Sommerhus Feriecenter Klinthom Marinapark Møn | Sommerhusudlejning i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn\nLej sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn med vores søgemaskine. Vi har samlet sommerhusene i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn fra både sommerhusbureauerne og private her på siden, så du hurtigt og let kan finde den feriebolig, der passer dig allerbedst.\nHvis du lejer dit sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn med Campaya, er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler sommerhusene på tværs af de mange forskellige sommerhusudlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som sommerhusene også kan lejes til på sommerhusudlejernes egne portaler. Hele formålet er at gøre det så nemt som muligt for dig at finde det perfekte sommerhus til ferien i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn.\nCampaya Feriehusudlejning har mange års erfaring med at hjælpe danske og udenlandske sommerhusgæster godt afsted på ferien. Når I tager i sommerhus Feriecenter Klinthom Marinapark Møn, er der rigtig gode muligheder for at læne sig tilbage i sofaen eller i havestolen med en god kop kaffe eller en kold øl og nyde hinandens selskab. En ferie i sommerhus er nemlig indbegrebet af hygge og god stemning. Her er der ingen sure pligter som tøjvask, rengøring og græsslåning. Det eneste, I skal koncentrere jer om, er at få hygget godt og grundigt i hinandens selskab med brætspil ved spisebordet, sjove lege i haven og familiemiddage på terrassen. Sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn er dansk hygge, når det er allerbedst.\nFind det helt rigtige feriehus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn\nI kan hurtigt og nemt danne jer overblik over sommerhusene i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn fra de mange forskellige sommerhusudlejere herunder, hvor alle sommerhusene er oplistet. Hvis I finder et sommerhus Feriecenter Klinthom Marinapark Møn, som I gerne vil kigge nærmere på, klikker I bare på sommerhuset, hvorefter I bliver sendt videre til en side med al information om sommerhuset. Her kan I blandt meget andet blive klogere på, hvor langt sommerhuset er fra vandet, hvad det koster i jeres ønskede lejeperiode, hvor mange senge og værelser sommerhuset har og meget, meget mere.\nDet er let at leje et sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn med vores søgemaskine. I klikker jer bare ind på sommerhuset, vælger den ønskede periode og lejer huset. Hvis I har brug for hjælp til at finde det rigtige sommerhus, sidder vores kundeservice klar ved telefonerne alle ugens dage. Vores kundeservicemedarbejdere kan hjælpe jer gennem hele bookingprocessen. De kan hjælpe jer med at finde en ferielejlighed, der opfylder alle jeres krav om pris, beliggenhed, antal personer og meget mere.\nHvis I får brug for gode råd eller andet, når I er på jeres ferie i sommerhuset i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn, er I også meget velkomne til at kontakte os, så guider vi jer i den rigtige retning og finder en løsning. Vi står selvfølgelig også til jeres rådighed efter jeres ferie, hvis I måtte have spørgsmål. Vi gør kort sagt alt, hvad vi kan for at give jer en god oplevelse i sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn. Hele vejen igennem processen.\nVi kan også hjælpe jer, hvis I har særlige ønsker til jeres sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn. Vi har fx stor erfaring i at hjælpe private og virksomheder med at langtidsleje sommerhuse, ligesom vi kan hjælpe jer med at opfylde jeres særlige krav til sommerhuset. Vi kan finde dét sommerhus, der passer jer bedst i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn eller tæt ved. Hvis I er fleksible, når det kommer til beliggenheden, vil det i langt de fleste tilfælde være muligt for os at finde et sommerhus, der til fulde lever op til jeres forhåbninger. Der er altså ingenting til hinder for, at I kan få lige præcis det sommerhus til jeres ferie, som I har drømt om. Kontakt Campaya Sommerhusudlejning Feriecenter Klinthom Marinapark Møn og hør nærmere.