fange et objekt kræves der yderligere at laserstrålen har en intensitets profils, hvor lyset er mest intenst i midten af strålen som vist på figuren.\nI vores lab kræver vi yderligere, at laserstrålen er fokuseret hvilket gøre det muligt at flytte rundt på objekter i tre dimensioner.\nEn optisk pincet til biologiske formål baseres ofte på lasere med bølgelængder mellem 800 og 1100nm, fordi disse bølgelængder næsten ikke absorberes af biologisk materiale eller vand. Hvis vand eller biologisk væv absorberer lyset, vil det føre til opvarmning og fotokemiske reaktioner.\nSpecielt er 1064nm et populært valg, fordi der findes højkvalitets-lasere med denne bølgelængde, og fordi netop denne bølgelængde er meget skånsom overfor levende materiale.\nFysikken bag den optiske pincet\nDet lys, som brydes, vil - på grund af forskellen i brydningsindeks mellem objektet og det omkringliggende medie (Snells lov) - ændre retning. Når lys ændrer retning, ændres også lysets impuls (kraft er det samme som impulsændring).\nEn helt fundamental naturlov er, at der skal være impulsbevarelse i systemet. Derfor får det fangne objekt en lige så stor og modsat rettet impulsændring.\nHvordan lys kan fange et objekt, der er væsentligt større end lysets bølgelængde. En laserstråle med varierende intensitetsprofil rammer det blå objekt, der skubbes mod højre - mod den mest intense del af laserstrålen.\nPrøv selv en optisk pincet via dette link\nHvis man tager en laser med en Gaussisk intensitetsprofil som på tegningen til højre, og fokuserer den med en stærk linse, vil man få en intensitetsfordeling, som er mest intens i centrum af linsens fokus, og som aftager Gaussisk i alle retninger.\nHvis et objekt - her polystyrenkugle vist som blå - med et brydningsindeks, som er større end det omkringliggende medie, er placeret lidt til venstre for den mest intense del af strålen, som vist på billedet, vil impulsændringen (på grund af retningsændringen) af det indkomne lys - de sorte pile på tegningen - forårsage, at et objekt får en lige så stor og modsatrettet impulsændring.\nPå tegningen illustreres effekten af både en mindre intens del af lyset - den smalle sorte pil - og en mere intens del af lyset - den brede sorte pil. Impulsbevarelsen vil forårsage kræfter på kuglen, F1 fra den intense del af strålen og F2 fra den mindre intense del. Kræfterne er vist med røde pile på tegningen.\nNetto giver det en resulterende kraft på kuglen, Fnet, som skubber kuglen mod den mest intense del af laserstrålen (fordi her er der flere fotoner som ændrer retning og derved impuls). Denne kraft kaldes gradientkraften, fordi den skyldes en gradient i laserstrålens intensitetsprofil.\nNatascha Leijnse - Måling ved et typisk eksperiment. Mikroskopet betjenes med drejehjulene på panelet under hylden med skærmene. Den midterste skærm viser et typisk eksperiment med fluorescent mærkede levende celler. Hovednerven i en optisk pincet er en laser, som er fokuseret kraftigt af et objektiv. I Niels Bohr Institutets udstyr sidder objektivet bygget sammen med et mikroskop, som tillader, at man kan se prøven og fluorescente markører, mens man foretager optiske manipulationer. (Ola Jakup Joensen). Foto: Ola Jakup Joensen\nNyt center for Bio-Manipulation (COBM)\nForskningsgruppen Experimental Biophysics & Optical Manipulation (NBI) tilbyder forskere verdensførende udstyr til optisk bio-manipulation. Forskningsgrupper fra Kemisk Institut, Kræftens Bekæmpelse, Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet) og fra DTU er brugere af infrastrukturen og andre forskere er også velkomne til at lave eksperimenter på udstyret.\nCenter for Optical Bio-Manipulation\nI Centeret for Optisk Bio- Manipulation (COBM), finansieret af Novo Fonden, kombinerer vi to Nobel Pris vindende teknologier, Optical Tweezers (Optisk Pincet) med en mikroskopi teknik kaldet STED baseret på Stimulated Emission by Depletion mikroskopi.\nVed at kombinere den høje opløsning fra STED med fire optiske fælder kan vi tilbyde det lokale forskningsmiljø det verdensførende nyeste udstyr inden for optisk manipulation. Det nye udstyr fra Novo har stort potentiale til at løfte et i forvejen stærkt interdisciplinært forskningsmiljø inden for molekylær biologi, kræftforskning, fysik, nanovidenskab og kemi i København.\nUdstyret vil primært blive anvendt af forskningsgrupper fra Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet, Danish Cancer Research Center, Kemisk Institut (og Nanoscience Center), Niels Bohr Institutet (NBI) og Danmarks Tekniske Universitet (DTU).\nFormålet med COBM er at fungere som et knudepunkt for det lokale interdisciplinære forskningsmiljø med hensyn til optisk manipulation af biologiske systemer, og skal katalysere forskningssamarbejde henover videnskabelige discipliner.\nNye brugere med interessante videnskabelige problemstillinger er velkomne til at kontakte os med henblik på at lave forsøg med optisk manipulation. Besøg Center for Optical Bio-Manipulation hjemmesiden her >>\nPoul Martin Bendix leder forskningsgruppen beskæftiger sig med Optisk biomanipulation og eksperimentel biofysik.\nGruppen blev grundlagt for ca. 20 år siden, da Lene Oddershede & Kirstine Berg-Sørensen som de første i Danmark startede forskningen inden for optisk manipulation af biologiske systemer.\nGruppen har siden hen haft enorm videnskabelig succes, og er blevet internationalt anerkendt inden for eksperimentel biofysik.\nI gruppen arbejder typisk både postdocs, phd studerende samt speciale- og bachelorstuderende tæt sammen, på tværs over flere faggrænser.


Sådan forbereder du dig på dit første college semester 13 trin | Svar på alle dine "Hvordan?"\nSådan forbereder du dig på dit første kollegiumsemester\nAt gå væk for college kan både være en spændende og skræmmende overgang. Det er vigtigt at være klar før du tager afsted, så du ikke bliver stresset, når du ankommer på campus. Jo mere forberedt du er, desto mere kan du nyde alle de muligheder, som college har at tilbyde.\nForbereder dit værelse\n1 Find ud af detaljerne om din livssituation. Vil du være i et kollegium eller en lejlighed? Vil du bo på campus eller off campus? Hvor mange værelseslejligheder vil du have? Hvad er størrelsen på dit værelse? Hvilke møbler vil der allerede være inkluderet i dit værelse? Hvor mange mennesker vil du dele et badeværelse med? At kende disse detaljer vil hjælpe dig med at finde ud af, hvilke ting der skal købes til dit værelse. Plus, det vil give dig tid til at forberede mentalt til at leve med andre mennesker, hvis du vil bo sammen med roommates for første gang!\n2 Kontakt din værelseskammerat. Hvis du vælger din værelseskammerat, eller hvis dit universitet afslører, hvem din værelseskammerat er, før du ankommer til skolen, skal du nå ud til dem for at finde ud af, hvem der vil bringe hvad til værelset. Der er ingen brug at have to køleskabe og to te kedler!\nDet er okay at lære hinanden at kende på sociale medier, før du mødes personligt, men prøv ikke at lave første vurderinger ud fra hvad du ser online - vente med at lære de rigtige dem at kende, når du kommer i skole.\nPrøv at tale med dem på telefonen, hvis du ikke fysisk kan mødes før du går i skole.\nHvis du ikke ved hvem din værelseskammerat er før du ankommer, er det også fantastisk! Det vil gøre at flytte i alt det meget mere spændende, og tillade dig at kende dem personligt på den første dag.\n3 Tænk på, hvordan du vil dekorere dit værelse. Du vil måske gerne matche dit sengetøj med dit tæppe, for eksempel. Eller måske vil du have nogle billeder af dine venner og familie til at ramme eller sætte på din væg.\nHvis du skal bo hjemme og bo i det samme rum, har du altid boet i, måske vil du gerne ændre det lidt for overgangen til college. Et nyt lag maling eller en omlejring i dine møbler kan gøre hele forskellen for en frisk start. Sørg for, at du har et godt, stille studierum med et ryddeligt skrivebord og tilstrækkelig belysning, hvis du ikke allerede har det.\n4 Lav en tjekliste over alt, hvad du skal bruge til dit nye værelse. Medtag alle forsyninger til at udstyre dit værelse, fra sengetøj til vægdekorationer. Du kan finde gode college tjeklister online.\nDerefter kan du se, hvad du allerede ejer hjemme, som du kan medbringe i skole og hvad du skal købe.\n5 Gå på indkøb. Jo tidligere jo bedre, så mange butikker sælger ud som sommeren vinder ned.\nFør du går ud og køber en mini køleskabspris fra Target, skal du se, om du kender nogen, der lige har aflagt college, som måske sælger deres til en billigere pris. Eller se online på websteder som eBay eller Craigslist for brugte artikler.\nGør klar til klasser\n1 Få orienteret på campus. Intet skriger "freshman" mere end nogen, der pludselig vandrer rundt om bygningerne med et campus-kort i deres hænder. Få dage før klasserne starter, finder du ud af, hvilke bygninger dine klasser er i, så du er ikke i rush på den første dag. Det vil også give dig en ide om, hvor meget tid det tager at komme til klassen, og hvilken tid skal du forlade din kollegieværelse.\nHvis du kan, skal du gå i klasseløbet før klasserne starter, så du ved, hvor lang tid det vil tage for dig at gå fra bygning til bygning.\nFind ud af, hvordan du vil pendle til campus / klasse. Hvis du er langt fra campus eller din campus er virkelig stor, overveje at køre eller cykle. Hvis det ikke er for langt, kan du gå eller skateboard.\nVær tidligt på den første dag for at få et godt sæde. Selv for de efterfølgende klasser gør det ikke ondt at være et par minutter tidligt.\n2 Har en ide om din klasseplan. Det er okay ikke at kende din nøjagtige klasseplan før du ankommer på campus. Normalt vil der være akademiske rådgivere til orientering, der leder dig gennem hvilke kurser du skal tilmelde dig til dit første semester. Men har en ide om, hvad du er interesseret i at tage og gennemse på din skoles kursuswebsted for at gøre indskrive i klasser nemmere, når du kommer derhen.\nNår det kommer til planlægningskurser, skal du prøve at vælge en god blanding af klasser, der både opfylder generelle uddannelseskrav eller "kerne" krav og dykker ind i emner, som du måske er interesseret i at studere i.\nVær ikke over ambitiøs med din kursusbelastning for dit første semester. Du vil allerede være travlt med at møde nye mennesker og blive placeret under denne store overgang - det sidste, du vil have, er at blive slået ned med arbejde i anden uge.\nOvervej også dine klassetider. Vil du have dine klasser forskudt i løbet af ugen, eller vil du foretrække et par pakkede dage?\nKig op på dine professorer online for at se, om deres undervisningsstil sandsynligvis vil stemme overens med din læringsstil. Du skal kunne finde anmeldelser online.\n3 Forbered dine skolematerialer. Selvom professorer normalt ikke sender en tjekliste over nødvendige skolematerialer som i gymnasiet, skal du være forberedt med de rigtige materialer til at forblive pæne og organiserede.\nFå en planlægger eller kalender. Så snart du får pensum for hver klasse, gå igennem og skriv ned alle dine opgaver. Dette vil hjælpe dig med at holde dig mere organiseret i løbet af semesteret.\nDen ene liste professorer vil sende ud er en liste over de nødvendige lærebøger for hver klasse. Du kan enten købe eller leje dem i din skoles boghandel, eller tjek hjemmesider som Amazon.com, der sælger brugte lærebøger til mindre.\nFå en bærbar computer. En bærbar computer er næsten uundværlig på college, så mange studerende kan lide at tage notater på deres bærbare i klassen, og det giver dig frihed til at studere overalt. Det er også en god idé at sikkerhedskopiere dine filer på skyen eller på et flashdrev.\nSelv om du vil bruge din bærbare computer meget, skal du ikke grøfte det gamle skolepapir og blyant. Sørg for at have en notesbog og en håndfuld penne og blyanter med dig til enhver tid, når du går i klassen, hvis en professor ikke tillader bærbare computere at tage noter, eller du skal hurtigt skrive noget ned.\nKøb mapper eller bindemidler for at holde dine papirer organiseret. Selvom næsten alt synes at være gjort digitalt i dag, udsender professorer stadig opgaver på papir. Lad dem ikke krympes i bunden af din taske og køb mindst et par mapper for at holde dem rydde.\nBestem om du vil investere i en printer til dit værelse, eller hvis du vil bruge universitetsprintere. Husk, at selv om skolen normalt opkræver dig for hver side, du udskriver, kan det stadig være mere omkostningseffektiv end at købe en ny printer og genpåfyldning af papir og blæk (plus, alle vil spørge dig om de kan låne din!).\n4 Vær opmærksom og vær forberedt på at arbejde. Selvom klassens første dag normalt kun er en oversigt over kurset, skal du ikke zone ud! Især hvis du beslutter dig for at holde eller tabe et kursus, vil du have en god forståelse af pensum og professorens undervisningsstil. Kom godt i gang med at tage noter under første foredrag.\nDer kan endda være hjemmearbejde tildelt før første klasse, som en læsningsopgave. Tjek din email i ugen før den første dag, så du er forberedt, hvis din professor sender en opgave.\nCollege klasser kører i et meget højere tempo end gymnasiet. Der er ingen isbrydere på klassens første dag. Professorer foredrag i et temmelig hurtigt tempo, og selv om de nogle gange holder op med spørgsmål, er de på en streng dagsorden, især for store foredrag. Vær sikker på at notere hvad du måske har brug for præcisering på for at spørge dem i løbet af kontortiden.\nUndgå manglende klasse. Gem dine fravær for nødsituationer, så du ikke risikerer at komme bagud.\nOpbygning af et socialt liv\n1 Hold et åbent sind, når du møder mennesker. Selvom du har venner fra videregående skole går til samme kollegium, grene ud og møde nye venner gennem din kollegie, klasser og ekstracurricular aktiviteter. Dine high school venner vil altid være der - nu er din chance for at møde mennesker med forskellig baggrund og interesser for at udvide din sociale cirkel.\n2 Træd ud af din komfort zone og vær super social den første uge. Den første uge i skolen er den bedste tid til at møde folk - normalt er det da alle friskmænds aktiviteter er, og ingen kender hinanden endnu! Sæt dig selv derude og vær ikke bange for at være akavet eller underligt, ingen ved virkelig hvad de gør alligevel. Start en samtale med nogen, der sidder på tværs af dig ved spisebordet eller i klassen. Alt du skal gøre er at introducere dig selv og spørg dem, hvor de er fra, eller hvis du kan låne en blyant - nemmeste isbryder nogensinde!\nNår det er sagt, må du ikke modløses, hvis du ikke møder din bedste ven i den første uge. Du vil ikke klikke med hver enkelt person, du møder. Ofte, når du kommer ind i din rutine og støder på de samme mennesker fra klassen på en daglig basis, vil venskaber sømløs blomstre fra hverdagens oplevelser.\nHvis du er genert, er et godt sted at begynde at lave venner i dit eget værelse med din værelseskammerat, hvis du har en. Du kan nemt binde over at flytte ind og stå op for din første dag i klassen sammen. Dette betyder ikke, at du skal være automatiske bedste venner, men disse delte oplevelser vil sandsynligvis bringe dig tæt på.\n3 Deltag i en elevgruppe og prøv nye fritidsaktiviteter. College er en ren skifer - slutte sig til en klub, der fascinerer dig, eller prøv en sport du aldrig har hørt om. Der er masser af studentorganisationer, sportshold og klubber, som du kan deltage i. Hvem ved - du kan ende med at opdage din livslange lidenskab. Dit kollegium vil sandsynligvis lægge en aktivitetsmesse under orienteringsuge, så sørg for at tjekke det ud.\nDet græske liv betragtes ofte som den kvintessige måde at opbygge et socialt liv på college og kan være en fantastisk måde at møde nye mennesker på. Men hvis det ikke ser ud til at være en god form for dig, er der en lang række andre typer grupper, du kan deltage i. Husk, at det græske liv adskiller sig meget fra skole til skole, og det er sandsynligvis meget forskelligt fra det, du ser i filmene. Hvis du er på hegnet om at tiltræde en sororitet eller broderskab, så prøv det bare! Det gør ikke ondt for at gå til haste, og du behøver ikke at forpligte sig til at indgå i en sororitet eller broderskab i slutningen af det. Gå med din tarm og ved at du vil få venner, om du er i en eller ej.\n4 Mød folk på fester. At flytte væk fra dine forældres opmærksomme øje betyder selvfølgelig, at du har al den frihed til at gøre, hvad du vil i weekenderne, herunder at gå på kollegiet. Dette kan være en god måde at slappe af og møde nye mennesker, klæde sig i temaet tøj og have det sjovt at blive klar med dine dormmates på forhånd. Husk at du altid skal have et kompis-system, inden du går ind i en fest, så du har nogen til at stole på, hvis du nogensinde løber i problemer. Sørg for at gøre dig fortrolig med campusens sikkerhedsressourcer og -procedurer og få vigtige nødtelefonnumre, der er indtastet i din telefon, før du går ud.


Ærø Kommune Statene Ærøskøbing Tlf.: - PDF\nÆrø Kommune Statene Ærøskøbing Tlf.:\nDownload "Ærø Kommune Statene Ærøskøbing Tlf.:"\n1 Badevandsprofil Badevandsprofil for Søby Strand, Søby Ansvarlig myndighed: Ærø Kommune Statene Ærøskøbing Tlf.: Hvis der observeres uregelmæssigheder eller uheld på stranden (algeopblomstring, olieudslip og lignende) uden for kommunens åbningstider kontaktes lokalt politi. I nødstilfælde kan beredskabet kontaktes på tlf Medlemsstat Kommune Danmark Ærø Kommune DKBW Nr. 631 Stationsnummer 50 Stationsnavn Søby DKBW Navn kort 631 Hydrologisk Reference 6540 M UtmX UtmY Reference Net EUREF89 UTMZone 32 Side 1 af 6\n2 Oversigtskort N Signaturforklaring Her står du Parkering Toiletfaciliteter Kontrolpunkt Redningspost Skraldespand Varsling ved forringet badevandskvalitet Strandens afgrænsning er markeret med blå streg Klassifikation Badevandet er klassificeret som Udmærket. Klassifikationen er beregnet på basis af data fra perioden Følgende klassifikationer er mulige: Udmærket kvalitet, God kvalitet, Tilfredsstillende kvalitet og Ringe kvalitet jf. nedenstående tabel. Tabel 1. Kravværdier for E.coli og enterokokker pr. 100 ml i kystvande if. BEK 165 af 23/02/2009. Udmærket A God A Tilfredsstillende B Ringe Enterokokker C E.coli C A : Bedømt udfra 95-percentilen Side 2 af 6\n3 B : Bedømt udfra 90-percentilen C : De mikrobiologiske værdier kan ikke leve op til en tilfredsstillende kvalitet og karakteriseres derfor som ringe Strandens fysiske forhold Stranden udgøres af fint strandsand med små og mellemstore sten. Stranden er meter bred og er ca. 200 meter lang (se afgrænsning på oversigtskortet). Havbunden ved stranden udgøres af fint sand med småsten. Ærø Kommune har udsat en badebro ved stranden. Strandens geografiske forhold Stranden ligger ud til Søby Bugt på den østlige side af Søby Havn og Søby. Der køres til stranden via Søby Havn. Søby er en mindre by med omkring 550 indbyggere (Danmarks Statistik, 2009), og er både separatog fælleskloakeret. Overfladevand ledes via en regnvandsledning i havnen. I forbindelse med kraftig regn kan der forekomme overløb fra de fire overløbsbygværker, der findes i Søby. Aflastning vil ske til Søby Havn. Syd for Søby ligger Søby rensningsanlæg. Renset spildevand fra anlægget føres via en rørledning i Lillebælt på øens sydlige side. Baglandet øst for stranden udgøres af opdyrket landbrugsjord. Foto 1. Stranden ved Søby Strand (mod øst). Hydrologiske forhold Vandet i Det Fynske Øhav er klassificeret som saltvand. Strømretningen ved badevandsstationen skifter ca. hver 12. time med tidevandet. Ifølge et topografisk kort for stranden er vanddybden under 2 meter ca. 150 meter ud fra kysten. De angivne dybdeforhold skal tages med forbehold. Kilder til fækal forurening Nødoverløbene fra overløbsbygværkerne i Søby Havn kan være en kilde til fækale forureninger af badevandet ved stranden. Det forventes, at forureningen er meget fortyndet inden den eventuelt vil kunne detekteres på stranden, da badevandet ved stranden overholder kravværdierne for udmærket badevandskvalitet (den bedst mulige klassifikation). Hvis Ærø Kommune modtager oplysninger om forringet Side 3 af 6\n4 badevandskvalitet, vil kommunen varsle om dette på skiltene ved stranden (se oversigtskort) og på kommunens hjemmeside: www. aeroekommune.dk. Badende ved stranden bør altid være opmærksom på, at pludselige forureninger af badevandet kan opstå i forbindelse med f.eks. uheld fra lystbåde, gylletanke og kloakledninger. Hvis Ærø Kommune modtager oplysninger om forurening, der kan påvirke badevandet eller skade de badendes sundhed, vil kommunen varsle om dette på skiltene ved stranden (se oversigtskort) og på kommunens hjemmeside: www. aeroekommune.dk. Risiko for cyanobakterier (blågrønne alger) og fytoplankton Risikoen for opblomstring af blågrønne alger ved stranden vurderes at være lav. Risikoen for opblomstring af fytoplankton ved stranden vurderes at være lav. Opblomstring af blågrønne alger og fytoplankton kan altid forekomme. Særligt i forbindelse med længerevarende perioder med varme og næringsrigt vand. Opblomstringen er oftest meget pludselig og ses tydeligst som en misfarvning af vandet. Alger kan producere giftige stoffer som kan give anledning til hovedpine, hudirritationer, feber, kvalme og diarré, hvis man kommer i kontakt med giftstofferne ved f.eks. at bade i eller sluge vand med indhold af alger. Mennesker, der i forvejen er svækkede, og børn er særligt udsatte. Dyr kan i værste fald dø, hvis de drikker af algeholdigt vand. Alger er ofte årsag til skumdannelser i vandkanten og misfarvning af vandet. Alger kan have forskellige farver. I Danmark giver fytoplankton normalt ikke anledning til sygdom ved badning. Følgende baderåd bør altid følges: Se efter om der er information, der fraråder badning. Lad være med at bade, hvis vandet er uklart. Du skal kunne se dine fødder, når du står i vand til knæene. Lad ikke børn lege i nærheden af alger, der er opskyllet på stranden. Hold børn og dyr væk fra skumdannelser på stranden. Bad ikke ved kraftigt skum i vandet, det kan være algeopblomstringer. Hvis du har badet i vand, hvor du har mistanke om opblomstring af alger, skyldes straks med rent vand. Hvis Ærø Kommune modtager oplysninger om opblomstring af alger, vil kommunen varsle om dette på skiltene ved stranden (se oversigtskort) og på kommunens hjemmeside: www. aeroekommune.dk. Risiko for makroalger Der er risiko for opskylning af tang (makroalger) i vandkanten ved stranden. Ærø Kommune fjerner regelmæssigt opskyllet tang fra stranden i badevandssæsonen. Side 4 af 6\n5 Det frarådes at bade i nærheden af store mængder tang, da samlinger af planter kan fremme vækst og forlænge overlevelse af bakterier. Dette skyldes bl.a., at der kan dannes giftstoffer i rådnende tang og at tangen kan indeholde sygdomsfremkaldende bakterier. Kortvarige forureninger Ved en kortvarig forurening forstås en forurening af fækale bakterier, der normalt ikke forventes at påvirke badevandskvaliteten i mere end 72 timer. Hvert af de fire overløbsbygværker i Søby med udledning til Søby Havn kan potentielt give anledning til en kortvarig forurening ved stranden i tilfælde af kraftig regn. Hyppigheden af overløb varierer fra år til år og er afhængig af mængde, intensitet og varighed af nedbør. Der forelægger pt. ingen dokumentation på, at aflastninger fra overløbsbygværkerne påvirker badevandet ved stranden. Ærø Kommune er opmærksom på risikoen og vil indlede en nærmere undersøgelse af risikoen for fækal forurening fra overløbsbygværkerne. Anden forurening m.v. Glasskår, affald, kemiske forurening (herunder olieudslip) kan lejlighedsvis forekomme ved stranden. Hvis Ærø Kommune modtager oplysninger om forurening, der kan påvirke badevandet eller skade de bedendes sundhed, vil kommunen varsle om dette på skiltet ved stranden (se oversigtskort) og på kommunens hjemmeside: Badegæster opfordres til at kontakte Ærø Kommune, hvis der konstateres forurening eller andet som kan give anledning til problemer. Revision Badevandsprofilen er udarbejdet i september måned Badevandets klassifikation revideres hvert år i maj måned. Side 5 af 6\n6 Foto 2. En sommerdag ved Søby Strand. Side 6 af 6\nÆrø Kommune Statene Ærøskøbing Tlf:\nBadevandsprofil Badevandsprofil for Eriks Hale, Marstal Ansvarlig myndighed: Ærø Kommune Statene 2 5970 Ærøskøbing www.aeroekommune.dk Email: post@aeroekommune.dk Tlf: 63 52 5000 Hvis der observeres uregelmæssigheder\nBadevandsprofil Badevandsprofil for Ved Vejs Ende, Strøby Ansvarlig myndighed: Stevns Kommune Postboks 83 4660 Store Heddinge stevns@stevns.dk sikkerpost@stevns.dk Tlf.: 56 57 57 57 Hvis der observeres\nBadevandsprofil Nordstranden Ansvarlig myndighed: Kerteminde Kommune Hans Schacksvej 4 5300 Kerteminde wwwkertemindedk Email: kommune@kertemindedk Tlf 65 15 15 15 Hvis der observeres uregelmæssigheder


Klimaet og dansk udenrigspolitik | Arbejderen\nKBH: Overskyet, tåge, 12 °C\nAnders Bjerre Mikkelsen\nCivilingeniør og Ph.D. i Kemi. Medlem af Kommunistisk Parti\nHar været ansat som universitetsforsker og toksikolog på en arbejdsmedicinsk afdeling. Har været aktiv i Samarbejdet mellem Arbejdere og Akademikere i Aarhus omkring det kemiske arbejdsmiljø. For mig er der intet alternativ til at vinde kampen mod de truende, menneskeskabte ændringer af klimaet. Kampen vinder vi ikke, hvis den begrænses til udvikling af grøn teknologi og flere offentlige støttekroner. Kampen hedder: omvæltning af magten i samfundet, - fra profitstyring til folkestyring.\nBlogindlæg af Anders Bjerre Mikkelsen\nons. 16. sep - 2020\nfre. 17. jul - 2020\nAftale om klima, hvor går vi hen?\nfre. 03. apr - 2020\nfre. 14. feb - 2020\nBæredygtighed og grøn profit\nfre. 03. jan - 2020\nKlimakamp – mod hvem?\nOnsdag, 16. september, 2020, 09:32:34\nIngen nøgtern person benægter længere, at klimaspørgsmålet er helt afgørende for lande og folk her i det 21. århundrede. Alligevel var klimaet ikke på dagsordenen, da Jeppe Kofod tog imod USA's udenrigsminister.\nRegeringspartiet Socialdemokratiet formulerede op til valget sidste år et udmærket udenrigspolitisk slogan: “Danmark som grøn stormagt”.\nDen 22. juli i år fik Danmark så chancen for at demonstrere de grønne muskler. Nationen fik besøg af USA's udenrigsminister Pompeo, der vel om nogen kunne trænge til en grøn magtdemonstration.\nVores land kunne gå foran ved at samle en bindende alliance af ”de villige”, bestående af nationer, der trods alt vil gøre noget ved klima-spørgsmålet.\nIfølge Udenrigsministeriets hjemmeside var der fem emner på dagsordenen, herunder Arktis, Hongkong og corona. Men hvad der ikke kom med på dagsordenen, var klimaet.\nGanske vist er Danmarks faktiske indsats på klimaområdet overhovedet ikke på højde med situationen. Den er dog, hvis man sammenligner med klodens andre rige lande, i den bedre ende. Stillet over for Trump-styrets indsats er den nærmest fremragende.\nUSA er, i alt fald på det føderale plan, en nasser, der kører på frihjul i kampen mod klimaændringerne. Trods dette, ikke et officielt pip fra den ”grønne stormagt”.\nDet åbner for spørgsmålet: Hvad er egentlig tankerne bag dansk udenrigspolitik? Man skulle tro, at dens formål er at arbejde til gavn for Danmark både på kort og langt sigt inden for de rammer, som internationale aftaler og international solidaritet sætter op!\nIngen nøgtern person benægter længere, at klimaspørgsmålet er helt afgørende for lande og folk her i det 21. århundrede.\nNægtes kan det heller ikke, at det er ved at være sidste udkald for den indsats, der skal til.\nAlligevel forsømmer Danmark muligheden for at fortælle USA, at landets svigt i klimakampen er katastrofal.\nDanmark undlader samtidig at bakke op om de gode kræfter i USA, der på stats- og byniveau gør og vil gøre en indsats for klimaet.\nErhvervslivet bag dansk leflen for USA\nVi ved jo godt, hvad og hvem der skubber Danmark ud i den underdanige rolle, vi er kommet i i forhold til USA.\nDet er det såkaldte ”erhvervsliv”, der reelt ikke inkluderer de, der faktisk producerer, men er bosser og storaktionærer i de største danske koncerner.\nMærsk har fedtet sig ind som transportfirma for USA's militær, og andre firmaer tjener gode penge qua den af USA dominerede verdenshandel.\nDette erhvervsliv fortæller os morgen og aften, at det er dem, der skaber arbejdspladser og værdier. Derfor bæver det politiske establishment af skræk for dem. Ikke lige efter demokratiets kogebog.\nHvis vi fratog ”erhvervslivet” monopolet på at skabe arbejdspladser inden for produktionen af varer, ville det fremme både demokrati og dansk suverænitet.\nUd fra alle andre synsvinkler end pengeinteressernes er vores rolle som amerikansk lydstat uforståelig. USA står for en vanvittig oprustning, som landet også påtvinger dets allierede.\nUSA opretholder og fyrer op under spændingen i forhold til Kina, Rusland, Iran med flere. Enhver af disse spændingsområder rummer faren for varm krig, en krig, der, hvis de ophobede lagre af a-våben kommer i brug, kan blive fuldstændig ødelæggende for menneskeslægten som sådan.\nTilmed ledes landet p.t. af en mand, der selv i den borgerlige presse betegnes som utilregnelig og uforudsigelig.\nHvad om vi herhjemme begyndte at diskutere udenrigspolitik i stedet for at lade autopiloten styre videre ad det spor, der blev lagt med vores tilslutning til NATO i 1949, altså for over 70 år siden?\nMan kunne for eksempel forsøge at komme noget kød på begrebet ”grøn stormagt”.\nAlliance af de frivillige\nVores land kunne gå foran ved at samle en bindende alliance af ”de villige”, bestående af nationer, der trods alt vil gøre noget ved klimaspørgsmålet.\nI en sådan alliance burde også inkluderes fattige lande, som har viljen, men mangler midlerne til en grøn omstilling og udvikling.\nUd over at yde solidarisk støtte og heppe hinanden op, skulle arbejdet også inkludere udøvelse af maksimalt økonomisk og politisk pres på de store, uvillige CO2-forurenere som USA og Rusland. Det hele skulle, naturligvis, ske inden for FN's rammer.\nEn sådan alliance kunne også hjælpe med at styrke Kina som grøn nation. USA's udpegning af Kina som en paria har uden al tvivl presset udviklingen i landet fra den grønne retning og hen mod den militære.\nEn dansk udenrigspolitik, som skitseret ovenfor, vil på både kort og langt sigt være umådeligt mere gavnlig for Danmark end at deltage i mislykkede militærmissioner i fremmede lande og formøble store ressourcer på kostbare angrebsjagere og lignende militært isenkram.\nNy skandale om ejendomsvurderingen


He saved me - One Direction - Besked!!! - Movellas\nJeg undskylder for stilheden. Og jeg troede faktisk også jeg kunne blive færdig med et kapitel her i aften. Men det bliver lidt længere end hvad jeg havde forstillet. Derfor kommer det nok først ud i morgen.. Jeg undskylder!\nJeg er så glad for at i stadig læser med, selvom jeg kommer med tusinde undskyldninger hele tiden, hahah! I er altså de bedste!!\nEr i klar til de sidste kapitler eller hvad?\nHar i nogen idé om hvad der kommer til at ske?\nTak for likes, kommentare og at i stadig læser med!!


Der bliver for alvor kræset om lejerne og gæsterne i World Trade Center Ballerup, når kantinen åbner efter nytår. Det sker med en erfaren køkkenchef ved roret og med den internationale cateringspecialist Eurest som garant for friske råvarer og et menukort, hvor smag og sundhed går hånd i hånd. Den kokke uddannede køkkenchef Kim Lehmann glæder sig da også til at servere morgenmad og frokost til husets brugere og er også klar til større arrangementer - morgen, middag og aften.\n1.200 gæster klarer vi nemt\nKøkkenet er nemlig også forberedt til at tackle det helt store rykind. "Vi har kapacitet til at bespise op til 1.200 gæster med mad, der vel at mærke er lavet fra bunden. Dette vil også være tilfældet i den daglige service, hvor lejerne i øvrigt kan vælge at få maden leveret til deres kontorer eller til et mødelokale", siger Kim Lehmann, der bl.a. har været køkkenchef på Restaurant Saga Fjord og kok på Sofie Amalie, Hotel D'Angleterre.\nKim Lehmann kommer fra en stilling som kantinechef i cateringvirksomheden Eurest, der på landsplan servicerer mere end 200 kantiner, og nu får til opgave at levere årstidens friske råvarer til World Trade Center Ballerup.\n"Vi vil bl.a. servere en frokostbuffet baseret på vores Cooking Codex, som sikrer et sundt og bæredygtigt måltid, ligesom vi tilgodeser smagsoplevelsen og gæstens helhedsoplevelse. I realiteten flugter vi derfor mere med et restaurantkoncept frem for at tilbyde traditionel kantinemad, der jo godt kan blive lidt ensformig i længden", siger Kim Lehmann.\nLejere: God mad og fleksibel kantineservice vejer tungt\nDet gastronomiske aspekt fylder da også mere og mere, når lejerne skal pege på de serviceydelser i flerbruger huse, som de især påskønner, vurderer direktør Lars Gøtke, World Trade Center Ballerup. "Derfor har vi også ansat en professionel køkkenchef, og vi vil samtidig via et bookingsystem gøre det nemt for husets lejere og gæster at bestille morgenmad, frokost og mødeforplejning - og i samarbejde med køkkenet sammensætte en menu, hvis vi taler om større selskaber", siger Lars Gøtke.\nHan understreger samtidig, at man bl.a. også fokuserer på det gastronomiske med henblik på at tiltrække større arrangementer, hvor maden, kvaliteten og servicen spiller en ikke uvæsentlig rolle. Den udfordring ser Kim Lehmann også frem til at løfte." Der bliver ikke givet køb på kvaliteten af råvarerne, variationen og det rent håndværksmæssige uanset om vi taler om 10 eller 500 kuverter", siger Kim Lehmann, der i går til frokost diskede op med bl.a. en fiskeret bestående af stegt brosme med basilikumpesto.


Mister House Colonne di San Lorenzo i Milano til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia Caminadella 2, Centrum, Milano, Italien, 20123 - Se på kort\n"Great location abd very large apartment."\nMere om Mister House Colonne di San Lorenzo\nMister House Colonne di San Lorenzo ligger i hjertet af City Center og er en idéel base til at opleve Milano. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nMister House Colonne di San Lorenzo tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Milano. Familieværelse, elevator er blot nogle af de faciliteter der adskiller Mister House Colonne di San Lorenzo fra andre hoteller i byen.\nAtmosfæren på Mister House Colonne di San Lorenzo afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, køleskab er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Mister House Colonne di San Lorenzo.\nAlle slags rejsende (74) Par (4) Familie med små børn (29) Familie med store børn (16) Gruppe (25)


Fondens historie | IP Nielsen fonden\nDu er her: Hjem » I.P. Nielsen fonden » Fondens historie\nI.P. Nielsen fonden\nI.P. Nielsen Fonden til minde om Dronning Ingrid er en fortsættelse af den tidligere fond, I.P. Nielsen-Hjemmene for sønderjyske Børn. Læs mere om historien her.\nI.P. Nielsen Fonden til minde om Dronning Ingrid er en fortsættelse af den tidligere fond, I.P. Nielsen-Hjemmene for sønderjyske Børn, der havde til formål at give sønderjyske skolebørn adgang til lejrskole- eller ferieophold. I.P. Nielsen-Hjemmene for sønderjyske Børn afløste i 1971 Kronprinsesse Ingrids Feriehjem for Sønderjyske børn, oprettet i 1939.\nFondens kapital udgøres af provenuet fra salget af I.P. Nielsen-Hjemmet i Sønderhav.\nFik til opgave at organisere det danske socialdemokrati\nI.P. Nielsen (1873-1952) var uddannet bager og tidligt aktiv i fagligt arbejde i Bagerforbundet og senere i Socialdemokratiet. Under et ophold i Tyskland fik I.P. Nielsen kontakt til den tyske fagbevægelse og lærte sig tysk.\nDa Lenin i 1917 som politisk flygtning rejste gennem Danmark undervejs til Rusland, overnattede han hos I.P. Nielsen, der på dette tidspunkt endnu boede i København.\nDa Genforeningen nærmede sig, sendte Stauning I.P. Nielsen til Sønderjylland med den opgave at organisere det danske socialdemokrati, så de mange socialdemokratiske vælgere, der hidtil havde været organiseret i tysk sammenhæng, kunne indlemmes i det danske socialdemokrati. I.P. Nielsen blev straks i 1920 valgt til Folketinget, hvor han sad frem til 1943 for Socialdemokratiet.\nI.P. Nielsen var kendt som "der Kindervater"\nHan var allerede i 1920 kendt som "der Kindervater" i sin egenskab af formand for komiteen til hjælp for nødlidende børn og sit store engagement i forældreløse børn. I.P. Nielsen havde et stærkt ønske om, at Gråsten Slot kunne blive indrettet til børnehjem, men da slottet i stedet blev givet som folkegave til kronprins Frederik og kronprinsesse Ingrids bryllup i 1935, blev han rasende. Han opsøgte parret på Gråsten Slot, og det lykkedes ham uden forudgående aftale - formentlig med Kronprinsesse Ingrids mellemkomst - at få en samtale med parret.\nHans stærke engagement gjorde et stort indtryk på kronprinsparret, og der udviklede sig et personligt venskab mellem dem, som blandt andet kom til udtryk i den kongelige families talrige besøg i I. P. Nielsens badehus ved Dynt Strand, når kongefamilien under sit ferieophold på Gråsten Slot ønskede at træde ud af det offentlige søgelys.\nDet fortælles i forlængelse heraf, at Dronning Ingrid, da hun blev spurgt, om man - med henvisning til hendes stærke engagement i det sønderjyske spørgsmål - kunne hænge hendes portræt op i det nationale portrætgalleri på Folkehjem i Aabenraa, skal have svaret "ja" - på den ene betingelse, at I.P. Nielsens portræt kom til at hænge ved siden af.\nBetydningsfuld indsats i genforeningsarbejdet\nI.P. Nielsen blev i 1936 medlem af Sprogforeningens bestyrelse. Skønt han ikke var født sønderjyde kom han til at øve en betydningsfuld indsats i genforeningsarbejdet.\nI Nordslesvig blev det hans store fortjeneste, at arbejderkredse, som hidtil gennem de tyske fagorganisationer var orienteret i tysk retning, sluttede sig til det danske socialdemokrati og dermed til de danske befolkningskredse. Dertil kom, at han havde et klart blik for folkeoplysningens og det nationale arbejdes store betydning.\nInitiativ til feriehjem og hjælpefond\nI.P. Nielsen tog initiativet til oprettelse af Kronprinsesse Ingrids Feriehjem for sønderjyske Børn og til oprettelse af Sønderjysk Hjælpefond.\nI foråret 1938 stiftede Kronprinsesse Ingrid sin egen indsamling under navnet "Ingrid-indsamlingen", som skulle bistå Den Sønderjyske Hjælpekomite og som især støttede oprettelse af feriehjem for sønderjyske børn, bl.a. ved Bøgebjerg på Hindsholm (1941) og ved Blåvand i 1947. I alt modtog disse to feriehjem frem til 1970 næsten 25.000 sønderjyske feriebørn.\nEndvidere oprettede Dronning Ingrid "Ingridfonden for Sønderjylland", der støttede unge mennesker fra landsdelen med legater.\nDe historiske oplysninger er et sammendrag af to artikler fra Grænseforeningens hjemmeside www.graenseforeningen.dk om I.P. Nielsen og Dronning Ingrid.


Hvordan man bliver millionær linse bryster\n02.11.2018 / hvordan man bliver millionær linse bryster / 0 kommentarer\nhar givet hende en kæmpeskare af fans og tilhængere langt ud over Islands Brygge. Linse Kessler har siden lagt kriminaliteten bag sig, og nu er hun altså en af Danmarks mest berømte personligheder på fjernsynsskærmen. Hun kan desuden kalde sig den første kvindelige flugtfange, der er stukket af fra Haderslev Arrest ved hjælp af en række sammenbunde lagner, da hun afsonede en fængselsdom for at have stukket en anden kvinde med kniv. Den 50-årige reality-stjerne har nu gennemgået en risikofyldt brystreducerende operation. På Facebook postede hun den dag et opslag, hvor hun blandt andet skrev: »Jeg sidder lidt stille i disse dage (er ved at skrige fordi jeg ikke kan fortælle jer hvorfor, men I må se det i sidste.\nKovending: Linse Kessler: Hvordan man bliver millionær linse bryster\nI bogen Linse jeg gør hvad jeg vil fra 2014 fortalte hun, at hun drømte om at få gjort sine bryster mindre, og det ønske har hun siden holdt fast. Marts gav hun nemlig sine fans et hint om, at hun var blevet opereret. LÆS OGSÅ: Linse: Jeg vil have hængebryster. På Facebook skriver hun dog, at hun har gennemgået en operation, og hun lægger ikke skjul på sin begejstring. Det var dog ikke helt let for Linse Kessler at finde en kirurg, som ville røre de enorme bryster. I dag står hun, sammen med sin golden retriever "Jytte forrest i kampen for dyrenes rettigheder som stifter af "All Dogs Are Angels hvor hun er med til at støtte hunde-, katte- og andre dyreorganisationer.\nSe videoen: Sådan: Hvordan man bliver millionær linse bryster\nDermed er det en af Danmarks mest populære realitypersoner, der torsdag den. Herunder kan du få et smugkig på programmet, inden du kan se meget mere i sæsonafslutningen af Familien fra Bryggen i aften klokken 20:00 på TV3. I sidste uge tømte Linse Kessler og partneren lokalerne og tog. Vinderen af konkurrencen får en tur til klinikken inklusiv fly, hotel og konsultation. Samtidig har hun siden 2011 været hovedperson i sin egen realityserie på TV3, og "Familien fra Bryggen hvor man følger Linse og hendes familie, ses hver uge af 170.000 seere. Rasende ejer truer Linse og partner med regning på over en million. 'Hemmelig' operation, hvilken operation, Linse Kessler har fået foretaget, løfter hun dog ikke sløret for i sit Facebook-opslag. Efter offentliggørelsen af traileren for næste uges afsnit af Familien fra Bryggen er indgrebet dog ikke længere en hemmelighed. Selvom Linse Kessler endnu ikke har fortalt om operationen, har spekulationerne om en brystreducerende operation floreret længe. Før operationen havde Linse 2000 i hvert bryst, men nu kan hun kun prale af at have 1600 milliliter. Men nu er det nok. Svært at finde kirurg Ønsket om at få lavet sine bryster mindre er ikke et nyopstået ønske hos den 50-årige reality-stjerne. Hun har tidligere udtalt, at hun syntes, at hendes bryster var blevet for kunstige, og at hun hellere ville have nogle mere naturlige bryster med kun 1600 ml silikone i hver. Bryggens dronning er nemlig rejst til Litauen med Didde, og her skal hun have lavet sine bryster mindre. Noget, der længe har været et ønske for hende, men ikke har været muligt før nu, hvor hun er blevet tvunget til det. Med 2000 ml silikone i hvert bryst har Linse Kessler været indehaver af Skandinaviens største bryster. På sin fødselsdag. Nu er hendes ønske tilsyneladende endelig blevet opfyldt.


Uforpligtende dating Nyborg\nGode og legitime svar på sådanne kommentarer kan fx være: Du skal vide, at jeg aldrig bliver mig selv igen.\nSå er bolden ovre hos den anden, og han eller hun skal nu formulere, hvad præcist han eller hun mener med, hvordan det går.\nEr det med at spise alene, med gravstedet eller noget tredje?\nHeller ikke ulykkelig kærlighed kan bearbejdes til at forsvinde med redskaber.\nFor hvis man kunne reparere sin kærlighed til en, man elsker, men som ikke elsker tilbage, eller hvis man kunne trække sin kærlighed tilbage til en, der ikke er her længere, med et redskab, ville det forenkle og reducere det, man betyder og har betydet for hinanden.\nDe er sagt i trøst eller forsøg på opmuntring, men de virker ofte sårende og malplacerede: Det var da godt, han fik fred. Det er de færreste, der bliver trøstet af ukendte menneskers lidelseshistorier. Selv hvis man forsøger at betragte sig selv udefra og kommer til at tænke, at der da ikke sker noget som helst, er man videre, for man trækker vejret, får søvn, mad og drikke, og så lidt skal der til for at være på vej.\nAndres skrækhistorier gør sjældent ens egen sorg og fortvivlelse mindre. Noget andet er, at man måske ikke kommer videre på præcis den måde omgivelserne forventer.\nDet er rigeligt at forholde sig til det i den første tid.\nSom sørgende får de fleste også mange kommentarer fra omgivelserne. Andre oplever, at omgivelserne beretter om dødsfald, der er mere tragiske end den situation, man selv står i, fx: Det var da godt, at I nåede guldbrylluppet – det er meget værre at miste et barn. Men for hver dag, der går, kommer man videre, endda videre end hvad de fleste – herunder også en selv – aner.\nMen med tiden opleves det, at man – udover at have mistet – stadig er en forælder, bedsteforælder, veninde, nabo, kollega, m.m., som det er vigtigt at være, og som det fortsat giver mening at være.\nMan må også gerne smile eller le, selvom man savner.\nDe virker som en kritik, og som om folk ingen agtelse har for den sørgende.\ncasual dating erfahrungen Würzburg\ngratis chat sider for unge Fanø\nprivate frauen suchen Offenbach am Main\nkostenlose kontaktanzeige aufgeben Mannheim


Helt centralt i festivalen stod det livgivende gensyn med den postmoderne dans’ faderfigur, Merce Cunningham, ikke mindst hans nye værk Rondo, og Anne Teresa de Keersmaeker, der bekræftede sin position som Europas førende, yngre koreograf, dels med den gamle Rosas Danst Rosas, og dels den legende, poetiske Mozart/Concert Arias, der satte et forrygende punktum for festivalen. Den fremmeste eksponent for japanernes kølige æstetik, Saburo Teshigawara, viste udsøgt skulpturel dans. Endelig viste Bill T. Jones med en charmerende hyldest til livet, at USA’s modern dance både kan og skal forny sig.\nTo nordiske indslag, Ingun Bjørnsgaard og Tero Saarinen, viste spændvidden på vores egne breddegrader, mens den overrumplende Quasar og José Navas gav to forskellige bud på dansens udvikling i Sydamerika. Festivalens store overraskelse blev Jérôme Bels eftertænksomme antidans. Det danske værkstedsforum Bysteps indeholdt ikke de store overraskelser, det gjorde til\ngengæld Anders Christiansens solo og Tim Feldmans overbevisende Twin Project i Turbinehallerne.\nLA FAMILIA FARRUCO\nRui Horta, Anders Christiansen, Ingun Bjørnsgaard, Tim Feldman, Tero Saarinen, Tess de Quincey, Stuart Lynch, Bill T. Jones, Sasha Waltz, José Navas, Quasar Companhia de Dança, Jérôme Bel, Anne Teresa de Keersmaeker, Saburo Teshigawara


Fornyelse af godkendelse af aktive stoffer - ECHA\nFor at understøtte fornyelsen af en godkendelse af et aktivt stof skal virksomhederne indsende en ansøgning til ECHA senest 550 dage (ca. 1½ år) før udløbet af den aktuelle godkendelse.\nHvis flere virksomheder er interesserede i at understøtte det samme aktive stof, bør de så vidt muligt samarbejde og indsende én fælles ansøgning.\nDa godkendelsen af det aktive stof er relateret til specifikke produkttyper, er en godkendelsesansøgning også relateret til en specifik kombination af aktivt stof/produkttype.\nECHA har udarbejdet en liste med kommende tidsfrister for at lette denne proces.\nAnsøgning om fornyelse af godkendelse af et aktivt stof\nen skriftlig bekræftelse, der er underskrevet af den kompetente vurderingsmyndighed (eCA), som indvilger i at evaluere ansøgningen om fornyelse\nalle data, der er krævet i henhold til artikel 20 i biocidforordningen (BPR), og som er blevet genereret siden udstedelsen af den oprindelige godkendelse eller den tidligere fornyelse\nen begrundet vurdering af, om konklusionerne fra den oprindelige eller tidligere vurdering af det aktive stof stadig gælder\nalle understøttende oplysninger, der er relateret til den vurdering.\nDen kompetente vurderingsmyndighed (eCA) skal inden for 90 dage efter ECHA's accept af ansøgningen beslutte, om en fuld vurdering er nødvendig. Hvis den kompetente vurderingsmyndighed beslutter, at en fuld vurdering ikke er nødvendig, skal den udstede en anbefaling om godkendelse inden for 180 dage. Hvis en fuld vurdering er nødvendig, udsteder den kompetente vurderingsmyndighed anbefalingen inden for 365 dage efter accepten af ansøgningen.\nPå grundlag af den kompetente vurderingsmyndigheds anbefaling skal Udvalget for biocidholdige produkter vedtage en udtalelse inden for 270 dage efter fremsendelse af anbefalingen og inden for 90 dage, hvis en fuld vurdering ikke er nødvendig.\nUdtalelsen fra Udvalget for biocidholdige produkter tjener som grundlag for Europa-Kommissionens beslutningstagning. Europa-Kommissionen kan vedtage at forny en godkendelse af et aktivt stof for et bestemt antal år (dog højst 10 år).\nEn række principper for håndteringen af processen omkring fornyelse af godkendelse er blevet drøftet og vedtaget på det 73. møde blandt medlemsstaternes kompetente myndigheder i juli 2017 (nedfældet i dokumentet "CA-July-Doc.5.3-Final"), og nye ansøgere skal tage behørig højde for dem.\nDet drejer sig blandt andet om generelle tidsfrister, der skal overholdes, aftaleprocessen for virksomheder, der foretager en fælles ansøgning om fornyelse af en godkendelse, og aftaleprocessen internt i den kompetente vurderingsmyndighed. Desuden beskriver dokumentet det scenarie, hvor mere end én godkendelse af en kombination af aktivt stof/produkttype skal fornys på samme tidspunkt, og angiver den procedure, der skal følges ved ændring af den harmoniserede klassificering og mærkning.\nEuropa-Kommissionen kan forlænge gyldigheden af godkendelsen, hvis det er nødvendigt for at kunne udføre undersøgelsen af fornyelsen af godkendelsen og konkludere, om betingelserne for godkendelse stadig er opfyldt.\nIndsendelse af hensigt om fornyelse af godkendelse\nECHA offentliggør en liste med orienteringer om hensigt om fornyelse for at fremme samarbejde mellem forskellige virksomheder, der er interesseret i at understøtte fornyelsen af det samme aktive stof. Listen angiver også den kompetente vurderingsmyndighed for det aktive stof, som vil undersøge ansøgningen om fornyelse af godkendelsen.\nListen over hensigter vil også hjælpe ECHA og de kompetente vurderingsmyndigheder med at planlægge deres ressourcer, ligesom den vil hjælpe de kompetente vurderingsmyndigheder med at organisere møder med potentielle ansøgere før indsendelse af ansøgninger (f.eks. for at drøfte datakrav eller specifikke problemstillinger).\nVirksomheder opfordres til at orientere ECHA om deres hensigt om at forny godkendelsen af det aktive stof senest 1 år før den lovpligtige tidsfrist for indsendelse af ansøgningen om fornyelse ved hjælp af den tilgængelige formular.