Sexisme og seksuel chikane - KVINFO\nHer får du overblik over begreber og problematikker, lovgivning om sexisme og seksuel chikane, ligesom du finder internationale og historiske perspektiver.\nKVINFO har for lavet en række undersøgelser af sexisme og seksuel chikane på danske arbejdspladser og uddannelser og i partier. I en undersøgelse viser, at 51 procent af kvinderne og 27 procent af mændene i praktik i mediebranchen svarer ja til at have oplevet krænkelser. Du kan læse den og flere andre undersøgelser på dette link.\n#MeToo, heksejagt, krænkelsesparathed, sexchikane, retssikkerhed.\nProblemer med sexisme og seksuel chikane fylder meget i debatter og på nogle arbejdspladser. Men hvad er op og ned i debatten? Hvad er fakta, og hvad er myter? Og hvilken sammenhæng er der mellem sexisme og ligestilling? Det finder du viden om på denne side.\nSexisme er en fordom eller diskrimination baseret på køn. Det er for eksempel sexisme, hvis en kvinde fravælges til en jobsamtale, fordi det skønnes, at hun snart skal have børn, og det er sexistisk at tale nedladende om mænd, der græder eller viser følelser.\nSexisme bygger på stereotype forestillinger om køn og er med til at begrænse mennesker af alle køn og seksuelle orienteringer socialt og kulturelt. Sexisme kan vise sig i alle områder af vores samfund: i daginstitutionen, i klasselokalet, på arbejdspladsen, i medierne, i nattelivet, i parforholdet, i idrætsforeningen, på gaden, på Christiansborg, i religionen, i reklamer og i sproget.\nIfølge en rapport fra EU fra 2014 har 80 procent af danske kvinder oplevet sexisme.\nOfte tales der om sexisme mod kvinder, men alle kan rammes af sexisme uanset køn og seksuel orientering.\nSexisme opleves forskelligt\nHvordan man oplever sexisme, og den måde sexismen udspiller sig på, spiller ofte sammen med en række andre faktorer som race, klasse, seksuel orientering og kønsidentitet. De undersøgelser og den forskning, der indtil videre er foretaget på området, bygger dog i overvejende grad på en binær kønsopfattelse.\nSexisme og seksuel chikane er derfor også her i overvejende grad præsenteret som krænkelser mellem hvide, heteroseksuelle mænd og kvinder.\nNår vi taler om hverdagssexisme, taler vi om den form for sexisme, der er så normaliseret og indgroet i hverdagen, at vi ofte ikke tænker over det. Det er alt fra upassende seksualiserede kommentarer over catcalling, upassende eller grænseoverskridende berøringer og til udtalelser eller handlinger, der bygger på stereotype opfattelser af køn.\nMange oplever, at de ikke får sagt fra over for hverdagssexistiske handlinger eller udtalelser, fordi de opfattes som ’for små’ at opponere mod, eller de indgår i en kultur på arbejdspladsen, skolen eller i vennegruppen, hvor det er normalt at tale eller opføre sig sådan. På den måde normaliseres sexismen i det daglige.\nI Danmark har organisationen Everyday Sexism Project samlet vidnesbyrd om hverdagssexisme siden 2017.\nMeToo er en folkelig, global og aktivistisk bevægelse, der under hashtagget #MeToo deler personlige vidnesbyrd om seksuel chikane, krænkelser og overgreb. Bevægelsen har ledt til, at kvinder i stort set alle brancher i en lang række lande er stået frem med fortællinger om seksuelle krænkelser.\nMeToo fokuserer særligt på arbejdspladser og på chikane og krænkelser, hvor magt og magtforhold spiller en rolle. Altså for eksempel når krænkeren er chef, og den krænkede er ansat eller praktikant.\n#MeToo-hashtagget blev startet af den amerikanske aktivist Tarana Burke i 2007. Den 15. oktober 2017 postede den amerikanske skuespiller Alyssa Milano et tweet i kølvandet på begyndende afsløringer om den amerikanske filmproducent Harvey Weinstens seksuelle overgreb, der opfordrede alle kvinder til at poste vidnesbyrd om overgreb under hashtagget. -Du kan læse mere om MeToos historiske udvikling nedenfor, hvor du vinder et historisk overblik.\nLigebehandlingsloven definerer sexchikane således:\n“Der foreligger sexchikane, når der udvises enhver form for uønsket verbal, ikkeverbal eller fysisk adfærd med seksuelle undertoner med det formål eller den virkning at krænke en persons værdighed, navnlig ved at skabe et truende, fjendtligt, nedværdigende, ydmygende eller ubehageligt klima.”\nKilde: Ligebehandlingsloven, §1, stk. 6.\nI Danmark er sexchikane defineret i Arbejdsmiljøloven og Ligebehandlingsloven.\nDe mange vidnesbyrd samt de afledte undersøgelser, der er kommet frem de seneste år, har vist, at sexchikane forekommer inden for stort set alle fagområder og på alle niveauer af danske virksomheder, organisationer eller foreninger.\nDe har ligeledes kastet lys over, at chikanen kan tage form af verbal chikane som vedvarende, seksuelt ladede kommentarer, berøringer, upassende opførsel i festligt lag og også grovere overgreb som for eksempel voldtægt.\nKVINFOs undersøgelse blandt praktikanter i mediebranchen viste i 2020, at 51 procent af de adspurgte kvinder i undersøgelsen havde oplevet krænkende adfærd fra overordnede på arbejdspladsen.\nForskning viser, at sexchikane handler mere om magt end om seksuel tiltrækning eller misforstået flirt, og sexchikane anses derfor som diskrimination af primært kvinder.\nMinoriteter er særligt udsatte\nEn undersøgelse fra den britiske arbejdsmarkedsorganisation, TUC, at seksuelle og etniske minoriteter er særligt sårbare i forhold til seksuel chikane.\n68 % af arbejdere med LGBT+-identitet har oplevet mindst ét tilfælde af seksuel chikane på arbejdspladsen og 12 % svarer, at de har oplevet alvorlige krænkelser inklusiv voldtægt.\nGruppens sårbarhed understreges af, at to tredjedele valgte ikke at anmelde den seksuelle chikane, og en ud af fire havde truffet det valg for ikke at oute sig selv på arbejdspladsen.\nEn rapport fra den danske film- og tv-branche viser, viser et lignende billede.\n34 % af seksuelle minoriteter, der identificerer sig som mænd har oplevet uønsket seksuel opmærksomhed. Det samme gælder 63 % af seksuelle minoriteter, der identificerer sig som kvinder. For respondenter med anden etnicitet end dansk har 52 % af mænd og 79% af kvinder oplevet uønsket seksuel opmærksomhed.\nForskning peger også på, at jo mere mandsdomineret et arbejdsområde er, og jo mere prekær ansættelsesformen er, des større risiko er der for overgreb og chikane på arbejdspladsen.\nProfessor Anette Borchorst og Lise Rolandsen Agustín har foretaget den mest omfattende forskning i seksuel chikane på danske arbejdspladser. Deres bog Seksuel chikane på arbejdspladsen: faglige, politiske og retlige spor analyserer håndteringen af seksuel chikane på arbejdspladsen fra 1980’erne og frem til i dag. 150 konkrete sager danner grundlag for deres gennemgang af bl.a. problemets omfang og typiske forløb.\nDer stilles ofte spørgsmålstegn i den offentlige debat ved, om nogle krænkelser kan være for små, eller om der findes krænkelser, der er mere ’rigtige’ end andre, og som derfor fortjener at blive håndteret, mens andre krænkelser bør bagatelliseres. Voldtægt ses for eksempel ofte som en legitim krænkelse i debatten, mens en uopfordret hånd på låret somme tider ses som en bagatel.\nDenne del af debatten kan forvirre opfattelsen af, hvad en krænkelse er.\nUndersøgelser viser, at stiller man spørgsmålet, “Er du blevet krænket?” vil svaret ofte være nej. Stilles et mere specifikt spørgsmål som, “Har du oplevet seksuelt grænseoverskridende sprogbrug?” Eller, “Har du oplevet uønskede fysiske tilnærmelser?” Eller, “Har du oplevet, at materiale om dig eller din krop er blevet delt digitalt uden din tilladelse?” – så er svarene langt mere nuancerede, fordi krænkelserne bliver gjort synlige.\nKrænkelser kan være verbale, fysiske, digitale eller udmønte sig i deciderede overgreb. For eksempel forskere og arbejdsmiljøeksperter peger på, at alle krænkelser er vigtige og bør tages seriøst.\nSexismepyramiden viser, hvordan en base af sexistisk/transfobisk/homofobisk kultur, der består af småkommentarer, vittigheder og for eksempel en fastholdelse af stereotype kønsroller, kan føre til chikane og vold, hvilket yderligere kan eskalere til alvorligere hadforbrydelser eller kvindedrab. Det betyder ikke, at alle sexistiske/homofobiske/transfobiske vittigheder fører til drab, men modellen viser, hvordan en bred normalisering i samfundet af sexistisk sprogbrug er medvirkende til at normalisere og muliggøre vold.\nModellen kan bruges konstruktivt til at sætte fokus på, at en opløsning af en hverdagssexistisk kultur kan være instrumental i forebyggelsen af kønsrelateret vold, hadforbrydelser og kvindedrab. Du kan se sexismepyramiden her.\nSeksuel chikane er ulovligt, og der er en række regler og love på området fastsat af både EU og Folketinget. Blandt andet Ligestillingsloven og Arbejdsmiljøloven.\nHvis du er udsat for seksuel chikane på din arbejdsplads, skal du klage til din arbejdsgiver eller tillidsrepræsentant. Det er også muligt at rejse en klagesag mod arbejdsgiveren, hvis arbejdsgiveren skønnes ikke at have gjort nok for at forebygge sexchikane og beskytte sine medarbejdere.\nHvis du har været udsat for forhold, der falder ind under strafferetten, kan du desuden melde krænkeren til politiet. Det kan være fysiske overgreb, vold eller voldtægt.\nDet er ulovligt at fyre eller på andre måder straffe en medarbejder, der klager over sexchikane.\nErstatningsansvarsloven gør det muligt at søge om godtgørelse i en række tilfælde, hvis man har været udsat for chikane.\nDet kræver dog blandt andet, at skyldsspørgsmålet er bevist, og at chikanen har været personorienteret. Du kan altså kun få erstatning, hvis der er fundet en skyldig i sagen, og hvis chikanen har været direkte mod dig.\nFri omgangstone er ikke en undskyldning\nI kølvandet på den første bølge af MeToo godkendte Folketinget den 1. januar 2019 en tilføjelse til Ligebehandlingsloven, der bestemte, at omgangstonen på en arbejdsplads ikke skal tillægges betydning i sager om sexchikane. Det vil sige, at der ikke kan argumenteres for, at oplevelser af sexchikane er ubegrundede, fordi arbejdspladsen har en særlig ’fri tone’.\nPå samme måde er det den krænkedes opfattelse af situationen, der definerer, om der har været tale om en krænkelse. Krænkeren kan således ikke forsvare sig med, at krænkeren ikke selv ville have fundet handlingen stødende, eller at krænkeren har for vane at tale eller opføre sig på den måde.\nI arbejdet med sexisme, chikane og overgreb dukker der jævnligt bekymringer op for, om krænkeren eller den mulige krænker bliver godt nok beskyttet. Men hvor står retssikkerheden for de anklagede? Kan enhver blive hevet for en folkedomstol og dømt uden rettergang? Og ender MeToo-sager ikke ofte med en offentlig heksejagt, hvor alle retssikkerhedsprincipper er sat ud af spillet? Det er argumenter, der ofte høres i den offentlige debat i forbindelse med MeToo og sager om sexchikane.\nSer man på fakta, har der på nuværende tidspunkt ikke været en eneste offentligt kendt sag i Danmark, hvor en krænker har oplevet konsekvenser på baggrund af en beskyldning rejst i medierne eller på sociale medier.\nDe sager, hvor mænd har mistet deres ansættelse på grund af beskyldninger om seksuelle krænkelser, har alle været ført i arbejdspladsregi. Der foreligger altså ikke en dom, men en ansættelsesvurdering fra arbejdspladsens side. I det tilfælde, hvor for eksempel Frank Jensen valgte at gå af som overborgmester i Københavns Kommune, havde Socialdemokratiet etableret en advokatordning, der samlede og vurderede sager om seksuelt krænkende adfærd i partiet. Den samme fremgangsmåde har blandt andre TV 2 gjort brug af, hvilket blandt andet førte til, at Jes Dorph Pedersen blev taget af skærmen.\nDu kan få indblik i, hvorfor og hvordan sager om sexchikane er flyttet ud af retssalene og ind i det fagretlige system i Danmark i afsnittet nedenfor med historisk overblik.\nOplever man at blive anklaget uberettiget med navns nævnelse, er det muligt at føre en injuriesag.\nKrænkelser uden for arbejdspladsen\nSom det ses ovenfor, bliver seksuelle krænkelser oftest håndteret i arbejdspladsregi. Men der er også lovgivning, som regulerer krænkelser uden for arbejdspladser.\nStraffelovens § 232 omhandler blufærdighedskrænkelse. Ofte tænker vi på blottere, når der tales om blufærdighedskrænkelser. Men bestemmelsen omhandler seksuelle handlinger af en vis grovhed, der ikke er omfattet af andre bestemmelser i straffeloven om grovere seksualforbrydelser, for eksempel voldtægt. Blufærdighedskrænkelse kan for eksempel være en hånd, der føres ind under tøjet på den bare hud eller en hånd i skridtet. Befamlinger uden på tøjet vil som regel falde under en bagatelgrænse, men vurderingen vil bero på den konkrete sag.\nOplever du blufærdighedskrænkelse, kan du melde det til politiet. Det gælder naturligvis også, hvis du er udsat for fysisk eller psykisk vold eller voldtægt.\nI Danmark begyndte kvinder gradvist at opnå juridisk og social ligestilling fra den sidste del af 1800-tallet og frem. Blandt andet fik kvinder stemmeret i 1915, adgang til alle jobs undtagen i hæren, flåden og kirken i 1921 og ret til fri abort i 1973. Op igennem 1960’erne og 1970’erne blev ligeløn og barselsrettigheder for kvinder forhandlet inden for forskellige arbejdsområder.\nI samme historiske periode fik kvinder tiltagende adgang til arbejdsmarkedet, og de første vidnesbyrd om seksuel chikane begyndte at komme frem. I starten af 1900-tallet førtes de første voldgiftssager om uønsket seksuel opmærksomhed i industrien.\nDet var dog ikke før i 1970’erne, at man i USA begyndte at tale om sexual harassment (sexchikane, red.), og den amerikanske kvindebevægelse begyndte at tale om sexchikane som et strukturelt arbejdsmarkedsproblem. Kvindebevægelsens arbejde skabte både et sprog og en ramme at tale om problemet i, der gjorde et fremtidigt arbejde med området muligt, og i slutningen af 1980’erne kom seksuel chikane på dagsordenen i EF.\nDen første retssag om sexchikane i Danmark blev afgjort i 1989 og ledte til en årrække med civile retssager, der resulterede i økonomisk erstatning til kvinderne efter amerikansk model. Op igennem 1990’erne blev sexchikane flittigt diskuteret politisk. Især blev det diskuteret, hvorvidt den krænkedes eller den anklagedes retssikkerhed var vigtigst. Altså en diskussion, der i høj grad spejler den diskussion, vi stadig har i dag.\nVed årtusindskiftet resulterede denne diskussion i, at spørgsmålet om sexchikane kom til at høre under arbejdsmiljøloven og ikke længere blev behandlet som et spørgsmål under ligestillingsloven. Konsekvensen af denne ændring blev, at konflikter om sexchikane fremover skulle behandles i det fagretlige system og ikke ved domstolene.\nI 2005 blev definitionen af sexchikane skrevet ind i ligebehandlingsloven.\nDen 15. oktober 2017 postede den amerikanske skuespiller Alyssa Milano et tweet mod sexchikane med hashtagget #MeToo på Twitter. Hendes tweet gik viralt og også i Danmark startede en bølge af vidnesbyrd om sexchikane og overgreb i arbejdssammenhænge.\nMan kan sige, at Danmark har haft to bølger af MeToo. Anden bølge blev igangsat af tv-værten Sofie Linde, da hun den 27. august 2020 gik på scenen som vært for Zulu Comedy Galla og fortalte om en seksuelt krænkende oplevelse i begyndelsen af hendes tv-karriere.\nDenne anden bølge fik større gennemslagskraft i Danmark og resulterede blandt andet i, at flere mediehuse afskedigede mandlige medarbejdere, der havde udøvet seksuelt chikane. Ligesådan kom behovet for en kulturændring på danske arbejdspladser endnu engang til diskussion.\nI Danmark har hverken første eller anden bølge MeToo sat markante spor i lovgivningen. De tiltag, der er blevet taget, er taget af virksomheder på egen hånd. Både DR og TV 2 har for eksempel på hver deres måde sat et arbejde i gang for at skabe en kulturændring, og der er set en udskiftning i ansættelser.\nMen hvordan ser det ud, når vi kigger til udlandet? Er der lande, der er gået mere markant til værks? Er der initiativer og lovgivning, vi kan lade os inspirere af?\nSverige ses ofte som et foregangsland på ligestillingsområdet, og det er også tilfældet her, hvor Sverige arbejder ud fra et såkaldt helhedsperspektiv.\nSverige er et af de lande, der har arbejdet mest konstruktivt med læringen fra MeToo. I Sverige har man set en indsats for at forebygge sexisme og seksuel chikane finde sted på mange niveauer af samfundet samtidig: både på uddannelser, arbejdspladser og i foreningslivet, fra politisk hold og på lovgivningsplan. Med så bredt et perspektiv holdes fokus på, at sexisme er et strukturelt problem frem for et individuelt problem for den enkelte krænkede. Som eksempel er Det Svenske Arbejdstilsyn initiativtager til en række tiltag, der skal støtte det forebyggende arbejde på arbejdspladserne. Det bliver hermed arbejdsgiverens ansvar at skabe et arbejdsmiljø uden seksuel chikane. Sideløbende med dette arbejde er alle virksomheder i Sverige med over 25 ansatte pålagt løbende at dokumentere deres ligestillingsarbejde over for myndighederne. Det vil sige, at hver af disse virksomheder skal vise, at de arbejder aktivt for at skabe ligestilling. Den tilgang er valgt, fordi forskning viser, at sexisme og seksuel chikane trives bedst, hvor der ikke er ligestilling.\nSamtidig arbejdes der i Sverige med maskulinitetskultur ud fra den præmis, at ikke alle mænd er gerningsmænd, men at den overvejende del af gerningsmænd er mænd. Svenskerne ser det derfor som konstruktivt at arbejde bevidst med at ændre normerne for maskulinitet. Uddannelse og viden om seksuel diskrimination er også højt på den svenske dagsorden, hvor flere initiativer har sat problematikken på dagsordenen i folkeskolens seksualundervisning.\nEn anden tilgang til undervisningsvinklen er Det Svenske Filminstituts krav om, at ansøgere til filmstøtte skal have gennemgået et antidiskrimineringskursus for at kunne modtage støtte.\nI Frankrig, hvor en ud af otte kvinder har oplevet at blive voldtaget, gik regeringen håndfast til værks, da den i august 2018 fremsatte en lov, der gjorde det muligt at give en bøde for offentligt at chikanere en kvinde seksuelt. Det var den første lov af sin art i Europa. Bøden er på 450 euro og kan idømmes for eksempel for at følge efter en kvinde på gaden, kommentere seksuelt eller befamle kvinder i det offentlige rum.\nKonsekvenser af sexisme og seksuelle krænkelser\nDominering og diskrimination\n“Everything in the world is about sex except sex. Sex is about power,” skulle den irske forfatter Oscar Wilde have sagt.\nI bogen Seksuel chikane på arbejdspladsen konkluderer forskerne Anette Borchorst og Lise Rolandsen Agustín det samme: At seksuel chikane og seksuelle krænkelser sjældent er drevet at seksuelt begær, men i stedet handler om at demonstrere en magtposition.\nUdøvelsen af sexisme og seksuel chikane er dermed med til at udgrænse bestemte grupper ved at dominere og diskriminere dem.\nFor eksempel viste afsløringer af en omfattende seksuel krænkelseskultur i de politiske ungdomspartier, at kulturen havde været årsag til, at flere unge kvinder ikke er fortsat i det politiske liv.\nI DR’s dokumentarserie Ti stille, kvinde fra 2014 fortalte en række fremtrædende kvinder om det samme: Hvilken konsekvens digitale krænkelser har for kvinders deltagelse i politik og dermed kvinders og minoriteters deltagelse i demokratiet.\nHverdagssexisme og en almindelig sexistisk kultur er med til at normalisere sexisme i praksis. Når ingen siger fra over for sexisme, bliver det normalt at udtrykke ringeagt på baggrund af en persons køn. Normaliseringen kan være med til at retfærdigøre både en samfundsstruktur, hvor ét køn dominerer, og et handlemønster, hvor også sexistiske handlinger og sexistisk og seksuel vold ikke sanktioneres på lige fod med andre voldshandlinger.\nEn normalisering af sexisme leder ultimativt til en manglende ligestilling mellem kønnene.


EUR-Lex - 32004L0023 - DA\nEuropa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/23/EF af 31. marts 2004 om fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved donation, udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af humane væv og celler\nEUT L 102af 7.4.2004, s. 48–58 (ES, DA, DE, EL, EN, FR, IT, NL, PT, FI, SV)\ntjekkisk specialudgave: kapitel 15 bind 08 s. 291 - 302\nestisk specialudgave: kapitel 15 bind 08 s. 291 - 302\nungarsk specialudgave kapitel 15 bind 08 s. 291 - 302\nlitauisk specialudgave: kapitel 15 bind 08 s. 291 - 302\nlettisk specialudgave: kapitel 15 bind 08 s. 291 - 302\nmaltesisk specialudgave: kapitel 15 bind 08 s. 291 - 302\npolsk specialudgave: kapitel 15 bind 08 s. 291 - 302\nslovakisk specialudgave: kapitel 15 bind 08 s. 291 - 302\nslovensk specialudgave: kapitel 15 bind 08 s. 291 - 302\nbulgarsk specialudgave: kapitel 15 bind 11 s. 129 - 140\nrumænsk specialudgave: kapitel 15 bind 11 s. 129 - 140\nSpecialudgave på kroatisk kapitel 15 bind 014 s. 31 - 41\nikrafttrædelsesdato: 07/04/2004; ikrafttrædelse off.gørelsesdato se art 32\ngennemførelsesdato: 07/04/2006; senest se art 31\nanvendelsesområde udvidet til EØS ved 22005D0116\n52002PC0319 vedtagelse Ændret ved:\ntilknyttet ... 32006L0017 ændret ved ... 32009R0596 ændring artikel 28 fra 07/08/2009\nændret ved ... 32009R0596 erstatning artikel 29.3 fra 07/08/2009\nændret ved ... 32009R0596 tilføjelse artikel 29.4 fra 07/08/2009\nændret ved ... 32009R0596 erstatning artikel 8.5 fra 07/08/2009\nændret ved ... 32009R0596 erstatning artikel 8.6 fra 07/08/2009\nændret ved ... 32009R0596 erstatning artikel 9.4 fra 07/08/2009\ntilknyttet ... 32010D0453 Konsoliderede udgaver\nFortolket ved 62008CJ0262 anmodning om fortolkning fremsat af 62008CN0262 traktatbrudssag 62009CA0009 traktatbrudssag 62009CJ0009 påstand om, at der fastslås et traktatbrud, nedlagt af 62009CN0009 Vis de nationale gennemførelsesforanstaltninger\nEuropa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/23/EF\nom fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved donation, udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af humane væv og celler\nunder henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 4, litra a),\n(1) Transplantation af humane væv og celler er et område inden for lægevidenskaben, som er i stærk vækst, og som åbner store muligheder for behandling af hidtil uhelbredelige sygdomme. Sådanne stoffers kvalitet og sikkerhed bør sikres, navnlig for at undgå overførsel af sygdomme.\n(2) At væv og celler fra mennesker til behandlingsformål står til rådighed, afhænger af, at fællesskabsborgerne er rede til at donere disse. For at beskytte folkesundheden og undgå overførsel af infektionssygdomme via væv og celler må alle nødvendige sikkerhedsforanstaltninger træffes i forbindelse med donation, udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring, distribution og anvendelsen heraf.\n(3) Der må på nationalt og europæisk niveau iværksættes informations- og bevidstgørelseskampagner om vævs-, celle- og organdonation over temaet "vi er alle potentielle donorer". Målet med disse kampagner bør være at gøre det lettere for europæiske borgere at træffe beslutning om at blive donorer, mens de stadig er i live, og meddele deres familie eller retlige repræsentant deres ønske. Da der er behov for at sikre, at væv og celler er til rådighed for medicinske behandlinger, bør medlemsstaterne fremme donation af væv og celler, herunder hæmatopoietiske progenitorceller, af høj kvalitet og sikkerhed og dermed også øge selvforsyningen i Fællesskabet.\n(4) Der er et tvingende behov for fælles rammer for at sikre høje kvalitets- og sikkerhedsstandarder ved udtagning, testning, behandling, opbevaring og distribution af væv og celler i hele Fællesskabet og for at fremme udvekslingen heraf for de patienter, der hvert år modtager behandling af denne type. Uanset anvendelsesformålet er det derfor afgørende, at EF-bestemmelser sikrer, at væv og celler fra mennesker er kendetegnet ved en ensartet kvalitet og sikkerhed. Fastsættelse af sådanne standarder vil således bidrage til at forsikre borgerne om, at humane væv og celler, der er udtaget i en anden medlemsstat, ikke desto mindre er omfattet af samme garantier som dem, der gælder i deres eget land.\n(5) Da vævs- og cellebehandling er et område, hvor der foregår en intensiv udveksling på globalt plan, er det ønskeligt at have globale standarder. Fællesskabet bør derfor bestræbe sig på at fremme det højest mulige niveau for beskyttelsen af folkesundheden hvad angår vævs og cellers kvalitet og sikkerhed. Kommissionen bør i sin rapport til Europa-Parlamentet og Rådet orientere om de fremskridt, der er gjort i denne henseende.\n(6) Væv og celler bestemt til industrielt fremstillede produkter, herunder medicinsk udstyr, er kun omfattet af dette direktiv, for så vidt angår donation, udtagning og testning, hvor behandling, præservering, opbevaring og distribution er reguleret af anden fællesskabslovgivning. De yderligere faser i fremstillingsprocessen er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler(4).\n(7) Dette direktiv bør finde anvendelse på væv og celler, herunder stamceller fra hæmatopoietisk perifert blod, navlestrengsblod og knoglemarv, kønsceller (æg, spermatozoer), føtale væv og celler samt voksne og embryonale stamceller.\n(8) Dette direktiv omfatter ikke blod og blodprodukter (med undtagelse af hæmatopoietiske stamceller), humane organer eller organer, væv eller celler af animalsk oprindelse. Blod og blodprodukter reguleres i øjeblikket ved direktiv 2001/83/EF, direktiv 2000/70/EF(5), henstilling 98/463/EF(6), og direktiv 2002/98/EF(7). Væv og celler, der anvendes som autologt transplantat (væv, der fjernes og transplanteres tilbage til samme person) under samme kirurgiske indgreb og uden mellemliggende opbevaring i en bank, er heller ikke omfattet af dette direktiv. Kvalitets- og sikkerhedshensynene i forbindelse med denne proces er af en hel anden karakter.\n(9) Anvendelse af organer rejser i et vist omfang de samme spørgsmål som anvendelse af væv og celler, men der er dog afgørende forskelle, hvorfor de to områder ikke bør være omfattet af ét og samme direktiv.\n(10) Dette direktiv omfatter væv og celler til anvendelse på mennesker, herunder humane væv og celler til anvendelse i fremstillingen af kosmetiske midler. Under hensyn til risikoen for spredning af overførbare sygdomme er anvendelsen af celler, væv og produkter fra mennesker i kosmetiske midler forbudt ved Kommissionens direktiv 95/34/EF af 10. juli 1995 om tilpasning til den tekniske udvikling af bilag II, III, VI og VII til Rådets direktiv 76/768/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler(8).\n(11) Dette direktiv omfatter ikke forskning, hvor der anvendes humane væv og celler, i det omfang disse anvendes til andre formål end anvendelse i det menneskelige legeme, f.eks. til in vitro-forskning eller dyremodeller. Det er alene sådanne celler og væv, som i kliniske test anvendes i det menneskelige legeme, der er omfattet af de i dette direktiv fastsatte kvalitets- og sikkerhedsstandarder.\n(12) Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes beslutninger vedrørende anvendelse eller ikke-anvendelse af særlige typer af humane celler, herunder kimceller og embryonale stamceller. Hvis en given anvendelse imidlertid tillades i en medlemsstat, kræves det ifølge dette direktiv, at man i lyset af de specifikke risici ved de pågældende celler baseret på videnskabelig viden og deres særlige karakteristika anvender alle bestemmelser, der er nødvendige for at beskytte folkesundheden og garantere, at de grundlæggende rettigheder overholdes. Dette direktiv berører heller ikke medlemsstaternes bestemmelser om den retlige definition af "person" eller "individ".\n(13) Donation, udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af humane væv og celler til anvendelse på mennesker bør, for at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i Fællesskabet, ske under overholdelse af høje kvalitets- og sikkerhedsstandarder. I dette direktiv bør der fastsættes standarder for de enkelte faser i anvendelsen af humane væv og celler.\n(14) Den kliniske anvendelse af humane væv og celler til menneskelig brug kan blive begrænset på grund af knaphed. Kriterierne for adgang til sådanne væv og celler bør derfor fastlægges på en gennemsigtig måde og ud fra en objektiv vurdering af medicinske behov.\n(15) Det er nødvendigt at styrke medlemsstaternes tillid til donerede vævs og cellers kvalitet og sikkerhed, til beskyttelsen af levende donorers sundhed og til respekten for døde donorer samt sikkerheden under anvendelsen.\n(16) Væv og celler til allogene behandlingsformål kan udtages hos såvel levende som døde donorer. For at sikre, at en levende donors sundhedstilstand ikke påvirkes af donationen, bør der kræves en forudgående lægeundersøgelse. Den døde donors værdighed bør respekteres, bl.a. ved rekonstruktion af donors krop, således at den i størst mulig omfang får sin oprindelige anatomiske form tilbage.\n(17) Anvendelse af væv og celler til anvendelse i det menneskelige legeme kan forårsage sygdomme og uønskede virkninger. Hovedparten af disse kan undgås ved omhyggelig donorevaluering og testning af den enkelte donation i overensstemmelse med de regler, der fastsættes og ajourføres på grundlag af den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning.\n(18) Vævs- og celleanvendelsesprogrammer bør, som et grundlæggende princip, baseres på filosofien om frivillig og vederlagsfri donation, donors og recipients anonymitet, donors altruisme og solidaritet mellem donor og recipient. Det henstilles indtrængende til medlemsstaterne, at de tager skridt til at tilskynde den offentlige sektor og nonprofitsektoren til at engagere sig stærkt i tjenesteydelser i forbindelse med vævs- og celleanvendelse samt i dertil relateret forskning og udvikling.\n(19) Frivillig og vederlagsfri donation af væv og celler er en faktor, som kan bidrage til høje sikkerhedsstandarder for væv og celler og dermed for beskyttelsen af menneskers sundhed.\n(20) Ethvert foretagende bør kunne akkrediteres som vævs- og cellecenter, hvis det overholder standarderne.\n(21) Under hensyntagen til gennemsigtighedsprincippet bør alle vævscentre, som er akkrediteret, udpeget, godkendt eller har fået licens i henhold til dette direktiv, herunder også centre, som fremstiller produkter baseret på humane væv og celler, uanset om de er omfattet af anden fællesskabslovgivning, have adgang til relevant væv og celler, som er udtaget i overensstemmelse med dette direktiv, uden at dette berører gældende bestemmelser i medlemsstaterne om anvendelse af væv og celler.\n(22) Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder(9), og tager i fornødent omfang hensyn til konventionen om beskyttelse af menneskerettigheder og menneskelig værdighed i forbindelse med anvendelse af biologi og lægevidenskab: konvention om menneskerettigheder og biomedicin. Hverken chartret eller konventionen indeholder udtrykkelige bestemmelser om harmonisering eller afskærer medlemsstaterne fra at indføre strengere krav i deres lovgivning.\n(23) Der bør træffes alle nødvendige foranstaltninger, således at potentielle vævs- og celledonorer har sikkerhed for, at helbredsoplysninger, der gives til det godkendte personale, testresultater fra deres donationer og eventuelt senere sporing af disse, er omfattet af tavshedspligt.\n(24) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger(10) gælder for personoplysninger, der behandles i medfør af dette direktiv. Artikel 8 i nævnte direktiv forbyder principielt behandling af oplysninger om helbredsforhold. Der er dog fastsat enkelte undtagelser fra dette forbud. I direktiv 95/46/EF bestemmes det endvidere, at den registeransvarlige skal iværksætte de fornødne tekniske og organisatoriske foranstaltninger til at beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse eller mod hændeligt tab, mod forringelse, ubeføjet udbredelse eller ikke-autoriseret adgang samt mod enhver anden form for ulovlig behandling.\n(25) Der bør i medlemsstaterne indføres et system til akkreditering af vævscentre og et system til indberetning af uønskede hændelser og bivirkninger i forbindelse med udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af væv og celler fra mennesker.\n(26) Medlemsstaterne bør indføre inspektioner og kontrolforanstaltninger, der skal varetages af embedsmænd, som repræsenterer den kompetente myndighed, for at sikre, at vævscentre overholder bestemmelserne i dette direktiv. Medlemsstaterne bør sikre, at embedsmænd, der er beskæftiget med inspektioner og kontrolforanstaltninger har de fornødne kvalifikationer og får den nødvendige uddannelse.\n(27) Personale, der er direkte beskæftiget med donation, udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af væv og celler fra mennesker, skal være kvalificeret og modtage relevant uddannelse, så snart det er påkrævet. Dette direktivs bestemmelser om uddannelse tilsidesætter ikke gældende fællesskabsbestemmelser om anerkendelse af faglige kvalifikationer.\n(28) Der bør indføres et hensigtsmæssigt system til sporing af væv og celler fra mennesker. Dette ville også muliggøre kontrol af, om kvalitets- og sikkerhedsstandarder overholdes. Sporbarhedsprincippet bør håndhæves ved hjælp af nøje fastlagte procedurer til identifikation af stof, donor, recipient, vævscenter og laboratorium, samt gennemførelse af journaler og et hensigtsmæssigt mærkningssystem.\n(29) Recipientens (-ernes) identitet bør principielt ikke videregives til donor eller dennes familie og omvendt, dog med forbehold af gældende lovgivning i medlemsstaterne om betingelser for videregivelse af sådanne oplysninger, som i undtagelsestilfælde, bl.a. i forbindelse med donation af kønsceller, kunne tillade, at donors anonymitet hæves.\n(30) For at sikre den faktiske gennemførelse af de bestemmelser, som vedtages i henhold til dette direktiv, bør der fastsættes regler om de sanktioner, medlemsstaterne skal anvende.\n(31) Målene for dette direktiv, nemlig i hele Fællesskabet at fastsætte høje kvalitets- og sikkerhedsstandarder for humane væv og celler, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor, på grund af det påtænkte tiltags omfang og virkninger, bedre opfyldes af medlemsstaterne; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.\n(32) Det er nødvendigt, at Fællesskabet råder over den bedst mulige videnskabelige rådgivning om vævs- og cellesikkerhed, specielt med henblik på at bistå Kommissionen med at tilpasse dette direktivs bestemmelser til den videnskabelige og tekniske udvikling, navnlig i lyset af den hurtige udvikling af viden og praksis på det bioteknologiske felt i forbindelse med humane væv og celler.\n(33) Der er ved udarbejdelsen af nærværende direktivforslag taget hensyn til udtalelser fra Den Videnskabelige Komité for Lægemidler og Medicinsk Udstyr og Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi (EGE) samt internationale erfaringer på området, og de vil blive hørt i fremtiden, når dette er nødvendigt.\n(34) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(11) -\nMed henblik på at sikre en høj grad af beskyttelse af menneskers sundhed fastlægges i dette direktiv kvalitets- og sikkerhedsstandarder for humane væv og celler beregnet til anvendelse på mennesker.\n1. Dette direktiv finder anvendelse på donation, udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af humane væv og celler beregnet til anvendelse på mennesker samt på fremstillede produkter baseret på humane væv og celler beregnet til anvendelse på mennesker.\nNår sådanne fremstillede produkter er omfattet af andre direktiver, finder dette direktiv kun anvendelse på donation, udtagning og testning.\na) væv og celler, der anvendes som autologt transplantat under samme kirurgiske indgreb\nb) blod og blodkomponenter som defineret i direktiv 2002/98/EF\nc) organer eller dele af organer, hvis de er beregnet til at blive anvendt til samme formål som hele organet i det menneskelige legeme.\na) "celler": individuelle humane celler eller en samling af humane celler, når de ikke holdes sammen af bindevæv af nogen art\nb) "væv": alle bestanddele af det menneskelige legeme, som udgøres af celler\nc) "donor": enhver menneskelig kilde, levende eller død, til celler eller væv\nd) "donation": donation af humane væv eller celler til anvendelse på mennesker\ne) "organ": en differentieret og vital del af det menneskelige legeme, som udgøres af forskellige væv, der opretholder dets struktur, vaskularisation og evne til at udvikle fysiologiske funktioner med en høj grad af autonomi\nf) "udtagning": en proces, hvorved væv eller celler tilvejebringes\ng) "behandling": alle aktiviteter i forbindelse med bearbejdning, håndtering, præservering og emballering af væv eller celler til anvendelse på mennesker\nh) "præservering": anvendelse af kemiske agenser, ændringer i det omgivende miljø eller andre midler under behandlingen med henblik på at forhindre eller forsinke den biologiske eller fysiske forringelse af celler eller væv\ni) "karantæne": status for udtagne væv eller celler eller væv, som er isoleret fysisk eller ved andre effektive midler, mens der afventes beslutning om disses frigivelse eller afvisning\nj) "opbevaring": opbevaring af produktet under hensigtsmæssige, kontrollerede forhold indtil distributionen\nk) "distribution": transport og levering af væv eller celler til anvendelse på mennesker\nl) "anvendelse på mennesker": anvendelse af celler eller væv på eller i en menneskelig recipient samt ekstrakorporal anvendelse\nm) "alvorlig uønsket hændelse": enhver utilsigtet tildragelse i forbindelse med udtagning, testning, behandling, opbevaring og distribution af væv og celler, der kan medføre overførsel af overførbare sygdomme, død eller en livstruende eller invaliderende tilstand eller uarbejdsdygtighed hos patienterne, eller som kan udløse eller forlænge hospitalsophold eller sygdom\nn) "alvorlig bivirkning": en utilsigtet komplikation, herunder en overførbar sygdom, hos donor eller recipient i forbindelse med udtagning eller anvendelse på mennesker af væv og celler, der er dødelig, livstruende eller invaliderende, som medfører uarbejdsdygtighed, eller som udløser eller forlænger hospitalsophold eller en sygdom\no) "vævscenter": vævsbank, hospitalsafdeling eller andet organ, hvor der sker behandling, præservering opbevaring eller distribution af humane væv og celler. Det kan også være ansvarligt for udtagning eller testning af væv og celler\np) "allogen anvendelse": at celler eller væv udtages fra en person og anvendes på en anden\nq) "autolog anvendelse": at celler eller væv udtages fra og anvendes på samme person.\n1. Medlemsstaterne udpeger den eller de myndigheder, der er ansvarlige for at gennemføre dette direktivs bestemmelser.\n2. Dette direktiv er ikke til hinder for, at de enkelte medlemsstater opretholder eller indfører strengere beskyttelsesforanstaltninger, under forudsætning af at de er i overensstemmelse med traktatens bestemmelser.\nEn medlemsstat kan navnlig, for at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, indføre krav til frivillig, vederlagsfri donation, der omfatter forbud imod eller begrænsning af import af humane væv og celler, dog under forudsætning af, at traktatens betingelser er opfyldt.\n3. Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes beslutninger om forbud mod donation, udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring, distribution eller anvendelse af særlige typer af humane væv eller celler eller af celler fra specificerede kilder, heller ikke hvis sådanne beslutninger ligeledes vedrører import af samme type humane væv og celler.\n4. Ved gennemførelsen af de aktiviteter, der omhandles i dette direktiv, kan Kommissionen med henblik på kortlægning, forberedelse, forvaltning, tilsyn, revision og kontrol samt støtteudgifter lade sig bistå af tekniske og/eller administrative sagkyndige til gensidig fordel for Kommissionen og de begunstigede.\nKAPITEL II FORPLIGTELSER, DER PÅHVILER MEDLEMSSTATERNES MYNDIGHEDER\nTilsyn med udtagning af humane væv og celler\n1. Medlemsstaterne sikrer, at vævs- og celleudtagning samt -testning udføres af personer med relevant uddannelse og erfaring, samt at dette sker under forhold, der er akkrediteret, udpeget, godkendt eller har fået licens hertil af den eller de ansvarlige myndigheder.\n2. Den eller de ansvarlige myndigheder træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at vævs- og celleudtagningen opfylder kravene ifølge artikel 28, litra b), e) og f). Den testning, der kræves for donorer, skal foretages af et kvalificeret laboratorium, der er akkrediteret, udpeget, godkendt eller har fået licens hertil af den eller de ansvarlige myndigheder.\nAkkreditering, udpegning, godkendelse af eller licens til vævscentre og processer til forarbejdning af væv og celler\n1. Medlemsstaterne sikrer, at alle vævscentre, der udfører testning, behandling, præservering, opbevaring eller distribution af humane væv og celler beregnet til anvendelse på mennesker, er akkrediteret, udpeget, godkendt eller har fået licens af en ansvarlig myndighed med henblik på disse aktiviteter.\n2. Når den eller de ansvarlige myndigheder har kontrolleret, at det pågældende vævscenter opfylder kravene ifølge artikel 28, litra a), akkrediterer, udpeger eller godkender den/de vævscentret eller meddeler dette licens og oplyser, hvilke aktiviteter det kan udføre, og på hvilke vilkår. De(n) godkender de vævs- og celleforarbejdningsprocesser, som vævscentret må udføre under iagttagelse af kravene ifølge artikel 28, litra g). Aftaler indgået mellem vævscentre og tredjepart, som omhandlet i artikel 24, gennemgås som led i denne procedure.\n3. Vævscentret må ikke foretage væsentlige ændringer i sine aktiviteter uden forudgående skriftlig godkendelse fra den eller de ansvarlige myndigheder.\n4. Den eller de ansvarlige myndigheder kan midlertidigt inddrage eller tilbagekalde en akkreditering, udpegning eller godkendelse af eller licens til et vævscenter eller en vævs- eller cellebehandlingsproces, såfremt inspektions- eller kontrolforanstaltninger viser, at vævscentret eller processen ikke opfylder dette direktivs krav.\n5. Nogle nærmere bestemte væv og celler, der vil blive specificeret i overensstemmelse med de i artikel 28, litra i), omhandlede krav, kan med den eller de kompetente myndigheders samtykke distribueres direkte til modtageren til omgående transplantation, såfremt leverandøren er akkrediteret, udpeget, godkendt eller har fået licens med henblik på denne aktivitet.\nInspektion og kontrolforanstaltninger\n1. Medlemsstaterne sikrer, at den eller de ansvarlige myndigheder foretager inspektioner, og at vævscentrene gennemfører en hensigtsmæssig kontrol til sikring af, at kravene i dette direktiv overholdes.\n2. Medlemsstaterne sørger ligeledes for, at der indføres hensigtsmæssige foranstaltninger til kontrol med udtagning af humane væv og celler.\n3. Inspektioner foretages, og kontrolforanstaltninger gennemføres regelmæssigt af den eller de ansvarlige myndigheder. Intervallet mellem to inspektioner må ikke overstige to år.\n4. Sådanne inspektioner og kontrolforanstaltninger foretages af embedsmænd, der repræsenterer den kompetente myndighed, og som har beføjelse til\na) at inspicere vævscentre samt tredjeparts faciliteter som omhandlet i artikel 24\nb) at evaluere og verificere de procedurer og aktiviteter, som udføres i vævscentre og tredjeparts faciliteter, og som er omfattet af kravene i dette direktiv\nc) at undersøge alle dokumenter eller registre, der har forbindelse til kravene i dette direktiv.\n5. Der fastlægges efter proceduren i artikel 29, stk. 2, retningslinjer for inspektioner og kontrolforanstaltninger og for uddannelse og kvalificering af de involverede embedsmænd med henblik på at nå frem til et ensartet kompetence- og præstationsniveau.\n6. Den eller de kompetente myndigheder foretager inspektioner og gennemfører relevante kontrolforanstaltninger, hvis der indtræder en alvorlig bivirkning eller en alvorlig uønsket hændelse. Endvidere foretages en sådan inspektion eller gennemføres kontrolforanstaltninger efter behørigt begrundet anmodning fra den eller de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat, hvis der opstår sådanne tilfælde.\n7. Medlemsstaterne fremlægger efter anmodning fra en anden medlemsstat eller Kommissionen oplysninger om resultatet af de inspektioner og kontrolforanstaltninger, der er gennemført i henhold til dette direktiv.\n1. Medlemsstaterne sikrer, at alle væv og celler, der udtages, behandles, opbevares eller distribueres på deres område, kan spores fra donor til recipient og omvendt. Dette krav om sporbarhed gælder også alle relevante oplysninger vedrørende produkter og materialer, der kommer i kontakt med disse væv og celler.\n2. Medlemsstaterne sikrer, at der indføres et donoridentifikationssystem, der indebærer, at enhver donation og produkter i tilknytning hertil får tildelt en specifik kode.\n3. Alle væv og celler mærkes med de i artikel 28, litra f) og h), omhandlede oplysninger eller med referencer, der gør det muligt at få adgang til disse oplysninger.\n4. Vævscentre skal opbevare de oplysninger, der er nødvendige for at sikre sporbarheden i alle faser. Oplysninger, der er nødvendige for den fulde sporbarhed, skal opbevares i mindst 30 år efter den kliniske anvendelse. Opbevaring af oplysninger kan også ske i elektronisk form.\n5. Kommissionen fastlægger efter proceduren i artikel 29, stk. 2, sporbarhedskravene for væv og celler samt for produkter og materialer, der kommer i kontakt med væv og celler og har indflydelse på deres kvalitet og sikkerhed.\n6. Procedurer til sikring af sporbarhed på fællesskabsplan fastlægges af Kommissionen efter proceduren i artikel 29, stk. 2.\nImport/eksport af humane væv og celler\n1. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at import af væv eller celler fra tredjelande kun foretages af vævscentre, der er akkrediteret, udpeget eller godkendt med henblik på disse aktiviteter eller har modtaget licens hertil, og at importerede væv og celler kan spores fra donor til recipient og omvendt i overensstemmelse med de i artikel 8 omhandlede procedurer. De medlemsstater og vævscentre, der modtager de importerede væv og celler fra tredjelande sikrer, at vævene og cellerne opfylder kvalitets- og sikkerhedsstandarder, der svarer til dem, der er fastsat i dette direktiv.\n2. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at eksport af væv og celler til tredjelande kun foretages af vævscentre, der er akkrediteret, udpeget eller godkendt med henblik på disse aktiviteter eller har modtaget licens hertil. De medlemsstater, der eksporterer væv og celler til tredjelande, skal sikre at disse eksporter opfylder de krav, der er fastsat i dette direktiv.\n3. a) Import eller eksport af de i artikel 6, stk. 5, omhandlede væv og celler kan godkendes umiddelbart af den eller de kompetente myndigheder\nb) i nødstilfælde kan import eller eksport af nærmere bestemte væv og celler godkendes umiddelbart af den eller de kompetente myndigheder\nc) de kompetente myndigheder skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til sikring af, at import og eksport af væv og celler som omhandlet i litra a) og b) opfylder tilsvarende kvalitets- og sikkerhedsstandarder som de i dette direktiv fastsatte.\n4. Procedurerne til kontrol af, om de tilsvarende kvalitets- og sikkerhedsstandarder som de i stk. 1 omhandlede, er opfyldt, fastlægges af Kommissionen efter proceduren i artikel 29, stk. 2.\nRegister over vævscentre samt rapporteringsforpligtelser\n1. Vævscentre fører i overensstemmelse med kravene ifølge artikel 28, litra f), journal over deres aktiviteter, herunder de typer og mængder af væv og/eller celler, som de har udtaget, testet, præserveret, behandlet, opbevaret og distribueret eller på anden måde har skaffet sig af med, samt over sådanne vævs og cellers oprindelses- og bestemmelsessted, som er beregnet til anvendelse på mennesker. De forelægger en årsberetning om disse aktiviteter for den eller de kompetente myndigheder. Denne rapport gøres tilgængelig for offentligheden.\n2. Den eller de kompetente myndigheder opretter og fører et offentligt tilgængeligt register over vævscentre med oplysninger om de aktiviteter, de enkelte centre må udføre i henhold til akkrediteringen, udpegningen, godkendelsen eller licensen.\n3. Medlemsstaterne og Kommissionen etablerer et net, der forbinder de nationale vævscenterregistre.\n1. Medlemsstaterne sikrer, at der er oprettet et system til rapportering, efterforskning, registrering og videresendelse af oplysninger om alvorlige uønskede hændelser og bivirkninger, der kan have indflydelse på vævs og cellers kvalitet og sikkerhed, og som kan tilskrives udtagning, testning, behandling, opbevaring og distribution af væv og celler, samt om alvorlige bivirkninger under eller efter den kliniske anvendelse, der kan have forbindelse med vævs og cellers kvalitet og sikkerhed.\n2. Alle personer eller institutioner, der anvender humane væv eller celler, som er reguleret i dette direktiv, skal indberette relevante oplysninger til de centre, der beskæftiger sig med donation, udtagning, testning, behandling, opbevaring og distribution af humane væv og celler, med henblik på at fremme sporbarhed og sikre kvalitets- og sikkerhedskontrol.\n3. Den ansvarlige person, der er omhandlet i artikel 17, sørger for, at den eller de kompetente myndigheder underrettes om eventuelle alvorlige uønskede hændelser og bivirkninger, jf. stk. 1, og at denne myndighed modtager en rapport med en analyse af årsagen og en redegørelse for konsekvenserne.\n4. Proceduren for indberetning af alvorlige uønskede hændelser og bivirkninger fastlægges af Kommissionen efter proceduren i artikel 29, stk. 2.\n5. Alle vævscentre sørger for, at der indføres en præcis, hurtig og verificerbar procedure, hvorefter de kan trække alle produkter tilbage, som mistænkes for at have forbindelse med en uønsket hændelse eller en bivirkning.\nKAPITEL III UDVÆLGELSE OG EVALUERING AF DONORER\nPrincipper for vævs- og celledonation\n1. Medlemsstaterne bestræber sig på at sikre frivillig og vederlagsfri donation af væv og celler.\nDonorer kan modtage en kompensation, som udelukkende må udgøre en godtgørelse for udgifter og ulemper i forbindelse med donationen. Medlemsstaterne fastlægger i givet fald de betingelser, hvorunder der kan ydes kompensation.\nSenest den 7. april 2006 og derefter hvert tredje år forelægger medlemsstaterne Kommissionen en rapport om de foranstaltninger, de således har truffet. Kommissionen orienterer på grundlag af disse rapporter Europa-Parlamentet og Rådet om eventuelle yderligere nødvendige foranstaltninger, som den agter at træffe på fællesskabsplan.\n2. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at alle pr- og reklametiltag til støtte for donation af humane væv og celler er i overensstemmelse med de retningslinjer eller lovbestemmelser, de har fastlagt. Sådanne retningslinjer eller lovbestemmelser skal indeholde passende begrænsninger af eller forbud mod annoncering, hvori der efterlyses eller tilbydes humane væv og celler med henblik på at tilbyde eller søge at opnå økonomisk vinding eller tilsvarende fordel.\nMedlemsstaterne bestræber sig på at sikre, at udtagning af væv og celler som sådan gennemføres på ikke-kommerciel basis.\n1. Udtagning af humane væv eller celler må kun foretages, når alle obligatoriske krav til samtykke eller tilladelse, som er gældende i medlemsstaten, er opfyldt.\n2. Medlemsstaterne træffer, i overensstemmelse med deres lovgivning, alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at donorerne eller deres nærmeste eller de personer, der giver tilladelsen på donorernes vegne, modtager alle de relevante oplysninger, der er omhandlet i bilaget.\nBeskyttelse af personoplysninger og tavshedspligt\n1. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at alle oplysninger, herunder genetiske data, der er indsamlet i overensstemmelse med dette direktiv, og som tredjepart har adgang til, er gjort anonyme, således at hverken donorer eller recipienter længere kan identificeres.\n2. Med dette for øje skal medlemsstaterne sikre,\na) at der er truffet sikkerhedsmæssige forholdsregler vedrørende sådanne oplysninger samt beskyttelsesforanstaltninger mod ubeføjet tilføjelse, sletning eller ændring af oplysninger i donorjournaler eller registre over udelukkede donorer og mod enhver videregivelse af oplysninger\nb) at der er indført procedurer for korrigering af manglende overensstemmelse mellem oplysninger\nc) at der ikke sker ubeføjet videregivelse af oplysninger, samtidig med at det sikres, at donationerne kan spores.\n3. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at recipientens/recipienternes identitet ikke videregives til donoren eller dennes familie og omvendt, uden at dette berører gældende bestemmelser i medlemsstaterne om betingelserne for videregivelse af oplysninger, bl.a. i forbindelse med donation af kønsceller.\nUdvælgelse, evaluering og udtagning\n1. Aktiviteter i forbindelse med udtagning af væv skal ske på en sådan måde, at det sikres, at donorevaluering og -udvælgelse sker i overensstemmelse med kravene ifølge artikel 28, litra d) og e), samt at væv og celler udtages, emballeres og transporteres i overensstemmelse med kravene ifølge artikel 28, litra f).\n2. I tilfælde af autolog donation fastslås egnethedskriterierne i overensstemmelse med kravene ifølge artikel 28, litra d).\n3. Resultaterne af donorevalueringen og testprocedurerne dokumenteres, og eventuelle forekomster af væsentlige uregelmæssigheder rapporteres i overensstemmelse med bilaget.\n4. Den eller de kompetente myndigheder sikrer, at alle aktiviteter i forbindelse med vævsudtagning udføres i overensstemmelse med kravene ifølge artikel 28, litra f).\nKAPITEL IV BESTEMMELSER OM VÆVS OG CELLERS KVALITET OG SIKKERHED\n1. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de enkelte vævscentre iværksætter og ajourfører et kvalitetssystem, der bygger på principperne om god praksis.\n2. Kommissionen fastlægger de fællesskabsstandarder og -specifikationer, der er omhandlet i artikel 28, litra c), med hensyn til aktiviteter i forbindelse med kvalitetssystemet.\n3. Vævscentre træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at kvalitetssystemet som et minimum omfatter følgende elementer:\n- uddannelses- og referencemanualer\n- oplysninger om vævenes eller cellernes endelige bestemmelsessted.\n4. Vævscentre træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at disse oplysninger er tilgængelige for den eller de kompetente myndigheders inspektion.\n5. Vævscentre skal opbevare de oplysninger, der er nødvendige for at sikre sporbarheden i overensstemmelse med artikel 8.\n1. Alle vævscentre udpeger en ansvarlig person, som skal opfylde følgende minimumskrav og kvalifikationer:\na) Personen skal være i besiddelse af et eksamensbevis eller anden dokumentation for, at vedkommende har gennemført en akademisk uddannelse eller en uddannelse, der i den pågældende medlemsstat kan sidestilles hermed, inden for lægevidenskab eller biologi.\nb) Personen skal have mindst to års praktisk erfaring inden for de relevante områder.\n2. Den person, der udpeges i medfør af stk. 1, har ansvaret for:\na) at humane væv og celler beregnet til anvendelse på mennesker i det center, som denne person er ansvarlig for, er blevet udtaget, testet, behandlet, opbevaret og distribueret i overensstemmelse med dette direktiv samt med den gældende lovgivning i medlemsstaten\nb) at oplysninger indsendes til den eller de ansvarlige myndigheder i henhold til kravene i artikel 6\nc) at kravene i artikel 7, 10, 11, 15, 16 samt 18-24, for så vidt angår vævscentret er opfyldt.\n3. Vævscentrene meddeler den eller de kompetente myndigheder navnet på den ansvarlige person, der er omhandlet i stk. 1. Træder en anden person permanent eller midlertidigt i stedet for den udpegede ansvarlige person, meddeler vævscentret øjeblikkelig den kompetente myndighed navnet på den nye ansvarlige person og datoen for dennes tiltrædelse.\nPersonale, der er direkte beskæftiget med udtagning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af væv og celler i et vævscenter, skal være kvalificeret til at udføre sådanne opgaver og modtage den uddannelse, der er omhandlet i artikel 28, litra c).\n1. Vævscentre sikrer, at alle donationer af humane væv eller celler testes i overensstemmelse med kravene ifølge artikel 28, litra e), og at udvælgelsen og godkendelsen af væv og celler sker i overensstemmelse med kravene ifølge artikel 28, litra f).\n2. Vævscentre sikrer, at humane væv og celler og ledsagende dokumentation opfylder kravene ifølge artikel 28, litra f).\n3. Vævscentret kontrollerer og registrerer, at emballeringen af modtagne humane væv og celler opfylder kravene ifølge artikel 28, litra f). Væv og celler, der ikke opfylder disse bestemmelser, kasseres.\n4. Godkendelse eller afvisning af modtagne væv eller celler dokumenteres.\n5. Vævscentret sikrer, at humane væv og celler til enhver tid kan identificeres korrekt. Alle leverancer eller partier af væv eller celler tildeles en identifikationskode i overensstemmelse med artikel 8.\n6. Væv og celler holdes i karantæne, indtil kravene til undersøgelse og information af donoren er opfyldt i overensstemmelse med artikel 15.\nBehandling af væv og celler\n1. Vævscentrenes standardprocedurer skal omfatte alle processer, der har en virkning på kvalitet og sikkerhed, og centret sikrer, at behandlingen foregår under kontrollerede forhold. Vævscentret sikrer, at det anvendte udstyr, arbejdsmiljø, procesdesign, validering og kontrolforanstaltninger opfylder kravene ifølge artikel 28, litra h).\n2. Enhver ændring af de processer, som benyttes ved behandlingen af væv og celler, skal opfylde de kriterier, der er fastsat i stk. 1.\n3. Vævscentre fastsætter særlige bestemmelser i deres standardprocedurer for håndtering af væv og celler, der kasseres, så der ikke sker kontaminering af andre væv eller celler, arbejdsomgivelser eller personale.\nVilkår for opbevaring af væv og celler\n1. Vævscentrene sikrer, at alle procedurer i forbindelse med opbevaring af væv og celler dokumenteres i standardprocedurerne, og at vilkårene for opbevaring opfylder kravene ifølge artikel 28, litra h).\n2. Vævscentrene sikrer, at alle opbevaringsprocesser gennemføres under kontrollerede forhold.\n3. Vævscentrene fastsætter og anvender procedurer for kontrol af emballerings- og opbevaringsstederne for at imødegå alle omstændigheder, som kunne have uheldige indvirkninger på vævenes og cellernes funktion eller integritet.\n4. Behandlede væv eller celler må ikke distribueres, før alle krav i dette direktiv er opfyldt.\n5. Medlemsstaterne sikrer, at vævscentre råder over aftaler og procedurer, der sikrer, at beholdninger af væv og celler i tilfælde af ophør af virksomhed uanset begrundelse overdrages i overensstemmelse med det hertil knyttede samtykke til andre vævscentre, som er akkrediteret, udpeget, godkendt eller har fået licens i henhold til artikel 6, uden at dette berører medlemsstaternes lovgivning vedrørende bortskaffelse af donerede væv og celler.\nMærkning, dokumentation og emballering\nVævscentrene sikrer, at mærkning, dokumentation og emballering er i overensstemmelse med kravene ifølge artikel 28, litra f).\nVævscentrene drager omsorg for vævenes eller cellernes kvalitet under distributionen. Distributionsvilkårene skal opfylde kravene ifølge artikel 28, litra h).\nVævscentres forbindelser til tredjepart\n1. Vævscentre indgår skriftlige aftaler med tredjepart, hver gang der gennemføres en aktivitet uden for centret, og denne aktivitet har en indvirkning på de behandlede vævs eller cellers kvalitet og sikkerhed, og især i følgende tilfælde:\na) hvis tredjepart påtager sig ansvaret for en fase af vævs- eller cellebehandlingen på vegne af vævscentret\nb) hvis tredjepart leverer varer og tjenester, der har en indvirkning på vævenes eller cellernes kvalitet og sikkerhed, herunder distributionen af disse\nc) hvis et vævscenter yder et andet ikke-godkendt vævscenter tjenester\nd) hvis et vævscenter distribuerer væv eller celler, der er behandlet af tredjepart.\n2. Vævscentre evaluerer og udvælger tredjepart på grundlag af dennes evne til at opfylde de standarder, som er fastsat i dette direktiv.\n3. Vævscentre fører en fuldstændig liste over aftaler som omhandlet i stk. 1, den har indgået med tredjepart.\n4. Aftalerne mellem vævscentre og tredjepart skal indeholde oplysninger om tredjeparts ansvar og de nærmere procedurer.\n5. Vævscentre udleverer genparter af aftaler med tredjepart efter anmodning fra den eller de kompetente myndigheder.\nKAPITEL V UDVEKSLING AF OPLYSNINGER, UDARBEJDELSE AF RAPPORTER SAMT SANKTIONER\nKodning af oplysninger\n1. Medlemsstaterne indfører et system til identifikation af humane væv og celler, så det bliver muligt at spore alle humane væv og celler, jf. artikel 8.\n2. Kommissionen udformer i samarbejde med medlemsstaterne et fælles europæisk kodningssystem, som sikrer en grundlæggende beskrivelse af vævenes og cellernes egenskaber.\n1. Senest den 7. april 2009 og derefter hvert tredje år forelægger medlemsstaterne Kommissionen en rapport om de aktiviteter, der er gennemført i medfør af dette direktiv, herunder en redegørelse for inspektions- og kontrolforanstaltninger.\n2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget de rapporter, medlemsstaterne har indsendt om deres erfaringer med gennemførelsen af dette direktiv.\n3. Senest den 7. april 2008 og derefter hvert tredje år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget en rapport om gennemførelsen af kravene i dette direktiv, navnlig kravene vedrørende inspektion og kontrol.\nMedlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af de nationale bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre sanktionernes gennemførelse. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen deres bestemmelser om sanktioner senest den 7. april 2006 og underretter den straks om eventuelle senere ændringer.\nKAPITEL VI UDVALGSHØRING\nTekniske krav og deres tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling\nDe tekniske krav og deres tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling fastlægges efter proceduren i artikel 29, stk. 2, for så vidt angår følgende punkter:\na) krav til akkreditering, udpegning eller godkendelse af eller licens til vævscentre\nb) krav til udtagning af humane væv og celler\nc) kvalitetssystem, herunder uddannelse\nd) udvælgelseskriterier for donorer af væv og/eller celler\ne) obligatoriske laboratorietest for donorer\nf) procedurer for udtagning af celler og/eller væv og for modtagelse i vævscentre\ng) krav til fremgangsmåden for forarbejdning af væv og celler\nh) behandling, opbevaring og distribution af væv og celler\ni) krav til direkte distribution af specifikke væv og celler til recipienten.\nDet eller de relevante videnskabelige udvalg høres af Kommissionen i forbindelse med fastlæggelse og tilpasning af de tekniske krav i artikel 28 til den videnskabelige og tekniske udvikling.\n1. Medlemsstaterne sætter senest den 7. april 2006 de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.\n2. Medlemsstaterne kan beslutte, at de i op til et år efter den i stk. 1, første afsnit, fastsatte dato ikke anvender dette direktivs krav på vævscentre, som drives i henhold til nationale forskrifter, som var trådt i kraft inden dette direktivs ikrafttrædelse.\n3. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder eller allerede har udstedt på det område, der er omfattet af dette direktiv.\n(1) EFT C 227 E af 24.9.2002, s. 505.\n(2) EUT C 85 af 8.4.2003, s. 44.\n(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 10.4.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 22.7.2003 (EUT C 240 E af 7.10.2003, s. 12) og Europa-Parlamentets holdning af 16.12.2003 (endnu ikke offentliggjort i EUT). Rådets afgørelse af 2.3.2004.\n(4) EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67. Ændret ved Kommissionens direktiv 2003/63/EF (EUT L 159 af 27.6.2003, s. 46).\n(5) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/70/EF af 16. november 2000 om ændring af Rådets direktiv 93/42/EØF for så vidt angår medicinsk udstyr, som indeholder stabile produkter af humant blod eller plasma (EFT L 313 af 13.12.2000, s. 22).\n(6) Rådets henstilling af 29. juni 1998 om blod- og plasmadonorers egnethed og screening af donorblod i Det Europæiske Fællesskab (EFT L 203 af 21.7.1998, s. 14).\n(7) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/98/EF af 27. januar 2003 om fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved tapning, testning, behandling, opbevaring og distribution af humant blod og blodkomponenter (EUT L 33 af 8.2.2003, s. 30).\n(8) EFT L 167 af 18.7.1995, s. 19.\n(9) EFT C 364 af 18.12.2000, s. 1.\nOPLYSNINGER, DER SKAL GIVES I FORBINDELSE MED DONATION AF VÆV OG/ELLER CELLER\nA. Levende donorer\n1. Den person, der er ansvarlig for donationsprocessen, sikrer, at donoren i det mindste er blevet grundigt informeret om de aspekter af donations- og udtagningsprocessen, som er anført i punkt 3. Informationen skal finde sted inden udtagningen.\n2. Informationen gives af en uddannet person, som er i stand til formidle oplysningerne på en hensigtsmæssig og tydelig måde under anvendelse af udtryk, som er umiddelbart forståelige for donoren.\n3. Oplysningerne omfatter: udtagningens formål og karakter samt hermed forbundne følger og risici, eventuelle analytiske test, registrering og beskyttelse af donordata, den lægelige tavshedspligt, terapeutisk formål og potentielle fordele samt information om de gældende sikkerhedsregler, der skal beskytte donoren.\n4. Donoren oplyses om, at han har ret til at modtage de bekræftede resultater af analytiske test med en grundig forklaring.\n5. Der skal gives oplysning om krav om obligatorisk indhentelse af samtykke, attestering og tilladelse som forudsætning for, at udtagning af væv og/eller celler kan finde sted.\nB. Døde donorer\n1. Alle oplysninger skal være afgivet og alle nødvendige samtykker og tilladelser skal være indhentet i overensstemmelse med lovgivningen i medlemsstaterne.\n2. De bekræftede resultater af donorevalueringen skal meddeles og forklares tydeligt for de relevante personer i overensstemmelse med lovgivningen i medlemsstaterne. Op


Nye kartofler giver mad på bordet - Alle Har Ret Til Mad\nNye kartofler giver mad på bordet\nSiden Hannah Mwangi kom med i Coops og CARE Danmarks Kilimo Biashara-projekt i Kenya, er hun begyndt at plante en ny slags kartofler. Det har fordoblet udbyttet på hendes mark.\nDet betyder, at kartoflen ikke alene er større og smager bedre, den giver også flere penge i tegnebogen til Hannah Mwangi, som hun kan investere i sit landbrug:\n”Jeg får dobbelt så meget ud af mine nye\nkartoffelplanter,” lyder den kontante udregning\nfra den storsmilende kartoffelavler.\nEffektive afgrøder og landbrugsmetoder\nHannah Mwangi har i dag\nmere overskud i hverdagen.\nUd over nye typer grøntsager, som passer bedre til klima og jordforhold i området, hvor Kilimo Biashara-bønderne avler blandt andet kål, ærter, bønner og babymajs, får de også undervisning.\nLæs mere om Kilimo Biashara\nAndre metoder til at sikre retten til mad\n© 2018 CARE Danmark


Gamle game-gutter inviterer til LAN-party | Varde | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Varde - Gamle game-gutter inviterer til LAN-party\n- Jeg laver også internetradio døgnet rundt, året rundt. Partyfm er den app, man downloader, hvis man vil følge med på min kanal. Derfor er det nødvendigt med fire skærme og en masse teknik, siger Jesper Andersen, der her sidder i stuen sammen med sin trofaste game-makker og vagthund chihuahua-hunden Chanel. Foto: Malene Wonsbek\n16. november 2017 kl. 05:48\nHenrik, Michael og Jesper har været gamere, siden de var teenagere. Nu er de kommet i stifte-familie-alderen, men er stadig lige passionerede og inviterer til 48-timers LAN-party på Smedeværkstedet.\nVarde: De har spillet Counterstrike fra version CS 1,5 til den nuværende CS-GO (red. Global Offensive). Derimellem ligger en periode på cirka 17 år og en personlig udvikling fra dreng til voksen. Engang sad de ved computeren på drengeværelset hjemme hos mor og far eller hos kammerater. De havde firkantede øjne, var mide-blege, spiste chips, drak sodavand og var passionerede gamere. I dag er de voksne, rydder hele stuen i eget hus, kobler op til hinanden, taler om i7 processorer, grafikkort på 1080 og skærme på 144 Hz. Ikke meget har ændret sig.\n- Det er en livsstil, og det er vildt sjovt. Jeg tror aldrig, at jeg bliver træt af at game, siger 32-årige Jesper Andersen med et stort glad smil. Ud over vagthunden Chanel, der er på størrelse med hans biceps, har han ikke andre at tage hensyn til.\nI modsætning til sine to medarrangører er Jesper nemlig single. Han bor i eget hus, har fuldtidsarbejde som extruder hos Sky-Light og ekstrajob som dørmand i Esbjerg. Men han bestemmer selv over sin fritid, hvor han omtrent bruger 30 timer om ugen på at game.\nFredag den 8. december klokken 14 til 10. december klokken 14, på Smedeværkstedet i Varde.Der er 91 billetter, de 43 er allerede solgt. Yderligere information og tilmelding på hjemmesiden vlflan.dk.\nPublikum er velkommen men skal betale entré.\n- Engang brugte jeg nærmest al min fritid foran computerskærmen, siger Michael Villadsen (31) fra Ølgod og tilføjer, at nu er han nede på otte timers computerforbrug om ugen. Sådan cirka.\n- Min kæreste kan ikke se det sjove i at game. Vi har kendt hinanden i et år, og det har da betydet en stor omvæltning i mit liv, indrømmer Michael, der er IT-konsulent hos Foodservice Danmark i Skovlund.\n- Henrik Jensen (27) er anlægsgartner. Bor lige nu i Juelsminde men vil gerne flytte til Varde. Ham og hans kæreste bruger 60-70 timer om ugen på at være online.\nDe tre venner er samlet hos Jesper Andersen for at planlægge en LAN-event.\n- Ofte sidder man alene og er social med andre, der også er online. Men det er noget helt andet at være fysisk sammen. Fællesskabet er vigtigt. Derfor vil vi gerne invitere alle gamere fra 12 år og opefter ud af deres "huler", siger Jesper Andersen fra Varde.


Hvordan man skriver en historie om mig selv - Tips for you - Tipsed.Com\nDer er et gammelt ordsprog, at der er en bog i alle.Sandt nok, men ikke alle er en naturlig forfatter.Skrivning af en historie om dig selv er ikke så nemt som at fortælle det, men med et par enkle regler og henvisninger, kan du gøre det.Det tager organisere dine tanker, at få en idé om, hvor historien går, og endelig bare skrive det.\nPersonlig tape eller digital optager\nTal med et bånd eller digital optager og fortælle din historie der først.Dette giver dig mulighed for at starte processen med at tænke på historien som en historie.Det behøver ikke at være perfekt på optagelsen.Optagelsen vil give dig en idé om, hvad du vil sige og den generelle strøm af fortællingen.\nLyt til optagelse og tage noter.Du skal bruge en skitse til historien, før du skriver det.Mens nogle mennesker gør dette i deres hoveder, hvilket skaber en skriftlig oversigt giver dig mulighed for at organisere dine tanker, fastlægge\nhistoriens flow og komme i gang.\nBegynd at skrive historien ved hjælp af din skitse, men ikke bekymre sig om åbningen (det stykke avis folk kalder Lede).Den Lede er krogen ind i historien, det afsnit eller to, der får læseren interesserede.Gode forfattere forlader Lede indtil historien er fuldstændig, fordi på det tidspunkt, det har en tendens til at skrive selv.\nSimple er bedst.Brug ikke store ord, når de ikke er nødvendige.Faktisk behøver ikke bruge nogen ord, der ikke er nødvendige.For eksempel: "Jeg sagde, at jeg ville gå" er bedre end "Jeg sagde, at jeg ville gå".Store ord ikke imponere nogen, og de forringer den narrative flow.\nFortæl historien i en straight-forward måde.Brug beskrivelse sparsomt."Jeg gik ind i den lille hvide køkkenet var klar over noget galt" er fint."Jeg gik trægt ind i skinnende hvide, men meget lille køkken sensing noget galt på vinden" er alt for meget.\nVær realistisk.Dette er en historie om dig selv, ikke Clark Kent.Må ikke overdrive.Den virkelige historie vil være langt mere interessant og troværdigt, hvis det er sandt, uden dekorationer.Din historie er interessant.Gå med det.\nAfslut historien.Lad det for en måned eller deromkring.Læse den igen og begynde at revidere.Sjældent er en historie perfekt i det første udkast.Vær ikke bange for at revidere historien at gøre det renere, bedre, skarpere.Hvis det er muligt, få en god editor.Venner og familie er ikke den bedste til dette, fordi de er partiske.Den bedste ikke-professionel redaktør er nogen, der kan skrive og kan være upartisk.Lyt til denne person råd, men tro på dine instinkter om din egen historie.


Miljøet får bedre rammer - Carlsberg\nMiljøet får bedre rammer\nOg det sker med genbrugsplast\nDin Carlsberg vil i fremtiden være pakket ind i genbrug, for vi bruger nu 100% genanvendt plastikomslag, så vores CO2-aftryk reduceres.\nFor at tage et skridt i en mere bæredygtig retning tages genbrugsplast nu i brug til emballage. I fremtiden vil en ramme med 24, 20, 18, 15, 9 eller 4 dåser være pakket ind i genbrugsplast. Det gælder på tværs af hele vores portefølje.\nDe fleste danskere kan godt lide genbrug. Om det er så er en næsten ny sofa til hjemmet eller en brugt pose til indkøbene, så er danskerne de seneste år blevet vilde med genbrug. Hvor genbrug tidligere ledte tankerne hen på noget uldent og knap så fint, så har den stigende opmærksomhed på miljøet øget interessen for at købe brugt i stedet for nyt.\nVores affald bliver også i høj grad genbrugt eller genanvendt, og hvad der ikke kan blive nyt eller noget andet, bliver til energi på forbrændingsanlæg. Det gælder også vores plastikaffald, men vi kan altid genanvende mere og forbrænde mindre.\nLæs om vores miljøvenlige 6-pack\nNu vi taler om miljø Kan øl forbedre vores verdenshave?


Boligadvokater med øje for detalje - Viborg Amt\nBoligadvokater med øje for detalje\nNår man er ude på boligmarkedet for første gang, eller for den sags skyld for femte gang, kan det være uoverskueligt og skræmmende at navigere sig selv igennem på egen hånd. Derfor findes der en masse boligadvokater, der står klar til at tilbyde dig deres hjælp.\nFor boligadvokater er køb og salg af boliger deres dagligdag, og derfor har de overblik over diverse regler og faldgruber, der skulle kunne komme i vejen. Med år i branchen har de erfaringen til at kunne hjælpe dig igennem, så både køber og sælger får en god og sikker handel.\nErfaring er alt afgørende\nNår det netop kommer til boligbranchen, er erfaring et af de vigtigste kvaliteter at søge i sin advokat. Dette sørger for en tryg oplevelse, og giver dig en troværdig og dygtig boligadvokat. Og det kan være en fordel at have en advokat der kender lokalområdet, så hvis du er fra Viborg, så kan du med fordel overveje en boligadvokat i Viborg.\nViborg er ikke den største by, men dette gør ikke, at der ikke er mange forskellige områder at vælge i mellem. Uanset hvilken smag du har, kan du søge en bolig i Viborg, der har lige det du kunne tænke dig. Om det er stor stue eller en stor have, så er det muligt.\nTryghed er første prioritet\nVed at vælge en professionel boligadvokat, sikre du også dig selv en tryg oplevelse gennem din bolighandel. Og ved at vælge en boligadvokat, med fokus på en femstjernet oplevelse, og har dine interesse for øje, kan det kun give anledning til en sikker handel.\nVed at vælge en pakke med rådgivning, sikre du også dig selv en tryg oplevelse, da advokaten kan gennemgå alle aspekter af aftalen med dig. Dette er med til at sørge for, at du selv har en klar forståelse af hvert trin. Der findes flere pakker, når du skal have dig en boligadvokat, og dem kan du finde hos Knudsgaard Advokater.\nFå hjælp uden at gå fallit\nDet er muligt at få en kompetent boligadvokat, uden at skulle bruge hele ens opsparing på det. Selvom boligadvokater kan have konkurrencedygtige priser, betyder det ikke de går ned på kompetence, erfaring eller professionalitet.\nAlle skal have adgang til hjælp igennem boligmarkedet og tryghed gennem bolighandlen, derfor findes der boligadvokater, der tilbyder deres service og kvaliteter til fair priser.


In Love With A Teacher [1D] (The Mission 2) - Chapter 13 - Happily But Lost - Movellas\n13. Chapter 13 - Happily But Lost\n“Luk øjnene” blev der visket ind I mine øre, jeg var ude I skoven med Louis og han ville åbenbart vise mig noget. Overraskelsen han tidligere imorges havde nævnt. For ikke at lyve var jeg pisse spændt og jeg havde ingen ide om hvad der skulle ske.\nLouis ledte mig igennem skoven og sagde når der var grene eller trin. Jeg var lige ved at snuble en gang men Louis rejste mig op. Helt uden at grine, faktisk havde jeg på fornemmelsen at det var fordi han var mindst ligeså nervøs som mig.\n“Lige lidt længere” mumlede han og jeg kunne mærke jorden skifte fra bumpet til lige, så vi var nok på en plæne eller noget. Louis fjernede båndet fra mine øjne og jeg kiggede lige ud på den smukkeste eng jeg nogle sinde havde set.\nLouis tog min hånd og vi satte os ned på et tæppe, dog stod der en kurv. Hvorfor vi sad her anede jeg ikke, familien der ejede tæppet ville nok blive lidt sur hvis de så os æde deres mad. “Hvorfor sidder vi her? Kommer ejerne af tæppet ikke snart tilbage?” Louis latter fyldte skoven og han aede mig over kinden inden han sendte mig det største smil ever.\n“Søde... babe altså... Jeg fik Niall til at køre ud med det I morges” jeg blev helt flov og mine kinder blussede nok pænt meget. Pinligt. Louis åbnede kurven og tog to stykker jordbær kage ud. Min mund løb næsten I vand bare ved synet for jeg vidste ikke noget bedre end det.\nDa vi havde spist vores kager rejste Louis sig op og trak mig med, uden at vide hvad vi skulle fulgte jeg efter ham hen I midten af nogle blade, faktisk lignede det at der stod noget, hvilket jeg ikke forstod. Louis spredte hænderne ud og jeg gik hen til det første bogstav som var et B.\nDerefter var der et E og så et stort mellemrum inden der kom et M, et I, et N og tilsidst et E.\nMine øjne løb I vand og et hulk slap over mine læber da jeg læste det hele. Be Mine. Jeg kiggede op på Louis som stod og smilte nervøst, jeg løb hen og kastede mig ind til ham mens jeg mumlede ja igen og igen.\nDa jeg endelig flyttede mig fra Louis blev der lagt noget koldt på min hals og da jeg kiggede ned var der et lille fint guldhjerte, uden tvivl af rigtig guld. Igen løb mine øjne I vand og jeg vendte mig om og kyssede Louis på munden. “Tusind tak, jeg ved ikke hvad jeg skal sige...” et hulk gled over mine læber, der var aldrig nogle der havde været så søde overfor mig. Men jeg havde jo heller aldrig haft en kæreste. Jo okay løgn men det var I de små klasser.\n“Be Mine” viskede Louis og tog hjertet mellem sine fingre inden han hviskee det igen og lagde hjertet ned mellem mine kraveben. “Jeg elsker dig” blev der mumlet I mit øre og jeg lagde hovedet bagover og kiggede op I Louis smukke øjne. “Og jeg elsker dig”\nJeg kunne knapt beskrive hvor meget lykke jeg blev fyldt op med da han endnu engang kyssede mig, nu var vi jo I et forhold. Altså vi var kærester. Eller jeg havde jo ikke svaret “Selvfølgelig vil jeg det” tilføjede jeg og kyssede han næse. Luften under mine fødder fik mig til at opdage at Louis svang mig rundt I luften.\nEn lykkelig latter forlod min mund og et fnis da han var ved at falde efter at ha sat mig ned. “Det er jeg rigtig glad for Grace” jeg smilte stort og kyssede ham igen inden jeg tog hans hånd og førte op til mit hjerte som bankede utroligt højt.\nLouis smiglede stort ved syntet, og alt I alt så han rigtig rigtig glad ud, jeg havde aldrig I min vildeste fantasi forstillet mig Louis gøre sådan noget. Jeg var rigtig rigtig stolt af ham. Men mest af alt var jeg lykkelig.\nLouis skubbede mig blidt tilbage mod tæppet hvor han lagde sig ned og kiggede op på skyerne, jeg kiggede glad på ham og lagde mit hovede på hans mave, han kom med et humpf lyd da jeg nok bankede hovedet lidt for hårdt ned I hans mave.\nDog sagde han ikke andet men lod istædet en hånd ae mit hår, hans hånd kørte rundt og normalt havde jeg nok flippet hvis det ikke havde været denne anledning. Og han kyssede mig I håret inden jeg vendte mig om så jeg lå på hans bryst med den ene hånd på hans bryst tattovering. Igen blev en masse kys placeret I min hovedbund.\nDet var blevet mørkt, men vi havde ikke rigtigt opdaget det, kun da vi begyndte at kunne se stjernerne. Louis pegede på carlsvognen og det var nok også det eneste jeg kendte af de stjernetegn som var at finde på himlen.\n“tænk hvis vi bare kunne stikke af fra det hele” mumlede han nede I mit hår og jeg grinte lidt. “Hvad mener du?” Louis så vildt seriøs ud da han igen kiggede på mig, hans øjne så så kærlige ud at jeg næsten forsvandt ind I dem, en lang rejse jeg aldrig ville stoppe.\n“Vi ved jo at min stilling aldrig ville gå, dine forældre Grace, de ville aldrig tillade det, du er trodsalt kun 16” jeg fnøs, ja og hvad så? Alder var som han selv ville sige bare et tal.\n“Louis... alderen er” han smilede til mig og afsluttede min sætning “bare et tal skat, det ved jeg godt” jeg smilede til ham inden han gjorde mine til at rejse sig. Faktisk syntes jeg at det var ret så ubehøvlet når jeg nu lå så godt.\n“Hey!” mumlede jeg 'surt' og kiggede 'såret' på ham, dog grinte han bare, men hvad havde jeg også forventet? Det var Louis Tomlinson, den dreng ingen kunne kalde seriøs. Jeg satte mig på duen men da han begyndte at folde den sammen rejste jeg mig igen.\nMåske skulle jeg blive stående?\nDet vidste sig at være en god ide da efter han havde rullet det hele sammen, tog han det under armen og gik hen mod der vi var kommet I formidags. Jeg tjekkede min mobil og satte lommelygte på da jeg ikke kunne se hvor vi gik.\nDa vi havde gået lidt og jeg følte at vi havde gået for langt undrende stoppede jeg og kiggede mig bagud, jeg kunne intet andet se end en skov. Jeg åbnede munden for at sige til Louis at vi var faret vild men da jeg kiggede efter ham var han væk.\nEn slag af panik gik igennem mig og jeg drejede forvirret rundt mens jeg kaldte på ham. Min stemme blev dog mere desperat efter jeg havde råbt hans navn utallige gange. Da jeg havde opgivet at kalde tog jeg beslutsomt min mobil op, dog udslap jeg et irrteret støn da der stod 'Ingen Tjeneste' oppe I hjørnet. Det ville sige jeg måtte finde et sted hvor der var dækning.\nEftersom mit ur viste at klokken var kvart I 12, kom jeg til at slippe et lille hulk ud. Jeg kunne ikke bare far vild, jeg ville ikke være alene. Jeg turde ikke. Og kald mig bare for en tøse pige for det var vel hvad jeg var.\nAv har så ondt af stakkels Grace men hey! Nu er det officielt! Gralo er et par! wuhu stort tillykke til dem :D\nNå ja så fik jeg da postet det . Håber i kunne lide det.\nNå klokken er 22:46 og jeg vil smutte i seng.


Emilia i Stazzema til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia Dei Barbozzoni 32, Stazzema, Stazzema, Italien, 55040 - Se på kort\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Casoli, så er Emilia et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Emilia sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet gratis trådløst internet på alle værelser, grillfaciliteter.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder privat pool, opvarmning, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Emilia opfylde dine behov på mange måder.


Nu må kommunerne etablere deres egne ”mini-politikorps” – BeredskabsInfo\nForsidenPolitiNu må kommunerne etablere deres egne ”mini-politikorps”\n26. december 2020 Redaktionen Politi\nDet er regeringen og Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten, Det Konservative Folkeparti og Nye Borgerlige, som har indgået ny flerårsaftale for politiets og anklagemyndighedens økonomi i perioden 2021-2023.\nEn af de ting, som partierne er blevet enige om, er at der skal etableres en forsøgsordning, der løber i aftaleperioden, hvor kommunerne får bedre mulighed for at anvende vagter, vægtere og eventuelt ny teknologi, der kan supplere politiets arbejde med at opretholde ro og orden. Det er op til den enkelte kommune, om kommunen vil gøre brug af ordningen.\nPartierne vil blive præsenteret for en model for den nærmere udformning af forsøgsordningen i første halvdel af 2021. Den konkrete model skal tage højde for eventuelle retssikkerhedsmæssige problemstillinger, ligesom det skal sikres, at kommunen anvender godkendte vagt- og sikkerhedsfirmaer eller godkendte kommunalt ansatte vagter. Forsøgsordningen kræver etablering af det nødvendige lovgrundlag.\nDer vil desuden i dialog med Transport- og Boligministeriet og relevante trafikselskaber blive drøftet muligheder for at øge trygheden på stationer.\n18. april 2019 Joachim Madsen Politi


⇒ Billige Kaninbur Udendørs online [Se bedste tilbud]\nInternet varehuse med kaninbur udendørs\nGilpa.dk er nu en af de mest benyttede online varehuse der sælger udstyr til hunde og katte. Firmaets sortiment består af ca. 150 varer fra forskellige producenter. Forretningens Trustpilot-bedømmelse på 9,7 ud af 10 indikerer en høj grad af kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 705 vurderinger, hvoraf 641 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 3483 mennesker fans af Gilpa.dk, og her har netshoppen modtaget 114 ratings med en middel rating på 4,6 ud af 5, hvilket lige så vel er super godt.\nDogshop.dk er aktuelt en af de største e-forhandlere der sælger udstyr til hunde og katte. Netbutikkens sortiment indeholder flere end 1500 produkter fra flere producenter. Forhandlerens Trustpilot-bedømmelse på 9,9 ud af 10 viser en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 1537 evalueringer, hvoraf 1304 af disse giver topkarakter. På Facebook er 752 brugere tilhængere af Dogshop.dk, og herpå har netshoppen modtaget 27 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 5 af 5, som også er meget beundringsværdig.\nMyPets.dk er i dag imellem de mest benyttede webshops inden for udstyr til hunde og katte. Forhandlerens udvalg indbefatter over 4500 produkter fra flere mærker. Deres Trustpilot-score på 9,1 af 10 viser stor kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 275 evalueringer, hvoraf 240 af dem giver topkarakter. På Facebook er 5205 mennesker fans af MyPets.dk, og herpå har netshoppen modtaget 55 ratings med en middel score på 4,55 af 5, som ligeså er temmelig beundringsværdig.\nPetworld.dk er nu en af de bedste e-forhandlere der sælger udstyr til hunde og katte. Deres sortiment indeholder i omegn af 10000 varer fra forskellige brands. Webbutikkens Trustpilot-rating på 9,2 ud af 10 tilkendegiver god kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 10943 vurderinger, hvoraf 8796 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 76418 mennesker fans af Petworld.dk, og her har butikken modtaget 2188 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 4,6 af 5, som også er utrolig godt.\nZooplus.dk er aktuelt imellem de mest benyttede online virksomheder inden for udstyr til hunde og katte. Butikkens udvalg udgøres af mere end 10000 produkter fra forskellige brands. Forretningens Trustpilot-rating på 8,4 af 10 giver indtryk af enorm tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 3676 ratings, hvoraf 2833 af dem giver topkarakter. På Facebook er 597985 personer tilhængere af Zooplus.dk, og her har webbutikken modtaget 735 vurderinger med en gennemsnitlig vurdering på 4,2 ud af 5, hvilket lige så vel er vældig flot.\nKaninbur Udendørs shoppes hyppigt\nEn masse webbutikker i Danmark frembyder i vore dage et bredt udvalg af leveringsmåder. En af de mest anvendte er i dag at få leveret til et afhentningssted, så du nemt selv kan hente din ordre den dag der passer dig. Fragttypen er nemlig temmelig gnidningsløs, samt endda derudover den mest betalelige fragtmulighed.\nDu kunne lige så vel vælge at vælge afsending til din lejlighed eller hus eller til dit arbejdes adresse. Leveringstypen bliver ofte en sjat dyrere, men derudover yderst nem. Den mindst kostelige leveringsmodel af kaninbur udendørs er dog at hente ordren selv, som desværre er betinget af at du befinder dig nærved kaninbur udendørs netshoppens bopæl.\nAntal dages levering er naturligvis rigtig essentiel hvis man skal bruge varen inden for få dage, så med det formål er det faktisk meningsfuldt at man tjekker det estimerede leveringstidspunkt for det aktuelle produkt.\nDe fleste kaninbur udendørs online forhandlere reklamerer med levering på næste hverdag på mange af shoppens varer, som alligevel påkræver at handlen laves inden et angivent tidspunkt, så de med sikkerhed kan nå at få kaninbur udendørs distribueret før logistikpersonalet har fri.\nNogle få internet firmaer tilbyder portofri fragt, men i mange tilfælde er det kun gældende hvis du indkøber for et fastsat beløb. Ellers skulle man gribe den mest letkøbte leveringsmetode, som gerne – hvad end man bor tæt på Taastrup, Nakskov eller Lystrup – vil være at få fragtfirmaet til at køre din pakke til et udleveringssted.\nDet er i dag ultra ukompliceret for folk at søge sig frem til priser på kaninbur udendørs hos flere internet webshops, og herved har en lang række forretninger på nettet set sig nødsaget til at presse salgspriserne på en række af deres produkter – til babyer og børn, samt til herrer og damer – helt i bund, og endda nogle gange præstere levering uden omkostninger.\nMen det kan stadigvæk vise sig gunstigt at sammenligne en række webbutikker efter kaninbur udendørs udsalg inden du gennemfører dit køb, således at man er på den sikre side med at indhente den laveste pris.\nMan må alligevel huske på, at i tilfælde af at en forretning på nettet forhandler kaninbur udendørs til salg for en salgspris der anses for ekstraordinært attraktiv, så burde det i nogle tilfælde være et symbol på en svindel webshop. Køb med kort er trods alt indbefattet af et regelsæt, som støtter en overfor svindlende e-firmaer.\nVi går generelt ind for kortkøb eller MobilePay. Som en anden løsning kunne du overveje et tilbud fra for eksempel ViaBill, såfremt du vil afdrage regningen senere.\nInden nogen handler kaninbur udendørs på en e-handler bør man ideelt set kigge på netbutikkens forretningsbetingelser, dog er det undertiden et tidskrævende projekt.\nEn nemmere løsning kunne være at kontrollere hvorvidt e-forhandleren er støttet af e-mærket, hvilket burde være et bevis på at netbutikken anerkender de danske love, samt at e-shoppen løbende vurderes af fagfolk som har ekspertise inden for bestemmelserne på området. Dette er desuden din genvej til at få hjælp, når du udsættes for dilemmaer ved din handel.\nEndvidere er det godt at køberen er obs på de grundlæggende vedtægter der har betydning for handlen, til eksempel hvilken ombytningsrettighed på kaninbur udendørs internet webshoppen lover. Derfor er det på samme måde relevant, at man permanent bibeholder sin faktura, således man i fremtiden vil kunne dokumentere sit køb, uanset om man skal købe gave til en voksen eller et barn.\nTrustpilot tilbyder dig fuldt ud tiltalende chancer for at eksaminere flere forhenværende brugeres meninger og derved foreslåes det, at du ser nærmere på e-forhandlerens kaninbur udendørs ratings inden du køber.\nFacebook yder ydermere en række pålidelige muligheder for at få indsigt i e-shoppens kundetilfredshed. Tilmed er der mange online butikker hvor kunder kan registrere en bedømmelse af deres køb, hvilket tillige burde bruges til at afveje kundetilfredsheden.\nVores side er finansieret af annoncer. Vi har samarbejder med en lang række internet firmaer hvor vi fremviser deres produkter, og modtager godtgørelse under forudsætning af at en af vores brugere laver et køb.\nViden omkring kaninbur udendørs og e-butikker vedligeholdes hele tiden, men vi påtager os intet ansvar for korrektioner der muligvis er iværksat siden vi sidst opdaterede vores oplysninger.