\nCampaya Sommerhusudlejning er din garanti for en tryg ferie i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn\nHos Campaya Sommerhusudlejning Feriecenter Klinthom Marinapark Møn har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde sommerhusgæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores sommerhussøgemaskine og finder det perfekte sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn, og når I snakker med os i telefonen.\nI er med andre ord sikret et højt serviceniveau og en tryg oplevelse, når I lejer jeres sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn på Campaya.dk.\nSommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn er hygge og god stemning\nLangt de fleste danskere har masser af minder fra barndommens, ungdommens og voksenlivets hyggelige ture i sommerhus med familien og vennerne. Sommerhusferien kan noget helt særligt sammenlignet med andre ferieformer. Når I er i feriehus Feriecenter Klinthom Marinapark Møn træder I ind i en antidagligdag, hvor den vigtigste opgave i løbet af dagen er at finde ud af, hvordan I kan hygge jer allermest.\nFor nogle handler sommerhusturen i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn om at opholde sig i sommerhuset, spille spil, have hyggelige snakke, læse bøger, spille kongespil i haven eller tage på tur ud i den omkringliggende natur. For andre danner sommerhuset rammen om en ferie, hvor I tager på daglige ture ud til de nærliggende seværdigheder, attraktioner og ud i den skønne natur. Det er helt op til jer, hvordan I vil bruge jeres sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn. I alle tilfælde er I garanteret en ferie, hvor I både har masser af hjemlig hygge, tid til hinanden og mulighed for at få en masse sjove oplevelser med hinanden eller bare at komme lidt væk fra hverdagens trummerum.\nFerieboligudlejning i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn\nCampaya Sommerhusudlejning Feriecenter Klinthom Marinapark Møn er en digital virksomhed med lokal tilstedeværelse i hele landet. Når I lejer et sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn gennem os, lejer I det fra en af vores mange partnere, som er forankret i det lokale. Det betyder, at I har en sparringspartner i lokalområdet, og I henter og afleverer fx nemt jeres nøgle ved en af vores lokale samarbejdspartnere. Det fremgår mere præcis af de rejsedokumenter, I modtager, når I har booket. På den måde får I både det fulde overblik over sommerhusene i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn, ligesom I får den lokalforankrede service og imødekommenhed hos vores mange lokale samarbejdspartnere.\nFeriebolig i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn for enhver smag\nDer findes sommerhuse i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn og omegn for enhver smag. I kan bruge vores søgemaskine herunder til let at finde de ferieboliger, der passer jer bedst. I har mulighed for at præcisere, hvor meget jeres sommerhus må koste, hvilken periode I skal bruge sommerhuset i, hvor mange personer der skal være plads til, antal sengepladser, afstand til strand og by, om I må have husdyr med, om det skal være et sommerhus med pool og meget mere.\nHvis der ikke er et sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved Feriecenter Klinthom Marinapark Møn. På den måde vil I i mange tilfælde kunne finde et feriehus, som lever op til jeres ønsker.\nI kan også bruge kortfunktionen til at trække jer rundt i området og se, hvor de forskellige sommerhuse ligger. Det er en smart måde at blive inspireret på, og samtidig kan I på den måde let finde et sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn, som ligger tæt på det, I ønsker.\nNogle vil nemlig helst holde deres ferie midt i naturen, mens det for andre er vigtigere at være tæt på by og oplevelsesmuligheder. Den slags kan I helt selv definere i søgemaskinen, så I finder det sommerhus Feriecenter Klinthom Marinapark Møn, som passer bedst til jeres ønsker.\nSommerhus til leje i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn hele året\nDet er populært som aldrig før at leje feriebolig. Ikke bare i sommermånederne, der er også rigtig stor efterspørgsel på sommerhuse til leje i årets øvrige ferieperioder som efterårsferien, vinterferien, påsken og henover jul og nytår. Når I kommer tæt på jeres ønskede afrejsedato, er det også muligt at leje sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn i kortere perioder, fx henover en weekend. Feriehuse, der ikke er lejet ud, kan nemlig i mange tilfælde bookes i kortere perioder, når I er tæt på afrejsedatoen. På den måde tjener sommerhusudlejerne et beløb på sommerhuset, selvom det ikke bliver udlejet en hel uge. Det er en oplagt måde at få en lille miniferie på, hvis I lejer et last minute sommerhus i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn i en kortere periode.\nFå en minderig ferie i Feriecenter Klinthom Marinapark Møn\nFor mange er barndommens ferier noget af det, der træder tydeligst frem i hukommelsen. De varme sommeraftener med sjov i haven til langt ud på aftenen, pandekagebagning i køkkenet og mad over bål. Yatzy, ludo, kortspil, Bezzerwizzer. Alt det og meget mere er oplevelser, der brænder sig fast i ethvert barnesind og er noget, som I sammen og hver for sig kan tænke tilbage på i mange år og i nogle tilfælde for altid. Der er ikke noget, der knytter folk sammen som oplevelser, og et sommerhus Feriecenter Klinthom Marinapark Møn er den perfekte ramme om en masse hyggelige oplevelser i familiens skød. Hvis du selv tænker tilbage, har du så ikke et særligt minde fra en sommerhustur, der står knivskarpt i din erindring?\nI Klintholm Havn finder I denne ferielejlighed beliggende på 1. sal med panoramaudsigt over vandet og bare cirka 200 meter til sandbadestranden. Lejligheden er i lyse farver og med moderne møblerin\nKr. 2765 - 3390 / uge


Næste vil du overveje, om at bruge sofabord lager hele spiselige bønne eller pre-run grundstødte kaffe, når de foretager almindelig forkølelse bryggeri\nPuroast Og introducerer vores pop-fransk Stege i single gøre og 100 Tæller gave du alle fordelene ved en voks rørige java uden bitterhed Nyde Kaffe Avlerne Og I Keurig 20 kompatible maskiner Puroast Og leverer til dig fra gård til en kop enkelt af de omgå smage kaffer i Verden til at Opdage Puroast Og Puroast Og giver dig 70 pct mindre grad Elvis end andre sofabord lager ledelse java-mærker og-7X flere antioxidanter end grøn te blad Prøve Puroast Kaffe og Føler sig Bedre Ikke Bitter\nAma Coffeeon Sofabord Lager Drev Cloud Depot Fra Ama Fromon\nEngelsk taleproduktionspersonale, der lykkedes vores liv lettere (i højeste grad af mennesker her talte ikke engelsk). Denne studerende logi er velegnet til unge rejsende med e .press budget. Det er tæt på BTS og båd pier, gå foran for nogle. House ste .ard (Jr) er venlig og sol gøre det andet Personale. De didnt tilstrækkeligt ordentlig fast føde kun, vi havde morgenmad med brød, mad korn og mælk, som er mere end tilstrækkelighed. De hjælper endda med at træne tidlig morgenmad. Tak for sofabord lager service.


Konservative ildtunger | Kulturkamp\nAt Berlingske holder sin konservative tradition i hævd, blev bekræftet i pinsen, hvor der var hele to efter hinanden glimrende konservative kronikker. Begge omhandlede forholdet mellem frihedsværdierne og dansk kultur. Den konservative Rasmus Jarlov skrev om fællesskabet som frihedens forudsætning:\n”Det kulturelle fællesskab giver den tillid og forståelse mellem borgerne, som er en forudsætning for, at vi ikke behøver at gennemregulere samfundet og være på vagt over for hinanden. En stærk nationalstat med et stærkt kulturelt fællesskab er derfor den bedst mulige ramme for et samfund, hvor borgerne kan leve frit med hinanden. Når man værner om kulturen, værner man derfor om friheden.”\nDet filosofiske ægtepar Eva og Rune Selsing bidrog med en konservativ kritik af liberalismen, i hvert fald som den kommer til udtryk i den slags liberalisme, som f.eks. Liberal Alliance står for. Der er der da også rigtig god grund til at kritisere den kolossale naivitet i den liberale kulturforståelse (eller mangel på samme).\nDet herlige ægtepar skrev:\n”Konservative betoner kulturen og virkeligheden over de formelle rettigheder og det abstrakte. Det er ikke de kulturblinde rettigheder, der har gjort os frie, men et sammensurium af faktiske frihedsfremmende kulturelle traditioner og institutioner […] Friheden har vi opnået ved at organisere os i nationalstater, hvor vi som borgere kan være relativt autonome inden for en bestemt grænse. Det er i rammen af disse stater, at friheden har udviklet sig i vores del af verden. Netop fordi vi er relativt ens inden for disse stater, og har kærligheden til nationen samt tilliden til naboen til fælles, tillader vi hinanden at være frie. Vi kender hinanden, selvom vi måske aldrig har talt sammen. