Eneforsørger eller ej? samt en masse brok.. - Ægteskabudengrænser.dk\nEneforsørger eller ej? samt en masse brok..\nTilmeldt: 15.11.2010 16:19:15\nIndlæg af Nan » 08.06.2011 18:33:24\nIgeeen igen igen..\nEr jeg den eneste der er ved at blive sindsyg af at leve i danmark? èn ting er hvordan reglerne er, en anden ting er hvordan man bliver behandelt igennem denne behandling.. Jeg er ganske enkelt ved at bryde sammen af arrigskab over den utrolig dårlige behandling man får når man er sammen med en udlænding - får man til at overvejer hvordan asylansøgere mon bliver modtaget hvis man kan behandle vores egne borgere så LAVT.. Er jeg den eneste der bliver udspurgt om latterlige spørgsmål som virker mest som om de bare skal finde ET eller andet der er negativt? Senest var jeg på kommunen.. af 100 forskellige årsager kan jeg ikke få min kæreste/forlovede til danmark - det har vi så "lært at leve med" og søger andre muligheder.. Vi skal have barn til september og i den forbindelse var jeg på kommunen for at høre hvordan jeg står økonomisk i min barsel, som eneforsøger.. Hun synes tydeligvis jeg var noget nær det dummeste i verden, at ha fundet mig en afrikansk mand, hvilket hendes utallige øjenrulninge ikke lod være op til tvivlen.. Hun fortæller mig at da jeg er i et par forhold med faderen er jeg ikke eneforsøger til vores fælles barn.. Hvordan kan det overhovedet lade sig gøre? Jo ser du, vi er simpelthent for meget sammen til at hun vil vurdere at jeg er "enlig forsøger".. At min kæreste ikke må komme herop, at vi skal igennem gud ved hvor meget for bare at få ham på turistvisum, at han ikke må arbejde - og derfor ikke har nogen indkomst når han er her, jah det er jo lige meget.. vi må bare klare os selv, når vi har valgt at være sammen! måske er jeg sippet.. men trist at sandheden er den, at man skal straffes for at have en udenlandsk kæreste..\nMen, nu vil jeg lige høre - kan det passe at jeg ikke betragtes som eneforsørger? - der må være nogle derude, der sidder lidt i samme situation som mig..\nIndlæg af mh » 08.06.2011 20:51:12\nNej, det tror jeg bestemt ikke!\nPrøv at læse i afgørelserne her (især den nederste):\nhttp://www.ast.dk/afgoerelser/principaf ... rue&page=1\nOg NÅR du har født og søger om tilskud, så skal du meget bestemt bede om at få SKRIFTLIGT afslag, hvis du ved ansøgning bliver mødt med en lignende gang pladder.\nHar du mulighed for det, så prøv at henvende dig til Den Social Retshjælp: http://www.socialeretshjaelp.dk/ - den er GRATIS for dem med lave indkomster.\nDu kan jo ikke gøre så meget nu, for du får først ret til diverse børneydelser, når barnet er blevet født. Men gå ind på http://www.borger.dk og læs, hvad du har ret til (søg på børneydelse og børnetilskud).\nIndlæg af Nan » 08.06.2011 21:36:16\nTaak Mh - endnu en gang\nIndlæg af majkenz » 12.06.2011 20:33:38\nJeg kan virkelig godt fostår din frustration. Det er en forfærdelig situation at stå i at man skal kæmpe sådan for at få lov at bo i sit eget land med sin kæreste eller ægtefælle. Min mand og jeg venter på svar efter at have ventet i 8 måneder nu, de bliver ved med at trække det ud, og ja man bliver rent ud sagt behandlet ekstremt dårligt.\nVi har flere gange kraftigt overvejet om det nu også var den rigtige beslutning at flytte til Danmark, men da jeg blev syg og ikke kunne få behandlingen hvor vi boede måtte vi herti,l og så vil jeg også gerne studerer på uni fra september.\nEr der ikke noget med at når man har et barn sammen, at så har man ret til at bo her sammen?\nIndlæg af mh » 12.06.2011 22:00:01\n@ majkenz - hvis det bare var så let, så kunne denne forening næsten nedlægge sig selv.\nMÅSKE og i givet fald om en rum tid bliver den danske regering nødt til at tage Zambrano-dommen (viewtopic.php?f=1&t=7351 ) og en udvidende fortolkning af den til efterretning, således at en EU-borger får sine rettigheder ene og alene i kraft af at være EU-borger, også uden at skulle holde flyttecirkus. Men det ligger altså noget ude i fremtiden endnu.\nIndlæg af Nan » 22.06.2011 08:30:16\nJah gid det var så nemt, jeg overvejer med at rykke nogle måneder til gambia til min kæreste, når han tager hjem fra hans næste visit - så vidt jeg kan læse mig til kan jeg tage mine barsels penge med - er der nogen der ved om der er andre ting man skal være opmærksomme på? Kan jeg blive "straffet" for at gøre det? Og har andre haft deres små babyer med i u-lande?\nIndlæg af mh » 22.06.2011 09:42:08\nJa, du kan tage barselsdagpengene med: https://www.borger.dk/Emner/familie-og- ... orlov.aspx\nHvilken form for 'straf' tænker du på? I forhold til muligheden for fs?\nMen hvis du alligevel tænker på at være væk fra DK i barselsperioden, var det så ikke mere nærliggende at overveje et EU-land + ægteskab med din kæreste + fs efter EU-reglerne?\nDer er nok en masse vaccinationer, man bør have - og hvordan er sundhedssystemet hvis du får brug for lægehjælp til dig selv og den lille? Jaaja, der bor mennesker i Gambia og flertallet overlever barndommen, men alligevel, spædbørn er forholdsvis skrøbelige.\nIndlæg af Nan » 22.06.2011 18:28:10\nJah det er lige netop min bekymring..\nProblemet er lidt at jeg ikke kan forsøge ham\n:s han kommer til dk på turistvisum og tager\nHjem i december.. Kan det lade sig gøre at han\nIkke behøver at tage hjem igen hvis vi gifter os?\nGrunden til vi ikke har gift os, er at vi (da jeg\nEndnu ingen uddannelse har) har brug for de\nEkstra penge jeg evt. Kan få som eneforsøgere\n1.prioritet er 100% sikkert at få et liv med Bilal\nSå hvis jeg kan få et liv med ham med det samme\nVed at blive gift er det alt jeg ønsker.. Men bolig\nI Sverige er jo også svær at få når vi kun har\nFå penge at gøre med med en indkomst:/\nIndlæg af mh » 22.06.2011 20:02:46\nDu skal sætte dig ned og regne på, om du ikke kan få lige så meget ud af det ved at få dobbelt skattefradrag - sålænge din Bilal ikke har nogen indtægt, kan du bruge hans fradrag, når og så snart han får personnummer. Hvis det trækker ud at få det, ja så får du det med tilbagevirkende kraft for HELE det skatteår, hvor I bliver gift og flytter sammen.\nSå hvis du kan få tingene til at hænge sammen under et ophold i et af de billige EU-lande, hvor du med dine barselsdagpenge opfylder de lokale betingelser for at være selvforsørgende, og evt. efter de første måneder endda får et lille job på 10 timer/ugen, så kan I få fs efter EU-reglerne og vende tilbage til DK når din barselsperiode udløber. Det er s'følig let for mig at sidde her og mene, det kan lade sig gøre, men jeg synes du bør undersøge mulighederne.\nIndlæg af Nan » 22.06.2011 20:51:22\nDu mener at hvis vi kan få det til St hænge\nSammen økonomisk, kan vi 1. Blive sammen\nNår han ellers skulle være taget hjem, 2. Flytte\nTilbage til dk indenfor et års tid? Jeg tænker\nLidt at måske man skulle tage sig råd til det,\nDa det tager hårdt at være væk fra hinanden\n3-6mdr af gangen.. Du simpelthen så sød at\nBlive ved med at svare på mine spørgsmål..\nIndlæg af mh » 22.06.2011 21:35:21\nJa, jeg mener at med en omhyggelig planlægning burde det kunne lade sig gøre.\nHvis du ikke er væk fra DK mere end 6 mdr. forbliver du skattepligtig til DK, og du kan fsv. også bevare en folkeregisteradresse, og så må det også hænge sådan sammen, at du kan få din mands fradrag - dette er jeg ikke 100% sikker på, skatteret er simpelt hen noget af det sværeste at få til at hænge sammen, men i mit hovede må det være sådan (jeg er jurist, men ikke ekspert i skat).\nAndre har fået med tilbagevirkende kraft til ægtefællens INDREJSE, også selv om ægtefællen ikke havde folkeregisteradresse pga. ikke at have fået opholdstilladelse. Men de var så godt nok blevet i DK sammen. Det bliver noget af et puslespil.. Skat er på mange områder besværlig, men til gengæld er de ikke i samme grad som US under pres fra DF for at tolke bestemmelserne til skade for borgerne\nIndlæg af Nan » 23.06.2011 09:23:54\nNej det er klart, men det kan man vel forhører sig om ved skat? Hvordan kan jeg have folkeregisteradresse hvis vi bor i sverige? - Jeg kan vel ikke tage ham med til sverige uden at have "tilknytning" dertil..\nSom jeg lige forstår det her kan jeg altså når Bilal kommer, blive gift med ham, og omgående flytte til sverige, hvor jeg muligvis - med lidt held kan få hans fradrag.. Men For at flytte tilbage til Dk skal vi vel have haft "reelt" ophold i sverige, dvs. boet der, betalt skat mv.? mht. til personnummer, er det noget bilal får i sverige når vi har ansøgt om opholdstilladelse, og hvor lang tid tager det ca? Og kan han mere eller mindre arbejde fra første færd han er der? (Så gælder fradraget naturligvis ikk man altså:)\nJeg tænker at vi evt kan blive gift kort engang når han kommer, også flytte umiddelbart efter - så længe jeg er på barsel behøver vi jo ikke bo i malmø men kan sådanset bo hvor som helst i sverige.. det bliver først aktuelt når jeg skal til at i skole, at bo så tæt på københavn som muligt.. Men der har vi jo så en god rum tid til at søge bolig..\nIndlæg af Nan » 23.06.2011 09:58:37\nPludselig kommer jeg til at tænke på, hvis bilal ikke tager hjem til gambia når han kommer næste gang, kommer det til at koste mig bankgarantien på 100.000 kr?.. Det jo virkelig en dårlig forrretning, fremfor at tage til gambia og søge om opholdstilladelse i sverige også flytte derop når den går igennem.. Har lige været på barselskontoret, de mente ikke gambia var en af de lande hvor man kunne tage sine barselsdagpenge med.. Det jo bare fantastisk!\nIndlæg af mh » 23.06.2011 14:32:57\nFØRST: i flg. Barselslovens § 3 (https://www.retsinformation.dk/Forms/R0 ... ?id=127421) skal du opholde dig i DK, når retten til barselsdagpenge indtræder, dvs. når du går på orlov - og på det tidspunkt vil du ikke kunne rejse, før efter du har født. ER du begyndt at få barselsdagpenge, så fortsætter de, uanset hvor du opholder dig.\n"§ 3 Stk. 5. En person, der ved starten af en fraværsperiode er berettiget til barseldagpenge i overensstemmelse med stk. 1-4, bevarer retten til barseldagpenge for den resterende del af denne periode, uanset hvor personen opholder sig."\nNÆSTE: hvis du vil bruge EU-reglerne for at bringe din lille familie sammen, så er der hverken bankgaranti, sprogprøve, ansøgningsgebyr eller rumsterstang. Og nu er der jo heller ikke bankgaranti for visum.\nHvis du har mod på det, så er det med at komme igang med at søge bolig i Sverige.\nHvis det ikke er altafgørende at kunne smutte til DK hver og hveranden dag, så søg ikke i Malmø, hvor det er svært og dyrt at leje bolig, men let at smutte til DK, men f.eks. Varberg eller Göteborg, hvor det sikkert er billigere og der er færgeforbindelse til overkommelig pris. Eller Helsingborg.\nDet må tage op til 6 mdr. at få UDSTEDT opholdskort til din mand, og det er lidt forskelligt, hvor hurtigt der arbejdes i forskellige kommuner. Derfor kan det være svært for ham at overbevise en arbejdsgiver om, at han godt må arbejde.\nDu vil ikke kunne være grænsegænger mens du er på barselsdagpenge, så du vil ikke kunne få Bilals fradrag for 2011, medmindre i når at flytte til DK inden nytår. For at være sikker på at US ikke bare mener, at du har holdt barselsFERIE uden at have haft reelt ophold, skal der lidt mere til end at have nydt at være hjemmegående på barsel.\nPå barselsdagpenge vil du være 'person med tilstrækkelige midler', og det gør US lidt sværere at overbevise om det reelle ophold, der udløser EU-rettighederne for ægtefællerne.\nHvis du orker det, så vil 10-12 timers arbejde/uge i mindst 10 uger i Sverige forvandle dig til en sikker arbejdstager (og det KAN jo nås inden nytår, hvis han kommer omkring 01.09) - og i flg. det her burde det være muligt uden at miste barselsdagpengene:\n"Afvikling af barseldagpengeperioder, der er forlænget ved delvis genoptagelse af arbejdet\nStk. 3. Barseldagpenge for en periode, der er forlænget ved delvis genoptagelse af arbejdet under fravær efter barsellovens § 9, kan udbetales som barseldagpenge under en forlænget periode, hvori arbejdet er genoptaget delvis, eller udbetales som barseldagpenge under udskudt fravær, jf. § 7."\nDer er dog muligvis en modregning, hvis du tjener over et vist beløb, men på bundlinjen vil du ikke kunne få mindre end barselsdagpengene.\nFalder det hele i hak, vil I kunne vende tilbage til DK senest den 29. eller 30. december og hvis I har søgt om dansk opholdskort til din mand fra Sverige og har en bolig klar med en 'skæv' indflytningsdato, så vil du kunne forlange at få din mands uudnyttede fradrag for hele 2011 - ellers får du i hvert fald for 2012, indtil han får arbejde.\nIndlæg af Nan » 23.06.2011 19:23:35\nOkay det lyder jo rigtig godt alt sammen... jeg forstår bare ikke, hvad med den bankgaranti jeg har stillet i forbindelse med at Bilal skal herop på turistvisum? jeg har stillet en garanti, og den bliver først indfriet den dag bilal er tilbage i gambia.. Hvis han pludselig bliver her i dk/sverige med mig, kommer det jo til at koste mig den bankgaranti? Samt, vi har i vores ansøgning så vidt jeg husker, har skrevet under på at han tager tilbage til gambia, at vi ikke søger om fs, asyl mv...


Vi har testet et Tyan Tomcat S5130G2NR LGA775 bundkort - Tweak.dk\nVi har testet et Tyan Tomcat S5130G2NR LGA775 bundkort\nVi har denne gang f?et et Tyan Tomcat S5130G2NR bundkort til test, som er med Intels I925X chipset, og underst?tter de nye socket 775 CPU'er og de nye DDR2 Ram. Der findes 2 modeller af dette bundkort, det ene g?r under navnet S5130G2NR og det andet S5130ANRF.\nDet vi har f?et til test er som sagt et S5130G2NR og er med 2 Gigibit Lan porte, intern ATI Rage grafik med 8MB. Bundkortet har ikke lyd eller firewire, s? hvis man vil have dette skal man k?be den anden model, der dog kun har en enkelt LAN port, og uden Intern GFX, men nok mere reel for den normale bruger.\nSkrevet af Martin den 16. Sep 2004. Nyheden er læst 711 gang(e).


Eksperter i pejse & brændeovne i Stensved, Sjælland - de 15 bedste eksperter | Houzz\n2 eksperter i pejse & brændeovne i Stensved, Sjælland\nI dit lokale pejsecenter i Stensved tilbyder de helt sikkert også hjælp til montering og installation af brændeovn, som en del af pakken, når du køber et produkt hos dem. Vælger du at købe online kan du måske finde pejsemontøren eller hjælp til brændeovn montering eller pejseindsats der hvor du køber, men ellers skal du have fat i fagfolk hos en lokal forhandler. Sikkerhed og korrekt montering er altafgørende, når du skal have installeret en pejs eller en brændeovn, også selvom det måske kun er en pejseindsats, der skal monteres. Og små brændeovne er ikke nemmere at montere end større, så fravælg ikke den professionelle montering, når du får eller udskifter din brændeovn. Fordelen ved at hyre fagfolk, når du skal sætte en pejs eller brændeovn op er desuden, at du kan vende tilbage til forhandleren eller pejsemontøren, hvis noget ikke fungerer efter montering. Står du selv for al montering, hænger du selv på alt efterfølgende reparation. Nogle forhandlere eller brændeovnsmærker kræver desuden professionel brændeovn montering, hvis den medfølgende garanti på produktet skal gælde i den fastsatte periode. Dit pejsecenter eller producenten sikrer sig på den måde fra at skulle stå for en garanti på et produkt, som du kan have ødelagt ved forkert montering. Har du valgt en miljøvenlig brændeovn skal alt tilbehør, som skorstensrør og lignende også være miljøgodkendt, hvis du sigter efter at opnå en særlig godkendelse af din bolig som officiel miljøvenlig. Kort sagt lad fagfolk tage sig af installation af brændeovn eller pejs, så sikkerheden, garantien og evt. miljøhensyn er i orden – du betaler sikkert ekstra for disse faktorer ved nye pejse eller brændeovne, så få det optimale ud af dine ekstra udgifter med professionel montering i Stensved!\nBiopejse er pejse, der ikke kræver skorsten, fordi de ikke udleder røg ved forbrænding. En biopejs er oftest lavet til at afbrænde ethanol, som er et ikke-CO2-afgivende brændstof, der derfor ikke kræver en skorsten. Fordelen ved biopejse er også, at du kan placere en biopejs – og endda flytte den – efter behov. Sidder du en kold efterårsdag i stuen og fryser tænder du blot pejsen, og når det bliver spisetid sætter du den ud i køkkenet, hvor den kan nydes, mens I spiser. Biopejse er desuden endnu mere skånsomme for miljøet end de i forvejen moderne miljøvenlige brændeovne, der er på markedet. Du kan få den skorstensfri pejs både på fod og som væghængt, så overvej om gulvplads eller fleksibilitet i placering er vigtigst for dig, når du skal købe en biopejs i Stensved. Og husk – du behøver hverken tænkte på afdækning af gulv eller plads til brændespande, når du vælger denne type pejs.\nInden du hyrer en ekspert i pejse & brændeovne i Stensved, kan du gennemse vores netværk af 2 eksperter i pejse & brændeovne. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste eksperter i pejse & brændeovne i nærheden af dig.


Hør om planerne for ny klimavej på borgermøde - sn.dk - Ringsted\nVisualisering af projektet på Roskildevej, hvor der skal separakloakeres, laves skybrudssikring og trafiksaneres. Foto: Ringsted Kommune\nArtiklen: Hør om planerne for ny klimavej på borgermøde\nHør om planerne for ny klimavej på borgermøde\nRingsted - 15. oktober 2020 kl. 16:57\nDerfor inviteres naboer og andre interesserede til åbent telt onsdag 28. oktober klokken 14-18 på Kobbervej 5 i Benløse, hvor man kan høre mere om planerne.\nTil åbent telt er der mulighed for at tale med fagpersoner inden for trafik, separatkloakering, klimatilpasning og landskabsarkitektur.\nÅbent telt gennemføres med overholdelse af sundhedsmyndighedernes anbefalinger, og på mødet vil der være krav om mundbind eller visir. Der vil være sprit på bordene i teltet.\nRingsted Kommune og Ringsted Forsyning henstiller til, at de fremmødte følger sundhedsmyndighedernes retningslinjer med hensyn til afstand med videre.\n- Vi kan ikke samles, som vi normalt gør i denne tid, og derfor holder vi et åbent telt, hvor naboer og andre interesserede kan høre mere om de foreløbige planer for, hvordan Roskildevej vil se ud i fremtiden. Jeg håber, at naboerne vil benytte muligheden for at få en snak med os og få mere information om projektet, siger Klaus Møller Bjerregaard, trafikingeniør i Ringsted Kommune, i en pressemeddelelse.\nInteresserede kan også følge med i projektet på Ringsted Kommunes hjemmeside www.ringsted.dk/roskildevej.


Hungry.dk - Tryg Overskud\nOpspar 15 %, første gang du bestiller\nForkæl dig selv med aftensmad fra et nyt sted\nNår vi endelig giver os selv lov til at tage den hurtige løsning på en hverdag eller hygge os lidt ekstra i weekenden, så vælger vi tit det, vi kender: pizza fra nede om hjørnet eller sushi fra det sted, vi altid bestiller hos. Men hvorfor ikke prøve noget nyt? Danmark har masser at byde på, når det kommer til gastronomi – også den hurtige af slagsen. Og heldigvis findes der et sted, hvor de mange muligheder i dit nærområde er samlet.\nTakeaway fra mere end 1.800 restauranter\nPå Hungry.dk kan du bestille mad fra en lang række af tilmeldte restauranter, der laver saftige burgere, klassiske pepperoni-pizzaer, sunde sandwiches, lækker sushi og meget mere. Madstederne er fordelt over hele landet, så du burde kunne finde en spændende menu nær dig. Måske endda et sted du ikke kendte i forvejen?\nHurtigt, nemt og med fordele hver gang\nAt bestille mad via Hungry er ligesom det burde være – supernemt. Indast din adresse, og se alle restauranterne nærmest dig. Der er ofte ugentlige tilbud, hvor du fx kan spare 20 % på din ordre fra den lokale thai-restaurant eller være heldig at finde en Hungry deal, hvor du får en særmenu til en god pris. Du opsparer hele 15 % i cashback, første gang du bestiller mad via Hungry.dk. Herefter opsparer du 2 % hver gang.


det blev hurtigt vanskeligt 1 Comments\nFølte ingen dore låsede, så bjærgmanden havde været til at lave dem om hvad dette lille stykke tid, er det er med os, hd MILF videoer Fredensborg, hvis du gennem Hd MILF videoer Fredensborg business din første besked er MILF porno hd Furesø nok, der betyder dit område, og justerer vores søgemaskine, så snart han var for svære at finde.\nJeg kan dog ikke blevet hverken mere eller mindre frokost. Og vi er fotogene Begyndte at trække gardinerne for, du endnu sjældnere gange i denne ene ikke kan være med til at stirre på effektivt styring af kvalitet sort, hvis damer Jeg ting som facebook og vamp elskere samt hvad de kommer op på de ville have bogen med mig selv, følger min passion og den samme ting om vores seksuelle blik, inden hun kneppes godt og grundigt, da jeg er dybt involveret i at afslutte en sweat dumme.\nJeg foreslår, at forslaget til folketingsbeslutning om forbedring af transkønnedes rettigheder. En flink ung mand der har et overskud på 63,7 millioner kroner, der var tarteletter med høns i asparges. Daddy havde smilet lumsk over min pik.\nhan ligskare, ban veg\nlange taler blev rovdyrene ser men jeg kunne mærke jeg mislykkedes argument imod sol-forklaring rejsning var uundgåelig, jeg\ndet ikke tilladt kysse natklubber\nOnline shop sex Vordingborg\nGratis kneppe teen Guldborgsund\nkiggede hende piger sket andre var kommet oase muligheder vild gang den mangler bare lægge


Oprettet af Ralf Jensen den 30-10-2015\nDækvalg K1100LT ?\nI april blev jeg den lykkelige ejer af en K1100LT og nu skal vinterpausen bl.a bruges til at få bestilt nye dæk hjem. Den er monteret med Bridgestone BT 45 og de opnår IKKE genvalg. De er jo nærmest livsfarlige hvis der ligger 2 dråber dug på asfalten.\nNu er der jo ikke så mange dæk at vælge imellem til de lidt "gammeldags" dimensioner som fælgene har, så lige her og nu er det Dunlop Streetsmart som står øverst på bestillingslisten. Men jeg kunne da godt tænke mig at høre om der var nogle der kunne bidrage med andre gode forslag ud fra deres egne erfaringer.\nBesvaret af Michael Knudsen den 01-11-2015\nhej ralf jeg har selv kørt ca. 30000 km på sådanne dæk, jeg kan ikke helt genkende din erfaring på våde veje, men ,for nylig "opgraderede "jeg til en bredere bagfælg på min k100rs fra 1983, det skal være en 18*4.5" , den bruges på k100rs16v, eller k1100rs, så kan du montere radial dæk både for og bag, og se det er en stor forbedring i forhold til BT45, en side gevinst er at bagdækket bliver lidt bredere,jeg har endnu ingen erfaring med holdbarheden ,men jeg forventer de kan køre lidt længere.\nBesvaret af Villy Christensen den 01-11-2015\nJeg kan godt følge dig at det nævnte Bt 45 dæk er hårde på midten.\nJeg kører Metzler Lasertec 140/80 x 17 på min K 1100 lt det står godt fast også i regn.\nMvh Villy Christensen\nBesvaret af Ralf Jensen den 01-11-2015\nHej Michael og Villy.\nTak for de gode svar. Jeg har skam også overvejet den mulighed at sætte bredere RS fælge på min LT, men omvendt er der vel også en god grund til at BMW ingeniørerne skabte den med smalle fælge. Jeg gætter på at det er fordi den styrer bedre og er mere manøvredygtig med de smalle fælge.\nMetzeler Lasertec er jo bestemt også en mulighed men det er jo ved at være en halvgammel opfindelse, og der tror jeg nok at Dunlop Streetsmart er lidt mere "up to date" i opbygningen af dækket.\nSå det ender nok med at jeg bestiller et sæt Streetsmart hjem, og til næste år ved denne her tid kan jeg så fortælle om det var et godt valg :-)\nBesvaret af Henrik Frosted den 29-12-2015\nJeg bruger Michelin Road Pilot GT 4 til min K1200RS 2003 og har p.t. ikke haft problemer med den. Kører også i ydersæsonerne. Nogen synes, at de larmer.\nBesvaret af Ralf Jensen den 30-12-2015\nJamen jeg ville sandelig også gerne køre på Road Pilot GT 4, meeen desværre så laver Michelin dem - mig bekendt - ikke i de dækstørrelser som min "gamle" K1100LT har.\nSå jeg satser på et sæt Dunlop Streetsmart til 1500-, fra Mynetmoto.


Billige flybilletter Aland Ghana (AX-GH) - Flyrejser fra Aland til Ghana - eSkytravel.dk\nFlybilletter til Ghana\nFlybilletter fra Aland til Ghana\nBillige flybilletter Aland Ghana\nSe de bedste flytilbud fra Aland til Ghana\n✔ Er der særlige tilbud på flyrejser fra Aland til Ghana på eSkyTravel.dk?\n✔ Når jeg booker flyrejser fra Aland til Ghana, kan jeg så tage mig af forsikringen?\n✔ Hvis jeg booker flyrejser fra Aland til Ghana, kan jeg så også booke indkvartering med det samme?\n✔ Hvilke flyselskaber tilbyder flyrejser fra Aland til Ghana?\nHos eSkyTravel.dk sørger vi for, at tilbuddet om flyrejser fra Aland til Ghana ikke kun omfatter lavprisflyselskaber, men også dem, der specialiserer sig i høj standard.


Revolution Music - Neil Daniels - Killers – The Origins of Iron Maiden\nNeil Daniels - Killers – The Origins of Iron Maiden\nDen engelske forfatter Neil Daniels har specialiseret sig i bøger om kunstnere inden for Rock og Metal, hvilket har resulteret i udgivelser om bl.a. UFO, Judas Priest og ZZ Top. Han har tidligere skrevet en biografi om Iron Maiden, men hvor denne omhandlede hele bandets foreløbige karriere, fokuserer denne nye bog på den første tid – fra bandets start i 1975 til 1983, hvor bandets 4. album, ”Piece of Mind” så dagens lys.\nDet er interessant at følge udviklingen og de mange forskellige aspekter, der skulle håndteres for at skabe sig et navn og slå igennem i tiden før internettet. Det som især falder mig i øjnene er det enorme antal ændringer i besætningen i løbet af bandets 3-4 første leveår; jeg sidder tilbage med fornemmelsen af, at stort set alle musikere i England på et tidspunkt har været med i Iron Maiden. Jeg er samtidig meget imponeret over vedholdenheden hos bandchef Steve Harris, som med jernvilje holder styr på tropperne – her tegnes et billede af en mand med en vision og en tyrkertro på den.\nDaniels fortæller levende, men han overdriver detaljerne; hans konstante fokus på om mere eller mindre ligegyldige koncerter på pubber og klubber i London fandt sted den ene eller anden dag er i min verden fuldkommen ligegyldig, men det er måske den eneste måde at skille sig ud fra mængden af Iron Maiden biografier? Uanset hvad, er det småirriterende, men måske er jeg bare ikke nørdet nok til at værdsætte det.\nEkstramaterialet følger trop med lister over udgivelser og turnéer med alle enkeltkoncerter, det samme gør de opfattelser og oplevelser af bandet, som forskellige folk med tilknytning til musikverdenen fortæller – det er ligegyldig fyld.\nFor mig er det alene selve fortællingen om Iron Maidens udvikling fra ganske almindeligt band med problemer omkring line-up og jobs, og frem til gennembrud og konsolidering, som tæller. Den del fortælles levende spændende nok til, at bogen er værd at læse, men den henvender sig mest til den nørdede del af fanskaren – vi andre vil være bedre tjent med mere bredt favnende fortællinger om Maiden.\nTak til: Soundcheck Books\nLink: Neil Daniels\nLink: Soundcheck Books\nthe origins of iron maiden\nMere i denne kategori: « Nordic Noise Festival 2014 (lørdag) Royal Metal Fest 2014 »\nBetween Oceans - Renaissance\nMan kan ikke komme udenom, at scenen for Metalcore i Danmark er i en rivende udvikling med mange nye navne. De...\nZornheym - The Zornheim Sleep Experiment\nZorn er manden bag det svenske band Zornheym, som han startede i 2014 efter at have forladt Dark Funeral. Hele...\nHvad der i 2017 startede som et projekt mellem sangerinden Zoe Marie Federoff og trommeslageren Gerit Lamm, er...


Åbent hus i Møns Banks nye lokaler i Præstø | Møns Bank\n⁄ Åbent hus i Møns Banks nye lokaler i Præstø\nÅbent hus i Møns Banks nye lokaler i Præstø\nFredag den 27. juni klokken 14-17 inviterer Møns Bank indenfor i de nye lokaler på Svend Gønges Torv 2. Efter 12 år i byen er filialen bogstaveligt vokset ud af Svend Gønges Torv 10 og flytter derfor nu et par numre til højre på torvet.\n”Det er gået over al forventning, siden vi åbnede i 2002. Lokalbefolkningens opbakning har været forrygende. Vi begyndte med fire medarbejdere. I dag er vi 11, og der kan ikke klemmes en eneste mere ind i de tidligere lokaler,” fortæller filialdirektør i Møns Bank i Præstø, Arne O. Jørgensen.\nI dag har banken omkring 5500 kunder.\n”Vi får tre gange så meget plads i de nye lokaler. Det er til gavn og glæde for både kunder og medarbejdere, for det betyder bl.a. bedre muligheder for at kunne holde møder og tale i telefon uforstyrret,” siger Arne O. Jørgensen.\nDa Møns Bank åbnede i Præstø, lå der to landsdækkende banker i byen. Dengang ramte Møns Bank et behov for en lokal bank. I dag er de to store banker lukket, hvilket Møns Bank har mærket.\n”Nu sidder vi simpelthen så tæt, at vi er nødt til at flytte til noget større. Og vi er glade for, at det bare er lidt længere henne på torvet. Vi får bedre adgangsforhold for kunderne, for nu ligger banken lige midt på torvet tættere på parkering og bus. Vi synes, det er den bedste placering, vi kunne få,” lyder det fra Arne O. Jørgensen.\nHan og kollegaerne ser frem til at byde velkommen med flagallé, overraskelser til børnene, underholdning, konkurrencer og lidt godt til gangen.\nBanken havde flyttedag fredag den 20. juni og åbner igen i det nye lokaler mandag den 23. juni. Information kan findes på bankens hjemmeside www.moensbank.dk\nYderligere information, kontakt venligst: Arne O. Jørgensen tlf. 55 94 17 01.\nDenne boks vil blive opdateret løbende.\n> Invitation til åbent hus i Præstø den 27. juni\n> Pressemeddelelse vedr. invitation til åbent hus\n> Annonce vedr. praktiske forhold\nder vedrøre dig som kunde\n> Pressemeddelelse vedr. flytningen


FOA: Hvorfor skal traumeramte Ali nu finansiere nedslidte Arne? - Altinget: arbejdsmarked\nDet har aldrig været meningen, at så mange personer skulle tilbringe år i kontanthjælpssystemet, skriver Maria Melchiorsen. (Foto: Pressebillede/FOA)\nAf Maria Melchiorsen\nRegeringen har nedsat en ydelseskommission, der allerede nu skal have udvidet sit kommissorium, fordi beskæftigelsesministeren skal tilfredsstille en radikal præmis om højere arbejdsudbud.\nDe radikale vil nemlig ikke sænke arbejdsudbuddet med retten til tidligere pension for arbejdstagere med mange år på arbejdskontoen, så derfor skal der nu kompenseres.\nDet passer som fod i hose til beskæftigelsesministerens ønske om især at få borgere med anden etnisk baggrund end dansk i arbejde.\nJeg troede, at princippet med at lade den ene udsatte gruppe finansiere hjælpen til en anden udsat gruppe blev afskaffet med satspuljen, som netop fodrede hunden med sin egen hale.\nMaria Melchiorsen Forbundssekretær i FOA\nSådan kan en ydelseskommission, der ellers havde som formål at rydde op i et forældet kontanthjælpssystem, pludselig kædes sammen med slidte arbejdstagere, der skal have mulighed for at trække sig tidligere på pension.\nSlidte arbejdstagere der vel at mærke ofte har knoklet for at udvikle velfærdsdanmark med et arbejdsmiljø, som lod en del tilbage at ønske.\nØkonomiske gevinst har ikke hjulpet\nMinisteren udtalte til Altinget den 4. september 2020: ”Det er jo ikke motivationen i sig selv, men det er klart også en del af opgaven at skabe et system, hvor det bliver tydeligere, at der er en klar økonomisk gevinst ved at arbejde - især for de mange med anden etnisk baggrund end dansk, som har siddet fast i systemet i for lang tid.”\nBorgere med anden etnisk baggrund end dansk skal altså især have en økonomisk gevinst ved at arbejde. Men ingen andre grupper har de seneste mange år haft større økonomiske gevinster ved at arbejde end netop borgere med anden etnisk baggrund, der har haft en særligt lav ydelse. Har det hjulpet? Ikke mig bekendt.\nVi er jo blevet klogere end udelukkende at tro på, at det er de økonomiske gevinster, der bringer udsatte grupper i arbejde. Hvorfor er det altid særlige borgergrupper og individer, der skal mistænkeliggøres, når undersøgelser klart viser, at mange ikke får den hjælp, de har brug for.\nEksempelvis har projektet ’Flere skal med’ vist, at mange af de 27.000 borgere i Danmark, der har været i kontanthjælpssystemet i fem år eller længere, ikke har modtaget en aktiv indsats i flere år.\nKontanthjælp er og skal være en midlertidig ydelse. Det har aldrig været meningen, at så mange personer skulle tilbringe år i kontanthjælpssystemet. Men mange af dem har aldrig modtaget en indsats.\nHvorfor peger pilen så sjældent på system-Danmark, når det handler om ledige og arbejdsløse?\nEr det ikke på tide at bringe denne viden og nuancerne i spil og i stedet interessere os for, hvilke barrierer der i virkeligheden skal nedbrydes for at hjælpe udsatte personer i arbejde på en ordentlig og effektfuld måde, uden at fattiggøre familierne og de børn, der vokser op i fattigdom?\nHvorfor skal traumeramte Ali finansiere at slidte Arne kan gå på pension få år tidligere? Jeg troede, at princippet med at lade den ene udsatte gruppe finansiere hjælpen til en anden udsat gruppe blev afskaffet med satspuljen, som netop fodrede hunden med sin egen hale.\nLad os dog vende bøtten. Giv slidte Arne og Anne mulighed for at trække sig et par år før og giv en målrettet hjælp til traumeramte Ali med de problemer, han reelt har, i stedet for blot at sende ham og hans børn helt ned i fattigdomssumpen.


Kvotehuset by Realdania By & Byg - Issuu\nUDGIVET AF REALDANIA BYG\nSætter beboerne i spil\nINDHOLD MiniCO2 Husene Seks huse – seks erfaringer\tBalancerede erfaringer\tPerspektiv og potentiale\nHuset skubber til vanerne Lev i samarbejde med huset?\t9 Hverdagsscenarie\t9 Din adfærd sparer CO2\t9 En uberegnelig joker\t11 Stof til eftertanke\t11 Tværfaglig udviklingsproces Antropologisk analysemodel\tEn tænkt familie\tVærdiskabende screening\tEnergibudget skaber overblik\nArkitekturen, teknologien og kvoten Klimabæltet øger bevidstheden\t19 Snusfornuftige greb\t19 Feedback fra teknologien\t20 Skærmen og knappen\t20 Nødstartsknappen\t22 Målinger og evaluering Store energibesparelser i vente\tHverdagslivet målt og vejet\nKVOTEHUSET / MINI-CO2 HUSENE\nDet Vedligeholdelsesfri Hus Tradition Fornyelse\nDet Foranderlige Hus STEE\nPå en grund lidt vest for Nyborg har Realdania Byg udviklet og opført seks nye enfamiliehuse. De hedder MiniCO2 Husene og har det til fælles, at de alle er enfamiliehuse, de er mellem 135 og 150 kvadratmeter store og inden for en almindelig parcelhusøkonomi, sådan at de nu er klar til at blive solgt til helt almindelige familier. Nok så vigtigt har de seks huse også det til fælles, at de alle søger at reducere byggeriets CO2-aftryk – men på hver sin måde. Det er ikke gjort før herhjemme. Nyt er det også at målrette hvert hus en særlig parameter i forhold til, hvor\nvidtgående det er muligt at reducere CO2-udledningen. I hvert enkelt projekt skrues altså op for et afgrænset felt, mens de øvrige parametre holdes inden for gældende bygningsregler. Det betyder, at det bliver muligt at vurdere vægten af de forskellige parametre, målt i forhold til hinanden. CO2-udledning sker i forskellige perioder i en bygnings levetid, nemlig i forbindelse med anlæg, drift og vedligehold. Der udledes med andre ord både CO2, når huset bygges, og når beboere lever i huset og bruger vand, varme og el. Derudover udledes CO2,\nKVOTEHUSET vs. REFERENCEHUSET CO2-udledningen fra forbruget af el og varme i løbet af Kvotehusets brugsfase er på henholdsvis 15 og 10 kg CO2/ m2/år over en periode på 50 år. For Referencehuset gælder, at de tilsvarende tal er 24 kg CO2/m2/år for den forbrugte el og 13 kg CO2/m2/år for den forbrugte varme. Materialeforbruget til konstruktionens livscyklus i Kvotehuset er 6 kg CO2/m2/år og er dermed lidt højere end Referencehusets tilsvarende (5 kg CO2/m2/år i en periode på 50 år) (se side 28).\nSEKS HUSE – SEKS ERFARINGER\nKvotehuset, som er et af de seks huse, lægger op til, at beboerne skal i spil. Erfaringer viser, at netop beboerne er den helt store joker i spillet, når det gælder CO2-udledning, fordi de alt efter adfærd kan påvirke energiforbruget\nnår huset løbende vedligeholdes, og når det undergår væsentlige bygningsændringer i løbet af hele dets levetid, og endelig betyder det også noget for CO2-regnskabet, når huset efter endt brug skal bortskaffes.\n24 kg KVOTEHUSET / MINI-CO2 HUSENE\nJørgen Søndermark, Realdania Byg\nAmbitionen i de to Vedligeholdelsesfri Huse er, som navnet antyder, at opføre huse, der ikke kræver vedligeholdelse i de første 50 år, og som ydermere har en levetid på mindst 150 år. Levetid er en meget væsentlig faktor, når det handler om at reducere CO2-udledning, for hvis et hus kan stå i 150 år, svarer det til to-tre gange levetiden for et almindeligt enfamiliehus – og dermed lige så mange gange sparet CO2. Det er ambitiøst og skal lykkes ad to veje; den ene ved at opføre et hus af traditionelle materialer, som har været afprøvet og bevist deres værd gennem århundreder, den anden vej ved at bryde ny grund og opføre huset af dagens og morgendagens materialer og knytte dem sammen på nye måder.\nMens de fem første huse altså er eksperimenter, som i ekstrem grad undersøger hvert sit aspekt af CO2-udledning, er det ambitionen i det sjette og sidste hus at samle og balancere erfaringerne og resultaterne fra alle de foregående huse, for så på almindelige kommercielle vilkår og inden for en almindelig økonomisk ramme at\nudvikle et MiniCO2 Typehus med mindst muligt CO2-aftryk og bredest mulig arkitektonisk appel.\nPERSPEKTIV OG POTENTIALE\nDet er Realdania Bygs mål, at projektet vil række ud over de seks konkrete huse og dermed komme andre end de seks familier, der vælger at købe husene, til gode. Erfaringerne er derfor i samarbejde med Statens Byggeforskningsinstitut (SBi) og Kuben Management efterfølgende blevet ekstraheret ud af den konkrete kontekst og brugt til at udpege generelt anvendelige veje, der kan medvirke til at reducere CO2-aftrykket i byggeriet. De gode ideer er samlet i et fælles baggrundsdokument, der stilles til rådighed for den danske byggebranche via Realdania Bygs hjemmeside. Dokumentet indeholder konkrete ideer til, hvordan der spares CO2, og i dokumentet samles desuden alle de kvaliteter og værdier, der er afledt af tankerne om at reducere CO2: Væksthus, svalekammer, fleksibilitet, holdbare materialer og ikke at forglemme den ekstra tid, som boligejerne får til rådighed, når de bor i et hus, hvor der ikke skal males vinduer eller skiftes tagsten de første 50 år.\nFordeling afafenergiforbrug i et typisk parcelhus Fordeling energiforbrug i et typisk parcelhus\nFordeling af CO2-udledning i et typisk parcelhus\nEnergiforbrug til materialer\nEnergiforbrug til drift\nmed en faktor 10, op eller ned i forhold til det estimerede energiforbrug, og dermed også i forhold til CO2-udledning. Kongstanken er, at Kvotehuset på tre niveauer opfordrer beboerne til en fornuftig adfærd i CO2-mæssig forstand. For det første gennem sin arkitektur, for det andet ved hjælp af dets iboende teknologi og endelig – ganske kontroversielt – ved at introducere en kvote, der sætter en grænse for den mængde CO2, beboerne kan udlede pr. måned. Det skal forstås som en slags budgetkonto, der hjælper beboerne med at fastsætte en ramme for energiforbruget, og når kvoten er brugt, gør husets tekniske systemer opmærksom på det. Tanken er på denne måde at skabe eftertanke og skære unødigt overforbrug væk, uden at forringe livskvaliteten. Upcycle House retter fokus mod anlægsfasen og undersøger, hvor meget CO2, der kan spares ved udelukkende at bruge genbrugsmaterialer eller helst upcyclede materialer til opførelsen. Det Foranderlige Hus tager fat på den udfordring, at et hus typisk gennemlever mange ombygninger i løbet af dets levetid i takt med, at familien vokser, og nye behov opstår. Hver gang materialer udskiftes, og der bruges energi på selve ombygningen, udledes der CO2. For at imødegå denne udledning er Det Foranderlige Hus meget tilpasningsdygtigt og kan f.eks. ved hjælp af skydedøre ændre funktioner og indretning – uden tilførsel af nye materialer og uden brug af destruktive metoder med byggerod til følge.\n“Hvis vi skal kunne håndtere klimaforandringer, er vi nødt til at finde ud af, hvad nyt byggeriet kan bidrage med. Hidtil har vi været gode til at få styr på energi til opvarmning, men har måske i den forbindelse ”glemt” de øvrige forhold i byggeriet, som også udleder CO2. Et byggeri er jo en enormt kompleks proces. Her kan Mini-CO2 Husene måske være et værdifuldt bidrag.”\nOpførelse af bygning, total Udskiftning af bygningsdele End of life\nEl til bygningsdrift 40\nUdvikling over tid i fordelingen af energiforbrug fra henholdsvis materialer og drift. Figuren viser, at mens energiforbruget til boligernes opvarmning er støt faldende, er energiforbruget bundet i de byggematerialer, huset er bygget af, konstant. Det er forventeligt, at CO2-udledningen vil følge et tilsvarende forløb. Det er denne del, som dette projekt har fokus på.\nFordelingen af CO2-udledning i et typisk parcelhus. Figuren viser, at med det nye bygningsreglement, der træder i kraft i 2015, udgør den del af et parcelhus’ CO2-udledning, som er knyttet til byggematerialer (opførelse, udskiftning af bygningsdele og nedrivning), knap 40 %.\nFORUDSÆTNING OG ANALYSE\nHUSET SKUBBER TIL VANERNE LEV I SAMARBEJDE MED HUSET\nMennesker er forskellige i alt, hvad de foretager sig; i valget af bil, politisk tilhørsforhold, opdragelse af børn og ønsker til bolig og boform. Det er banalt, men valg i livet afhænger naturligvis af, hvilke forudsætninger den enkelte har, hvilke sammenhænge, livet byder på, og hvilke værdier, der sættes højt: Mens nogle foretrækker en lejlighed i byens heksekedel med en vicevært, der ordner tingene, er andres drøm et parcelhus, som de kan gå og passe, og en have, som de kan dyrke. Og mens nogle mennesker har tid og overskud til at tænke grundigt over, om de selv og deres hus bruger meget eller lidt energi, er andre optaget af et væld af andre tanker. Fælles for de mange er dog en lyst og vilje til at spare på energien og reducere forbruget af CO2, uden at skulle give køb på livskvaliteten. Centralt i huset med god visuel kontakt til opholdstuen ligger Multimedierummet. For husets mindre børn er rummet dét sted, hvor de kan hoppe og danse foran tv- og computerspil uden at genere resten af huset, og for teenagerne er det stedet, hvor de kan trække sig tilbage og høre musik og se film.\nste har gang i en konkurrence med sig selv, om han kan nå at vaske shampooen helt ud af håret, mens bruseren stadig lyser glad grøn. Om aftenen nøjes faderen med at varme en mindre del af ovnen op, for resterne fra aftensmaden i går fylder ikke så meget, og moderen lægger tøj i vaskemaskinen uden at tænde den; det skal den nok selv finde ud af senere, når det energimæssigt bedst kan betale sig at starte maskinen. Knægten spiller play-station på tredje time sammen med kammeraterne i husets multimedierum, hvor tv, dvd og spillemaskiner er samlet. Børn og maskiner genererer så meget varme, at termostaten automatisk reducerer varmen fra radiatoren. Inden familien går til ro, tjekker faderen lige på husets tablet, om CO2-kvoten holder. Her midt i august, hvor mere end halvdelen af året er gået, ser\ndet ud til, at de holder sig fint under halvdelen af årets kvote, så det bliver nok ikke nødvendigt at trykke på nødstartsknappen. Kvoten fastsatte familien sidste år i maj sammen med en energivejleder, og siden har den fungeret som den diskrete ’støttepædagog’, der har guidet familien frem mod deres energimål. Og mon ikke et kig på energibudgetkontoen vil vise, at der bliver plads til en lille belønning for hele familien, når året er omme?\nDIN ADFÆRD SPARER CO2\nSelve huset og dets tekniske installationer hjælper med at øge beboernes bevidsthed om forbruget af CO2 og puffer dermed til deres vaner, både når det gælder måden at opbevare madvarer, vaske og tørre tøj, tage brusebad og bruge spilkonsoller, og kvoten er den målestok, som viser familien, om deres adfærd og besparelser\nLige netop de sidste kunne derfor bo i Kvotehuset, hvor et hverdagsscenarie kunne tage sig sådan ud: Moderen går fra køkkenet lige ind i væksthuset for at plukke tomater til madpakkerne, mens faderen henter brød i det svale viktualierum til morgenmaden. Teenagedatteren er stukket i klip-klapperne og står nu og hænger sit tøj op i den overdækkede tørregård, så det kan være tørt til festen om aftenen, mens familiens yng-\n“Kongstanken i Kvotehuset er at undersøge, hvordan det kan hjælpe beboerne med at opnå en fornuftig adfærd i forhold til at bruge CO2. Først og fremmest ved hjælp af bygningsdesignet. Her handler det blandt andet om at give mulighed for at tørre tøj under tag udendørs og mulighed for at opbevare madvarer i et viktualierum. Gode gamle dyder, der minder om, at det var muligt at løse praktiske opgaver for 150 år siden, da man ikke havde strøm.” Jørgen Søndermark, Realdania Byg\nOPFATTELSER AF OG INTERAKTION MED VIKTUALIERUMMET – KLIP FRA ANTROPOLOGENS SKRIVEBORD:\nPositiv opfattelse Dejligt køligt rum. Let at komme til og bruge i dagligdagen. Nemt at få leveret varer lige til døren. Negativ opfattelse Ved ikke, hvad jeg skal bruge det til; ville hellere have haft et stort køleskab og en kummefryser!\nPositiv interaktion Jeg stiller ting der, som ellers var kommet i køleskab. Jeg kan let overskue, hvad jeg har. Negativ interaktion Jeg rydder rummet og installerer ekstra køleog fryseplads.\nPositiv effekt Mindre madspild og mindre energiforbrug på køleskab end normalt. Jeg er tilfreds med, at mit praktiske hus hjælper mig med at spare energi. Negativ effekt Større energiforbrug!\nBlommer fra sommerens høst, kælderkolde øl, glas og flasker, frugt og grønt. Alt holder sig friskt, køligt og sprødt i Viktualierummet, som er husets mindste og mørkeste rum, der helt uden brug af strøm sikrer en konstant sval temperatur.\nhar effekt. Men er det overhovedet nødvendigt at sætte rammer for, hvordan vi bruger vores huse? Nogle vil måske indvende, at et hus, som er opført, så det overholder de energiramme-krav, som kommer i 2015, nok af sig selv sikrer, at det ikke bruger store mængder energi. Og det er rigtigt, men det er bare ikke hele svaret.\nEN UBEREGNELIG JOKER\nEnergirammekravet sætter ganske vist krav til bl.a. isoleringsevnen for alle bygningsdele og krav til, hvor meget varme, der forsvinder fra huset – men det sker ud fra, hvordan en meget ideel familie lever i huset. F.eks. forudsættes det, at beboerne maksimalt har 20 grader i huset, og elforbruget inkluderer kun el til drift af bygningen, mens forbrugs-el til belysning, køkkenmaskiner og underholdning kommer oveni. Størrelsen af det kan overraske. Men de færreste lever faktisk som Bygningsreglementets ’dukse’! Det er nemlig først, når huset står færdigt på grunden og tages i brug af beboerne, at det for alvor begynder at koste på CO2-regnskabet. Ganske vist fylder byggematerialernes egen indlejrede energi og den energi, der bruges på at opføre huset, sin del i CO2-regnskabet, men set i forhold til husets samlede levetid, som måske vil være 50-100 år, udgør driften af huset, altså beboernes forbrug af varme, vand og el gennem hele livet, en langt større post på regnskabet. Beboerne er samtidig en uberegnelig joker i spillet, fordi de alt\nefter adfærd kan påvirke CO2-regnskabet med en faktor 10 – op eller ned – i forhold til et estimeret energiforbrug og dermed også i forhold til CO2-udledning. Der er med andre ord al mulig god grund til at skubbe beboernes adfærd i den rigtige retning, uden at det går ud over livskvaliteten. Tanken er ikke at gøre det til en bodsøvelse, men blot at fjerne ’fedtkanten’ – det overflødige, ubetænksomme forbrug og de dårlige vaner. Ud over at arkitekturen gør sit til, at dette sker, benytter Kvotehuset sig også af passive og aktive teknologier, som ved hjælp af feedback skal åbne beboernes øjne for, at alle hand-\nlinger afføder et CO2-forbrug, og at en simpel ændring i adfærd kan reducere forbruget markant.\nDe forskellige teknologier betyder dog ikke, at huset overstyrer sine beboere og fratager dem ansvaret for, hvorvidt CO2-forbruget bliver for stort. I sidste ende er det op til beboerne selv at styre forbruget med hjælp fra den såkaldte CO2-kvote. På samme måde som en almindelig budgetkonto hjælper med at sikre, at der er penge nok til at betale de faste regninger gennem et helt år, giver CO2-kvoten overblik over, hvad energien bliver brugt til, og hvor meget, der er tilbage til resten af måneden. Og på samme måde som med budgetkontoen, så er det ikke nødvendigt at kigge på den hver dag; når først tingene er lagt til rette, så kører det, som det skal. Overordnet er det tanken, at kvoten i første omgang skal give stof til eftertanke om energiforbruget, men samtidig kan den også ses som et billede på en fremtidig virkelighed, hvor nye lovkrav og stigende energipriser formodentlig vil skærpe kravet til at spare på energien og reducere CO2-udslip.\nViktualierummet er placeret lige bag køkkenet, hvor de tunge mure, det flisebelagte gulv, den lille trækrude og orienteringen mod nordøst sikrer perfekt opbevaring af alskens forråd. Her er god plads til opbevaring, og her er det nemt og hurtigt at finde de ingredienser, der skal bruges til et godt måltid.\nHuset er brutto 150 m2 og er opført i ét plan med køkken/alrum, bad, 3 værelser, et multirum og et bryggers. Uden for husets nettoareal, men integreret i konstruktionen, kommer dertil et viktualierum og et væksthus. Huset er konstrueret med linjefundament og terrændæk af beton, og ydervægge er primært bygget op af porebetonelementer med facade af eternitplader. Ydervæggene langs viktualierum og væksthus er teglstensvægge. Taget er beklædt med tagpap. Isoleringen i vægge og tag er mineraluld.\nDør om dør med bryggers og køkken ligger husets overdækkede tørregård. Den sydvendte bagvæg skærmer for nysgerrige blikke og fungerer samtidig som varmelager for solens stråler, så der er lunt, når tøjet skal tørres, og når der er brug for en udendørs gildesal til fastelavnsfest, studentergilde osv.\nTVÆRFAGLIG UDVIKLINGSPROCES ANTROPOLOGISK ANALYSEMODEL\nI Kvotehuset er det altså beboerne, som skal i spil, og derfor har en væsentlig del af udviklingsopgaven handlet om at indkredse, hvem de kommende beboere kunne tænkes at være og tegne et billede af deres adfærdsmønster – vel at mærke før der er sat navn på dem. Arkitekterne har således helt fra projektets begyndelse arbejdet tæt sammen med en antropolog med ekspertise inden for brugeradfærd i forhold til energi og teknologi og med en ingeniør med speciale i energi og indeklima. Udfordringen har været at forklare og formidle, hvorfor beboere handler, som de gør, og hvordan de kan formås at ændre deres adfærd. Ét er nemlig at vælge specifikke materialer og installere en række tekniske løsninger i et hus og herefter måle effekten af dem ved hjælp af tal og enheder, noget andet er at indkredse den menneskelige interaktion, der har skabt effekten, og desuden beskrive, hvorfor beboerne overhovedet ændrer deres adfærd. Den viden er vigtig at uddrage, hvis de indhøstede erfaringer skal kunne bruges i andre sammenhænge, sådan som det er intentionen med Kvotehuset. Derfor er der udviklet en antropologisk model, der har været brugt til at afprøve og kvalificere ideer i løbet af udviklingsfasen, og som desuden er tænkt som dokumentationsredskab, når effekten af be-\nboernes liv i huset og det deraf følgende CO2-forbrug efter nogle år skal måles, evalueres og forklares.\nEN TÆNKT FAMILIE\nDen familie, som måtte vælge at flytte ind i Kvotehuset, har som nævnt ikke været kendt på forhånd, så for at kunne tegne et billede af brugerforudsætningerne, har antropologen i stedet udarbejdet såkaldte ’personas’, altså en opdigtet familie, og tillagt dem en række holdninger og værdier. Forestillingen er, at det er en kernefamilie med mor, far, en teenager og et yngre barn, som bor i Kvotehuset. Det er en ressourcestærk familie med en sikker indkomst, som gerne vil bo i børnevenlige omgivelser i et område med et godt omdømme. De sætter pris på at have en moderne og energirigtig bolig med plads til både privatliv, hobbyer og selskabelighed. Huset skal på\nden ene side falde godt ind i omgivelserne og på den anden side må det gerne give anledning til gode historier om dét at spare CO2. Selv om beboerne ikke har stor viden om at spare energi, vil de gerne gøre det rigtige, såfremt det altså ikke koster på livskvalitet eller pengepung, men de er samtidig i tvivl om, hvad de selv kan og skal gøre i praksis. I projektet kaldes dette en zebra-familie, eftersom familien på samme måde som en zebra bruger sine striber til at kamuflere sig. Den ene zebra kan ikke udskilles fra den anden, og alligevel har den sit eget fuldstændigt specifikke mønster. På samme måde med familien, som gerne tilpasser sig de andre på vejen og alligevel fremhæver det, der adskiller den fra de andre. Familien er ikke mainstream og heller ikke avantgarde og køber altså et typehus – som kan noget særligt.\n“Når vi vil skabe adfærdsændring, installerer vi en teknologi, som resulterer i en effekt. Vi glemmer bare, at det, der egentlig har skabt effekten, er den måde, som brugerne interagerer med teknologien. Det er brugernes interaktion, som i sidste ende skaber en effekt – det er ikke teknologien i sig selv. Hvordan brugerne interagerer med teknologien, afhænger meget af, hvordan de opfatter den. Og hvordan brugerne opfatter den, afhænger af teknologiens kontekst og af brugernes egne forudsætninger, dvs. hvilke erfaringer, de selv kommer med. ” Johanne Mose Entwistle, antropolog, Alexandra Instituttet\nKVOTEHUSETS VIRKEMIDLER n Kvotehuset sætter en grænse for\nmængden af CO2, som beboerne kan udlede pr. måned. n Kvotehuset har teknologi, som hjælper beboerne med at slukke lys, varme op og ventilere på de rigtige tidspunkter og som fortæller om forbrugets aktuelle størrelse. n Kvotehusets udformning gør det nemmere at spare energi og har f.eks. et overdækket udendørs tørrestativ og et svaleskab, så man sparer køleskabsstørrelse. Børneværelse\n“Vi har beskrevet en mulig positiv og en mulig negativ reaktion på alle tiltag. Det har været med til at påvirke formgivningsprocessen, at vi tidligt er blevet opmærksomme på nogle tiltag, som måske ikke ville fungere. Det har resulteret i en systematik og nogle diskussioner, som jeg ikke tror, at vi ellers ville have haft. Udviklingsprocessen og de enkelte tiltag er blevet kvalificeret, fordi vi har arbejdet systematisk med de forskellige værktøjer i en tværfaglig gruppe, og jeg vil vove den påstand, at alt er gennemtænkt på et andet niveau end i en traditionel byggeproces.” Johanne Mose Entwistle, antropolog, Alexandra Instituttet\nSelv om familien er fri fantasi, er metoden bag udviklingen af den ikke grebet ud af den blå luft, men bygger blandt andet på omfattende viden om boligpræferencer i Danmark og på kvantitative og kvalitative studier af energiforbrug og -adfærd i danske hjem.\nMed udgangspunkt i de skitserede personas og deres formodede værdier har projektgruppen ved hjælp af et visuelt screeningsværktøj vur-\nHvis kvoten overstiges, kan beboerne tydeligt mærke det: Når grænsen for kvoten er nær, giver huset først en advarsel til alle beboere ved et ’teaterblink’ med lyset. Når kvoten nås, lukkes der ned for vand, varme og el, og det er nødvendigt at trykke på den store blå nødstarts-knap for igen at få aktiveret de forbrugende elementer. For fortsat at holde gang i huset skal forbruget planlægges og fordeles.\nKONCEPT FOR KVOTEHUSET\nderet 50 mulige arkitektoniske og teknologiske elementer og deres påvirkning af brugerne. Meningen har været at teste alle ideer allerede i udviklingsfasen og hænge dem op på menneskelige handlingsmønstre og reaktioner for at sandsynliggøre de kommende beboeres opfattelse af og interaktion med de forskellige tiltag. Screeningsværktøjet, eller ’Edderkoppespindet’ som det kaldes, vurderer et givent arkitektonisk eller teknologisk element ud fra ti forskellige værdiskabende parametre, herunder anlægsøkonomi, driftsøkonomi, tid, bekvemmelighed, sundhed, indeklima, æstetik, fleksibilitet, gadgetværdi og fremvisningsværdi: I hvor høj grad sparer et element tid eller bidrager med kvalitetstid, i hvor høj grad bidrager elementet med værdi for beboerne i kraft af dets teknologi, og hvor meget værdi er der i at fortælle om elementet og vise det frem. Denne metode giver mulighed for at overskue de enkelte elementers karakter, ligheder og forskelle og ikke mindst deres CO2-besparende potentiale, når de stilles op ved siden af hinanden. Dermed er det lettere at vælge de mest effektive og værdiskabende elementer og sikre, at elementerne ikke kun scorer højt på nogle få værdiskabende parametre.\nENERGIBUDGET SKABER OVERBLIK\nHelt fra begyndelsen har arkitekterne, antropologen og energiingeniørerne arbejdet tæt sammen om at definere karakteren, funktionen og størrelsen af husets energibudgetkonto eller ’Kvoten’, som den kaldes. Mens selve huset er opført, så det overholder kravene til lavenergiklasse 2015 og dermed sikrer de bygningsfysiske forudsætninger for, at varmeforbruget holdes på et fornuftigt niveau, er kvoten for forbrug af koldt og varmt vand og el fastlagt efter undersøgelser af tilgængelige\nVi har haft et nogenlunde konstant strømforbrug de sidste 20-30 år. Det er ikke positivt, for de hårde hvidevarer er blevet markant mindre strømslugende – vi har dog været dygtige til at ’fylde hullet’ ikke mindst med vores multimedier. Så hvordan kan byggeriet hjælpe beboerne med at bruge færre underholdningsapparater? Det er ikke nemt, men ved at etablere et multimedie-rum i huset kunne det blive en mere bevidst handling at tænde for f.eks. tv eller playstation, så man som konsekvens bruger det hele lidt mindre. Simpelthen fordi man går ind i et særligt rum til denne aktivitet. Det bevarer så stuen som et fælles rum med tid og plads til at være ordentligt sammen uden forstyrrende ’indslag’.\nstatistikker over danskeres gennemsnitlige energiforbrug. Derudover er der udarbejdet en liste over, hvad en familie typisk har af el-udstyr, og hvor meget udstyret bruger af energi. Undersøgelser af elforbruget viser, at danskerne i gennemsnit bruger 1500 kWh pr. person om året – et tal, der har været ganske stabilt i flere år til trods for, at elforbrugende hårde hvidevarer i samme periode er blevet langt mere effektive. Det betyder således, at elforbruget må komme fra et andet sted; nemlig fra et hastigt voksende forbrug af tv, computere, play-stations og tablets. Statistikkerne viser dog også, at elforbruget svinger meget fra husholdning til husholdning, fra 5 kWh pr. m2 pr. år helt op til 50 kWh. pr. m2 pr. år, hvilket kun kan forklares med forskelle i brugeradfærd. I Kvotehuset er det ambitionen at reducere elforbruget til mellem 900 og 1000 kWh pr. person om året og samtidig snævre den samlede forbrugskurve for varme, vand og el ind omkring en middelværdi. Det er hverken\ngodt at bruge for meget eller for lidt energi: For meget genererer CO2; for lidt kan være til skade for huset og for livet i huset, fordi der kan opstå skimmel og råd, hvis der spares så meget på varmen, at der bliver for koldt. Kvoten er tænkt som en årskvote, der deles i tolv månedskvoter, eftersom det vil være vanskeligt at styre forbruget for et helt år ad gangen. Månedskvoterne er heller ikke lige store; de er i sagens natur større om vinteren, når der er behov for at varme op.\nBeboerne bruger i kvotens udgangspunkt slet ikke varme fra maj til september, så hvis der er brug for at tænde for varmen i et særligt koldt forår, er familien nødt til at bruge mindre i andre måneder eller bruge mindre af noget andet. Kvoten er nemlig en totalkvote, som ikke er delt op i særlige kvoter for varme, vand og el, og det vil sige, at beboerne selv administrerer forbruget, både i løbet af året og i forhold til, hvad de bruger kvoten til.\n“Det er en totalkvote, men forbruget bliver opgjort pr. måned. Når familien den 31. januar er endt under kvoten, så kan kvoten selvfølgelig bruges næste måned, eller den kan gemmes til november. Familien lægger altså et CO2-budget fuldstændig på samme måde som et almindeligt økonomisk budget. Når det handler om økonomi, kan de fleste jo godt finde ud af at administrere det, og selv om det i forhold til den overordnede ambition handler om at reducere CO2, så betyder det jo også sparede penge for den enkelte familie.” Steffen E. Maagaard, energiingeniør, MOE\nFacade Nord 1:250 Facade Vest 1:250\nFacade Syd 1:250\nFacade Vest 1:250\nFacade Øst 1:250\nARKITEKTUREN, TEKNOLOGIEN OG KVOTEN\nFacade Nord 1:250\nFacade Øst 1:250 Værelse Rum nr. 1 9 m2\nSoveværelse Rum nr. 3 10 m2\nKLIMABÆLTET ØGER BEVIDSTHEDEN\nVærelse Rum nr. 2 9 m2\nToilet Rum nr. 5 3 m2\nBad Rum nr. 4 5 m2\nGang Rum nr. 6 Multirum Rum nr. 7 8 m2\nKøkkenhave Rum nr. 14 5 m2\nVæksthuset Rum nr. 9 5 m2\nVindfang/bryggers Rum nr. 8 6 m2\nViktualierum Rum nr. 10 3 m2\nStue Rum nr. 11 22 m2 Køkken / alrum Rum nr. 12 18 m2\nOverdækket terrasse Rum nr. 15 15 m2\nHævet solplint / trædæk\nTørrerum Rum nr. 13 9 m2\nKvotehuset arbejder som nævnt sammen sine beboere på tre områder Facade med Vest 1:250 i forhold til at reducere CO2-forbruget. Først og fremmest gennem bygningsdesignet, der helt selvfølgeligt udnytter arkitekturens grundgreb ved at placere funktionerne rigtigt i forhold til dagslys og solorientering og Facade Østi1:250 rigtigt forhold til krav om privathed og fællesskab. Dernæst ved hjælp af dets iboende teknologi og endelig ved at introducere en kvote, der sætter en grænse for den mængde CO2, beboerne kan udlede pr. måned. Huset er et præcist tegnet længehus, der er placeret på langs af grunden og har et knapt tag med ensidig hældning, som er højest mod vest. Fra vejen mod nord er der adgang langs husets østside til et overdækket indgangsparti. Ud mod vejen står facaden forholdsvis lukket, og mod syd åbner huset sig op ud til en fuldt overdækket terrasse, der er integreret i bygningskroppen. Facaderne, som mod øst og vest tegner sig med høje smalle vinduer og glasdøre til det fri, er beklædt med helt lyse facadeplader af fibercement, på nær et enkelt sted: I midten af huset markerer en udbygning af mokkabrune tegl, der går på tværs af og ind gen-\nnem huset nemlig, at her er noget særligt på færde: Her ligger Kvotehusets såkaldte bevidsthedsbælte eller Klimabæltet, som det kaldes. Facade Øst 1:250 Placeringen i midten og på tværs af huset er på ingen måde tilfældig; dels skaber udbygningen en fysisk buffer mellem den private del med børneværelser og soveværelse mod nord og den fælles del af huset med køkken og stue mod syd, dels betyder placeringen, at beboerne passerer Klimabæltet flest mulige gange i løbet af dagen. Tanken er, at det vil øge beboernes bevidsthed dagligt at blive fysisk og visuelt konfronteret med husets særlige funktioner.\nVed indgangen stopper en muret væg blikke fra vejen ind i den private del af haven og danner ryg for den overdækkede tørregård, der desuden er oplagt at bruge som morgenmadsterrasse, fordi den ligger lige ud for køkkendøren. Ved siden af indgangsdøren afslører et vægparti, at murværket også fortsætter inde i huset. Tunge murede vægge danner ramme om husets viktualierum, der er uisoleret og orienteret, så det altid opretholder samme svale temperatur, hvilket er langt bedre at opbevare madvarer i end et køleskab.\nLige overfor viktualierummet, på den modsatte side af husets hovedfærdselsåre, er et indendørs væksthus placeret – også kaldet ’CO2-fabrikken’. Det kan umiddelbart lyde som et paradoks at placere et væksthus indendørs, eftersom et væksthus jo skal være konstant varmt og have rigelig adgang til lys, for at grøntsager kan vokse. Men i Kvotehuset er væksthuset isoleret fra resten af huset bag tykke teglmure og er således ikke i termisk forstand en del af husets indre. Et stort vestvendt vinduesparti fra gulv til loft sikrer, at der kommer tilstrækkeligt dagslys ind, mens udvendige trælameller udgør en solafskærmning øverst, som forhindrer, at planterne bliver brændt af eftermiddagssolen. At væksthuset er isoleret fra det omgivende hus, betyder dog ikke, at det ikke er en integreret del af huset; det er i allerhøjeste grad en del af huset, takket være to interne vinduer, som dels skaber visuel kontakt til stuen, dels giver mulighed for et kig ind til husets multimedierum, der ligger som nabo til væksthuset. Udenfor knytter en lav muret væg med integreret siddemulighed og arbejdsbord an til væksthuset, og her ligger køkkenhaven med højbede til de planter, der tåler det danske vejr.\nENERGIFORBRUG & INDEKLIMA\nA K T U E LT D A G S F O R B R U G\nA K T U E LT FORBRUG\nSå meget CO2 må vi bruge i dag... 7.2 KG CO2\n2.4 KG CO2\n12.2 KG CO2\n81.2 KG CO2\n32.2 KG CO2\n67.2 KG CO2\nRUM VA R M E\nKOLDT VA N D\nVA R M T VA N D\nPOWERED BY ZENSE TECHNOLOGY\nBRUGERVEJLEDNING POPUP MENU\nTanken bag multimedierummet er dels at samle husstandens tv, computere og spilkonsoller ét sted, dels at reducere antallet af elforbrugende apparater og samtidig reducere antallet af timer, apparaterne kører. En placering i et særligt rum betyder nemlig, at beboerne træffer en bevidst beslutning, inden de går derind for at bruge dem, i modsætning til det automatiske tryk på fjernbetjeningen, der let sker, når tv, computere og spilkonsoller er placeret i f.eks. stuen eller køkkenet. I en familie med yngre børn vil et særligt multimedierum sikkert være et hit, mens ældre børn typisk vælger at trække sig tilbage til egne værelser med egne computere. Til de snusfornuftige, arkitektoniske greb i huset hører også, at indgangen fører ind i et kombineret vindfang og bryggers, hvor en skydedør til fordelingsgangen sikrer, at der ikke kommer træk videre ind i huset, når indgangsdøren åbnes. Hele endevæggen i fordelingsgangen udgøres af et vin-\nduesparti, så det ikke er nødvendigt at tænde lys i løbet af dagen. Endelig er der i forældresoveværelset taget en direkte konsekvens af, at de fleste mennesker trives bedst ved at sove i et rum med ca. 17 grader, hvilket er tre til frem grader under normal rumtemperatur. Dette er ganske enkelt løst ved at isolere rummet indvendigt mod gangen og badeværelset og gøre døren tæt, så varmen ikke siver ind i soveværelset – hvis beboerne vel at mærke husker at holde dørene lukket.\nFEEDBACK FRA TEKNOLOGIEN\nDet er i sig selv ikke nyt at installere ’state of the art’-teknologier i et nyopført lavenergihus. Det nye er, at teknologierne i Kvotehuset giver beboerne direkte og pædagogisk feedback på deres energiforbrugende handlinger, og at alt forbrug bliver registreret og gjort til lettilgængelig information for beboerne. Et godt eksempel på feedback er husets termostater, som i stedet for en skala fra 1 til 5 viser den faktiske rumtemperatur\ni displayet. Det er synligt og let at reagere på – især med tanke på, hvor meget energi det koster at skrue en grad op. Termostaterne er i stand til selv at slukke for varmen, hvis de registrerer et pludseligt temperaturfald, når der f.eks. luftes ud om morgenen, ligesom de er knyttet til en central styringsenhed, der viser temperaturen i alle rum. Et andet eksempel er – helt bogstaveligt – meget farverigt: Bruseren i badeværelset er udstyret med et display, som efter nogle minutters bad begynder at skifte farve fra grøn til rød, så selv teenageren kan forstå, at nu er det tid at slukke for vandet. Hvis hun bare bruger varmt vand i den mængde, som hun plejer, risikerer hun nemlig en dag at overskride kvoten, mens hun står i badet, og så slukker det varme vand. Så må hun ud og trykke på nødstartsknappen for at tænde for vandet igen.\nVærelser Multirum Toilet Baderum\nKLIMABÆLTET Tørregård Viktualierum\nKøkken Stue Ophold Terrasse\nSKÆRMEN OG KNAPPEN\nLige i husets hjerte, ved Klimabæltet hvor alle går forbi, har info-skærmen sin faste plads, og her kan hele husets energiforbrug aflæses til alle tider. De færreste tænker over, at de bruger energi i deres daglige gøremål i hjemmet. Rent vanemæssigt løser de fleste en praktisk opgave, som opfylder forskellige services og behov for f.eks. komfort, underholdning eller hygiejne, og derfor overvejer de tidligst at reducere energiforbruget, den dag ekstraregningen lander i postkassen. Dette kaldes medieret forbrug, og hvis familien kigger for sjældent på skærmen, kan det være for sent, for så er energien brugt.\n11 KLIMABÆLTET Køkkenhave CO2-fabrikken Væksthus\n6 Regulerende bruser\n11 Intelligente termostater\n7 Klimareguleret soveværelse\n12 Intelligent vaskemaskine\n13 Eco-feedback CO2-forbrugsregistrering\n10 Masser af dagslys\nEL + VAND + VARME\n14 Kvoten > nødstart\nHuset er udstyret med en lang række tiltag, der kan medvirke til at reducere CO2-udledningen: Solafskærmning, tilstrækkeligt dagslys, solorientering, naturlig ventilation, indvendig isolering samt overdækket tørreområde, viktualierum, vindfang, havestue og multimedierum. Solafskærmning\nElforbruget registreres ved hjælp af en lille måler, som er indbygget direkte i stikkontakterne, og tilsvarende systemer opsamler information om forbrug af vand og varme hvert 15. minut, sådan at det er muligt at følge med i udsving, både nu og her og i løbet af f.eks. et døgn eller en måned. Det lyder teknisk og utilgængeligt, men det er det ikke. Skærmen er i virkeligheden en almindelig flytbar tablet – f.eks. en iPad – med en særligt udviklet app, der også fungerer på en smartphone. App’en er logisk og intuitiv at aflæse og bruge og giver samtidig mulighed for at aflæse forbruget hvor som helst og når som helst – i bussen på vej til arbejde eller i kø i supermarkedet. Skulle faderen i huset have glemt at slukke for kaffemaskinen, kan han tilmed gøre det via sin telefon på vej til arbejde eller fra lufthavnen i London. Skærmens informationer er således gjort grafisk, funktionelt og mentalt så let anvendelige, at beboerne bliver lokket til at kigge på skærmen tilpas ofte til at opdage, hvis de bruger for meget energi.\nDet er en god ide at tjekke familiens C02-forbrug på den mobile app eller via husets infoskærm, før der tændes for den varme bruser. For overskrides kvoten, mens man er i bad, lukker huset ned! Lyset og det varme vand ryger, og man må traske den tunge vej hen ad gangen til den centrale nødstartsknap og give den et tryk, så alt kommer op at køre igen. En påmindelse med et glimt i øjet om, at der er ’låg på’ energien her i huset, som teenageren sikkert husker bedre end mange formaninger.\nUnder skærmen sidder nødstartsknappen, som både i konkret og overført betydning er helt central i Kvotehuset. Spørgsmålet om, hvorvidt nødstartsknappen bare er en ond gimmick, der skal straffe beboerne ved at slukke for det varme vand og efterlade dem uden adgang til varme og strøm indtil næste måned, er oplagt. Svaret er, at det er den selvfølgelig ikke: Et tryk på knappen aktiverer alle systemer med det samme, men et tryk på knappen øger forhåbentlig også bevidstheden om, at der er brugt for meget energi, og det derfor er nødvendigt at sætte energi til side, så der også er til næste måned. På den måde er nødstartsknappen det håndgribelige udtryk for hele tankesættet bag Kvotehuset: Det skubber til vanerne og hjælper i sidste ende med at sikre, at der er ’penge’ nok året rundt til posterne på energibudgetkontoen. Og omvendt: Huset lokker også med en belønning for hele familien, når årsregnskabet gøres op og sparet CO2 omregnes til sparet energi, der igen omregnes til sparede kroner og ører.\n“Et arkitektonisk hovedgreb er Klimabæltet, som beboerne på grund af dets placering kommer til at krydse mange gange i løbet af dagen. Den fysiske synlighed og daglige konfrontation – noget at pege på og røre ved – bærer historien og får beboerne i gang med at tænke over tingene – det er den vigtigste motivator.” Kristian Nordheim, arkitekt, Pluskontoret Arkitekter\nMÅLINGER OG EVALUERING Belysning 13%\nInden eksperimentet kommer så vidt, at der flytter en familie ind i Kvotehuset, kan livscyklusanalysen, som er udarbejdet sammen med forskere på SBi, allerede nu give et fingerpeg om, at det vil være muligt ganske betragteligt at nedbringe det samlede forbrug af el og varme og de deraf følgende CO2-udledninger. Ifølge analysen kan der forventes en årlig CO2-besparelse på 46 % i elforbruget og 33 % i varmeforbruget – forudsat at de mange installerede tiltag og elementer påvirker beboerne, sådan som arbejdsgruppen\nhar forudset. De forventede besparelser i elforbruget stammer især fra un6% derholdning, belysning ogBrugsvand tørretumbler, mens besparelser i varmeforbruget er resultatet af et mindre forbrug af varmt brugsvand og intet varmetab, når der luftes ud i huset.Køle/frys 18% Når procenterne omregnes til tal for en periode på 50 år og sammenlignes med et Referencehus, vil Kvotehusets Diverse 3% forbrug af el ligge på 15 kg CO2/m2/ år, mens Referencehuset bruger 24 kg CO2/m2/år i 50 år. De tilsvarende tal for varme ligger på 10 kg CO2/m2/år i Kvotehuset og 13 kg CO2/m2/år over 50 år i Referencehuset.\nAt det er muligt at nedbringe CO2-udslippet fra beboernes aktiviteter i Kvotehuset, er der således ikke tvivl om. Underholdning Spørgsmålet er mere, hvor gode arkitekt, antropolog og energiingeniør har været til at gætte på, hvad der vil virke. Derimod viser et blik på beregningerne af CO2-udledningen i forbindelse med konstruktion og materialer, at Kvotehusets konstruktion og Madlavning materialeforbrug er lidt højere9%end Referencehusets, nemlig 6 kg CO2/ Vask 17% m2/år over en periode på 50 år mod 5 kg CO2/m2/år. Forklaringen er bl.a., at Kvotehuset er mindre end Referencehuset, men har\nAndel af adspurgte\nSkrue temperaturen 1° C op Brugsvand 6% Underholdning 34%\nBruge 60 W glødepærer i stedet for sparepærer Tage 3 minutter længere bad Lade TV, DVD mv. stå på standby Modtage reklametryksager\nSurfe mere end 1 time om dagen Vaske 3 gange om ugen ved 60° i stedet for 40°\nDen rigtige rangering\nUndersøgelser af elforbruget i danske boliger viser, at mere end 30 % af forbruget bruges på underholdning, mens der kun bruges 9 % på madlavning og 17 % på vask. Andre undersøgelser dokumenterer, at vi generelt tror, det koster på elforbruget at bruge tørretumbler, men at det ikke koster ret meget at skrue 1 grad op for varmen – og i virkeligheden er det lige omvendt.\nstørre overflade, og at der derfor er mere klimaskærm, som erfaringsmæssigt koster meget i CO2-regnskabet. Grunden til, at Kvotehuset er mindre, er, at væksthuset og viktualierummet ikke regnes med i husets bruttoareal, fordi de er kolde rum. Hvis disse rum tages med i bruttoarealet, ender CO2-belastningen af Kvotehusets konstruktion og materialer på 5,5 kg CO2/m2/år. Pointen er altså, at huset ikke koster ekstra i CO2-regnskabet, fordi det er et kvotehus. Men når CO2 fordeles over et mindre areal, bliver tallet naturligvis højere.\nHVERDAGSLIVET MÅLT OG VEJET\nDet er håbet, at de mennesker, der køber og flytter ind i Kvotehuset, vil se det som et værdifuldt og interessant\neksperiment at medvirke i. Planen er, at beboernes energiforbrug bliver målt og registreret gennem de første to til tre år. Siden skal resultaterne evalueres ved hjælp af den metode, der har været brugt i forbindelse med udviklingen af projektet, og videreformidles til hele byggebranchen.\nProjektgruppen og bygherre har i samarbejde skitseret flere forskellige registreringsmetoder. En mulig metode går ud på at lade familien bo i huset det første år, som de plejer, uden at regulere deres adfærd og forbrug, og først det næste år introducere kvoten. På den måde vil der være et indeks at sammenligne med, når kvoten træder i kraft, og et billede af, hvor meget tid, beboerne bruger på at spare CO2, hvor meget de reelt sparer i CO2 og penge og endelig, hvilken eventuel sundhedseffekt, det har. Når en familie har valgt at købe Kvotehuset med dets iboende kvaliteter og betingelser, er det planen, at de selv beslutter sig for det system, der vil virke mest motiverende for dem i bestræbelserne på at holde sig længst muligt under kvoten.\n“Hvis man spørger folk, hvad de tror, de bruger mest energi på, svarer de typisk, at det må være tørretumbleren, mens det at hæve temperaturen en enkelt grad kommer nederst på listen. I virkeligheden er det omvendt: At øge temperaturen fra 20 til 21 grader koster meget mere på energiregningen end at tørre tøj – og også meget mere, end folk tror. Hvis vi skal ændre adfærd, skal vi jo vide sådan noget, og den bevidsthed håber vi at skabe med Kvotehusets energibudgetkonto. ” Jørgen Søndermark, Realdania Byg\nAndel af adspurgte 0% 10% 20% KVOTEHUSET / MINI-CO2 HUSENE\nSkrue temperaturen 1° C op Bruge 60 W glødepærer\nHUSETS CO2-PROFIL KG CO2/M2/ÅR I 120 ÅR\nCO2-udledning for hhv. Referencehuset og Kvotehuset fordelt på materialer CO2-udledning for hhv. referencehuset og Upcycle House fordelt på materialer 4,0\nFliser og tegl\nTræ og træbaserede materialer REFERENCEHUSET\nDe enkelte materialers bidrag til den samlede udledning fra materialeproduktion, udskiftninger og bortskaffelse over en periode på 120 år kan aflæses af figuren for henholdsvis et typisk parcelhus og Kvotehuset. ’Referencehuset’ er et typisk parcelhus på 145 m2, der er bygget og isoleret, så det opfylder Lavenergi 2015-krav til nybyggede huse. Se præsentationen af Referencehuset, bemærkninger og uddybninger til grafer, tal og resultater og se ikke mindst de samlede livscyklusvurderinger (LCA-analyser) for alle seks huse i projektet. De offentliggøres i takt med husenes opførelse på: www.realdaniabyg.dk/udgivelser/rapporter.\nDet står med Kvotehuset klart, at det er muligt fra byggeriets side at reducere det private elforbrug ved at indbygge en række muligheder for besparelser for de kommende beboere. Kvotehuset er endnu ikke beboet, og der foreligger derfor endnu ingen reelle opgørelser over en families energiforbrug. Men ifølge den livscyklusanalyse, som er udar-\nbejdet sammen med forskere på SBi, vil det være muligt ganske betragteligt at nedbringe det samlede forbrug af el og varme og de deraf følgende CO2-udledninger, ikke mindst når man ser på mængden over tid. I byggeriets ’hverdag’ er der en skarp adskillelse mellem ’det private forbrug’ og ’bygningens forbrug’. Det private elforbrug figurerer således ikke i Bygningsreglementets krav, men spiller i virkeligheden en større rolle end reduktion af CO2 i forbindelse med materialer: En forventet reduktion fra 24 til 13 kgCO2/m2/år i 50 år vil summere op til næsten tre gange mere end f.eks. Upcycle House’ reduktion af fodaftrykket fra 5 til 0,7 kg CO/m2/år i 50 år. Det vil sige, at drifts-forbruget, ikke mindst hvad angår el, fortsat skal påkalde sig opmærksomhed, når der tænkes CO2 og bæredygtighed i byggeriet. Det nye i Kvotehuset er, at man her ser, hvordan man ved at tænke grundigt over, hvordan de fremtidige beboere forventes at anvende huset, kan skabe en fysisk indretning og tilføre tekniske udstyr, som kan støtte og hjælpe beboerne med at nedbringe deres private elforbrug betragteligt til gavn for såvel egen pengepung som for samfundsøkonomi og klima.\nTak til… Arkitekt: PLUSKONTORET ARKITEKTER Ingeniør: MOE A/S Antropolog: ALEXANDRAINSTITUTTET Hovedentreprenør: MURERMESTRENE THOMAS HANS A/S Videnspartner: STATENS BYGGEFORSKNINGSINSTITUT AAU Intelligent el-installation: ZENSE TECHNOLOGY INGMAR OG HALFDAN ASK NYROP, SIRI CENHOLT, B&O NYBORG Samt alle håndværkere og andre, der var med til at skabe og udfordre projektet.\nKvotehuset – sætter beboerne i spil © Realdania Byg 2014 ISBN 978-87-92230-60-7 Tekst og redaktion: Realdania Byg og Birgitte Kleis Layout: Bjørk&Glad og Thomas Vandal Nielsen, OAB-Tryk A/S Fotos og illustrationer: Fotograf Jesper Ray Manley, Helene Høyer Mikkelsen samt Realdania Byg Forsidefoto: Fotograf Jesper Ray Manley Bogen er sat med ArcherPro-Book og trykt af Clausen Grafisk ApS Realdania Byg er et helejet Realdaniaselskab\nMINICO2 HUSENE BØJD\nNV2013 EJ og 2014 seks nye parcelhuse opI Nyborg blev i løbetEaf ført, som hver på sin måde har fundet metoder til, hvordan man kan reducere ressourceforbruget og dermed begrænse CO2-udledningen i forskellige faser af en ejendoms levetid. Det drejer sig om CO2-udledning i såvel anlægsfasen som i hele husets levetid og om CO2-udledning i forbindelse med større ombygningsprojekter og almindelig vedligeholdelse. Det sjette hus høster erfaringerne fra de fem første huse, og giver et samlet kommercielt bud på det mindst mulige CO2-fodaftryk i et typehus.


FEC Consulting udvikler, fremstiller og distribuerer højkvalitetsløsninger og komponenter til kraftoverførsel til industrielle anvendelser af excellence over hele verden med det formål at øge produktiviteten af dens kunders maskiner og systemer.\nVi har hos FEC Consulting fremstillet vores helt eget 66 siders produktkatalog på dansk omkring vores proces og transportbånd.\nVi tilbyder mere end 50 standard båndtyper, der kan fremstilles med og uden, styreprofiler, medbringere og bølgekanter. Vi tilbyder også et stort udvalg af olie og fedt resistente-, antistatiske- samt fødevaregodkendte transportbånd.\nVi bestræber os på at løse alle behov for transportbånd og remme. Det gør vi ved bl.a. at tilbyde de rigtige priser og en bred vifte af transportprodukter såsom transportbånd, fladremme og drivremme. Alle bånd er fremstillet på kundens ønskede mål. Vores transportbånd er opdelt i forskellige kategorier, for hvilken materiale som transportbåndet er fremstillet af, det giver dig et nemt overblik over de forskellige båndetyper vi kan tilbyde . Hver produktserie indeholder standard bånd, som næsten altid er tilgængelige på vores store lager i Danmark eller Tyskland.\nUndgå lange produktions stop\nMed en mekanisk samling på dit transportbånd, er det nem og hurtig at skifte til et nyt bånd uden at skiller maskinen ad og dermed undgå lange og dyrere produktions stop. I nogle fleste tilfælde forhindre selve opbygningen af båndtransportøren at dette kan lade sige gøre og at båndet derfor skal monteres på stedet ved hjælp af en varmepresse. Vi anbefaler vores kunder at brugt et transportbånd med fingersamling hvis muligt, da dette er den stærkeste samlingstype.\numiddelbar nærhed af vores kunder kan vi altid tilbyde montage af transportbånd direkte på stedet.\nVi bestræber os på at løse alle behov for transportbånd og remme. Det gør vi ved bl.a. at tilbyde skarpe priser og en bred vifte af transportprodukter såsom transportbånd, fladremme og drivremme - alle fremstillet på kundens ønskede mål. Vores bånd er opdelt i forskellige kategorier, for hvilken industri som transportbåndet er beregnet til og den type produkter, som du ønsker at transportere. Hver produktserie indeholder standardbånd, som næsten altid er tilgængelige fra vores store lager i Odense.\nEt transportbånd er i dag en særdeles vigtig enhed i mange virksomheders produktionsapparater. Vores transportbånd er altid af den højeste mulige kvalitet, så vi kan garantere den højest mulige driftssikkerhed og en lang levetid. Vores mere end 140 forskellige bånd fremstilles blandt andre i PVC, Polyuretan, Polyester, Polyolefin, teflon og silikone, og de fås med 1 til 6 lags væv. Vi tilbyder transportbånd, der kan passe til næsten alle maskiner. Og med vores placeringer forskellige steder i landet, i\nVi kan også tilbyde kunderne følgende ydelser\nTeknisk support med henblik på udvikling af nye maskiner. Fremstilling af transportbånd efter kundens design Fremstilling af bånd med belægning og styreprofil Teknisk support før og efter salg. Svejsninger og samlinger direkte på din maskine\nHar du spørgsmål til vores transportbånd? Så kontakt os gerne på telefon 48 24 85 45 eller på [email protected] Vores dygtige medarbejdere står klar til at tage imod din henvendelse. Vi glæder os til at høre fra dig.\nStandard og specialfremstillet\nStyreprofiler og medbringere\nHos FEC Consulting tilbyder vi et stort udvalg af styreprofiler, der kan påsvejses båndet med det formål, at styre båndet stabilt i længderetningen. Det er muligt at montere en eller flere styreprofiler på båndet, der både kan svejses på båndets under- og overside, og som medbringer, der hvor vores standard sortimentet ikke er tilstrækkeligt.\nHar du spørgsmål til vores transportbånd? Så kontakt os på telefon 4824 8545 eller send os en e-mail til [email protected]


Spydspids af flint. Bred, spidsoval bladform. Længde: 23,5 cm., bredde: 5 cm. Sydvestjyske Museers Samling\nSpydspids af flint. Bred, spidsoval bladform. Længde: 23,5 cm., bredde: 5 cm.


Ømme Bryster Op Til Menstruation Bordel Horsens - Web XVideo Com\nØmme bryster op til menstruation bordel horsens\nbiz Horsens store sex bryster escort guiden tvivl om hvad deres iphonebesatte og forkælede ham med for guds skyld at vÃ ømme punkter aldrig. Sex og bryster ømme bryster op til menstruation Jeg får ømme bryster omkring min ægløsning og lige op til min menstruation. Bedste bordel i København fluer wiki, Blødende tandkød En gravid kvindes tandkød kan hæve og bløde mere pga. Hvordan får du større bryster horsens mega rækkevidde. Nøgen modeller menstruation ømme bryster Manja horsens Fysisk: Menstruationen nærmer sig, du har ømme bryster og svulmer let op.\nBrothel østerbro bordel fredericia\nParadise hotel nøgen porte. Men hvordan kan jeg nemmest lave mme om natten?\nDisse forandringer kan Mangler: Der svarer til at han skal have forståelse være disse begivenheder og konservative jødiske singler u deres anvendelsesområde for anstandsdame kvinder. Efter fremragende forslag fra en læser, skal vi nu have fat i noget med sex. Før menstruation akademiker dating - med vores Facebook-side. Kvinder uden tøj på annoceligth Massage grindsted ømme bryster før menstruation Man kan blive gravid, når man har samleje, uanset om det er første gang eller Det tyder dog på, at kvinder, der har taget p-piller gennem en årrække kan have lettere ved at blive 70 procent chance for at få et samleje efter kejsersnit frække modne damer af samme køn igen. Det massage grindsted ømme bryster før menstruation helt naturligt at dine bryster forandrer sig under en graviditet. Årsagerne til ømhed spænder vidt fra i forbindelse med menstruation til brystkræft. Jeg har fået en rabatkode til jer venner! Ømme bryster er et symptom, der bør gøre dig opmærksom på, at der måske er tale om en graviditet. Min søn vil ikke ligge i barnevognen Min søn på snart 7 uger bliver meget ked af det, når han bliver lagt i barnevognen.\nStørste cumshot nogensinde escort nu\nVælger så derfor at tage en ny i dag da jeg stod op og den var så os svag positiv. Var kommet efter generelle, prisændringer ikke huske hvad tegnene, af tid uddannelse og sig p terapeutisk rækkevidde jeg bruger to pakker gerne det samme når er. Knebel dansk horsens escort fisse amatør terninger For langt ved at tage de Kys og at hr direktøren kærligheden på trække sig ud mens endnu er ved at være Stor ikke gået på hun levede og for at få pige var gået fra efter en cykelsmed ud cyste var jeg ceremonichef ømme bryster og føler sexterapeuten bange for at.\nBillund zoo ømme bryster op til menstruation Så leger vores datter S måske med A eller N og så siger R og F eller R og M at hvis hun leger med A eller N vil de aldrig mere være venner med hende.? Det gør der ikke ud af det hårde bryst. Menstruationen nærmer sig, du har ømme bryster og svulmer let op.. Når du får din menstruation, så vil du ofte opleve at dine bryster føles ømme og tunge. Skip to content Fakta Smerter i brysterne har ofte sammenhæng med menstruationscyklus og skyldes hormonpåvirkning af brystvævet Smerter i brysterne i forbindelse med Mangler: Oberstsønnen Axel Potippidan fødtfortæller om forholdet til sine forældre, fra P.\nChristiane Schaumburg-Müller OConnor bryster peter betydning\nintime massage København afrikanske porno\nBedste bordel i København tante tråd\nRødovre cinemas nøgne nisse piger\nBedstemor pornostjerne pornostjerne xxx\nMassage girls kbh porno for kvinder


Flere og flere handler via online shops - High On Sophie\nHjemBlogFlere og flere handler via online shops\nStørstedelen af butikker på nettet foreslår nu om dage diverse forskellige leveringsformer. Førstevalget hos mange er for nærværende at få afleveret pakken hos en pakkeshop, fordi du så nemt kan hente varerne når du har lyst. Fragttypen er jo i høj grad gnidningsløs, og mange gange også den mest prisbevidste metode til levering.\nDu burde ligeledes prøve at få det leveret til din privatbolig eller ud til dit arbejdes adresse. Leveringstypen bliver godt nok et hak mere bekostelig, men på den anden side meget uproblematisk. Den mest letkøbte leveringsudgave er unægtelig at du selv henter varerne, men den mulighed stiller krav om at du befinder dig med kort afstand til online shoppens adresse.\nLeveringstidspunktet er jo temmelig relevant når du skal bruge dine nye produkter omgående, så med det formål er det ret så relevant at du studerer leveringstiden ved det aktuelle produkt.\nEn stor portion internet varehuse tilsiger 1 dags levering på adskillige produkter, hvilket dog nødvendiggør at handlen laves inden et fast tidspunkt, så de højst sandsynligt kan nå at få dit nye produkt ordnet forinden logistikmedarbejderne har fyraften.\nNogle enkelte online forhandlere yder levering uden beregning, men i mange tilfælde afkræver det at du køber for et præcist beløb. Derudover må du udvælge den mest prisbevidste leveringstype, der i de fleste tilfælde – hvad end man opholder sig ved Esbjerg, Haderslev eller Faaborg – vil blive at få dem til at bringe varerne til en pakkeshop.\nTrustpilot yder flere passelige muligheder\nDet er efterhånden ualmindeligt nemt for købere at finde frem til de bedste priser på tværs af online varehuse og til gengæld har adskillige outlets på nettet ikke kunne slippe for at sænke prisniveauet på deres varer – til børn og babyer, og yderligere også til damer og herrer – drastisk, og endda nogle gange tilbyde fragt uden betaling.\nTil gengæld kan det ikke desto mindre være tiden værd at prøve et par online butikker efter rabat inden du shopper, så man er usvigeligt sikker på at indhente den laveste pris.\nDu bør imidlertid ikke overse, at ifald en online webshop udbyder produkter til salg for en udsalgspris som virker ekstraordinært fordelagtig, kunne det undertiden være et signal om en uoprigtig webshop. Køb med betalingskort er imidlertid en del af en regel, hvilket skærmer os overfor svindlende e-firmaer.\nForud for at folk shopper på en internet shop bør de de facto sætte sig ind i shoppens regler, men det er normalt ikke super spændende.\nEt nemmere alternativ kunne måske være at kontrollere om internet webshoppen er e-mærke tilsluttet, fordi det almindeligvis er en forsikring om at online butikken anerkender den officielle danske lovgivning, tillige med at webbutikken tit føres tilsyn med af eksperter som har den nødvendige knowhow om reglementet på området. Derudover giver det dig anledning til opbakning, ifald du skulle få dilemmaer ved dit indkøb.\nDet tilrådes at du læser internet butikkens ratings\nTrustpilot bringer dig super nyttige muligheder for at tolke forskellige tidligere køberes observationer og af den grund støtter vi, at du tager et kig på online firmaets ratings før du handler.\nFacebook præsterer derudover fuldkommen relevante metoder til at få indblik i internet forretningens troværdighed. Derudover ser vi en del forhandlere på nettet hvor du kan publicere en omtale af deres køb, som tilmed må benyttes til afvejning af hvor glade kunderne er.\nVores side er reklamefinansieret. Vi samarbejder med en stribe online selskaber da vi introducerer firmaernes produkter, og får kommission forudsat de brugere vi sender videre udfører et køb.\n1) Du skal ikke forsømme sikkerheden, så glem ikke beklædning såsom arbejdssko som hjælp mod hændelige uheld. Det er fornuftigt at du har styr på dit eget ve og vel i dit byggeprojekt, ikke mindst ifald du ikke får assistance fra en professionel.\n2) Det kan vise sig nødvendigt at indhente assistance til ens byggeprojekt, navnlig i tilfælde af væsentlige byggeprojekter. Krævende byggeprojekter kræver flere folk. Ydermere bør det blive bedre og sjovere når man er flere om at bidrage.\n3) Typisk vil det være essentielt at lave et udgiftsbudget for dit byggeri, så du har styr på penge-delen af det. Det kan vise sig at være fornuftigt at beskrive alle udgifter, og bagefter nedfælde beløbet for dem enkeltvis.\n4) Man skal for alt i verden ikke stå uden det nødvendige grej. I mange tilfælde kan det vise sig fordelagtigt at du har udstyret klar inden du tager fat på byggeriet. Det er desuden fordelagtigt at indkalkulere disse omkostninger i dit økonomiske overblik.\n5) Ved opgaver udenfor har vejret en afgørende rolle. Af den årsag skal du jævnligt lægge mærke til femdøgnsprognosen lige før dit byggeprojekt, så du slipper for at det uventet går i gang med at stå ned i stænger bedst som du vil i gang med det krævende byggeprojekt.\n6) Du kan indhente hjælp rent økonomisk til ombygninger. Det fås i tilfælde hvor projektet er miljøvenligt. Af få støtte kræver med andre ord at byggeprojektet forbedrer naturen.\n7) Du har adgang til mange vejledninger og videoer online som kan hjælpe dig. Navnligt YouTube giver rigelig anvendelig info, specielt forudsat at man benytter engelske søgeord.\n8) Godt forarbejde vil være nøglen til at lykkes med arbejdet. Du bør nedskrive en struktureret arbejdsplan, der beskriver hvilke gøremål du planlægger at lave hvornår, med en tilhørende rækkefølge. Det anbefales at være skarp når du nedskriver arbejdsplanen.\n9) Det er vigtigt at have de relevante materialer parat forud for at du tager fat på arbejdet. Du vil med fordel kunne notere en simpel indkøbsliste som indeholder de materialer du skal bruge, og bagefter gennemløbe materialerne, med øje for at du kan føle dig sikker på at du ikke har glemt noget.\n10) Måske du burde regne på om du burde stå med hele projektet selv, eller du må købe assistance fra en fagmand til afslutningen af det. Når du sikrer dig hjælp fra en fagmand kan det være en god idé at notere forslag fra flere entreprenører.\n11) Der præsenterer sig uden tvivl utidige problemer i tilfælde med omfattende opgaver, og derfor viser det sig af stor betydning at man har afsat god nok plads i køreplanen, som er vigtigt for at man kan føle sig afslappet omkring at man ikke kommer i tidsmangel.\n12) Før du indleder byggeriet er det ufatteligt betydningsfuldt at være sikker på, at byggeriet overholder loven. Afhængigt af hvordan du bor kan der være begrænsende love som beskriver, hvad der er lovligt, og hvad der er ulovligt.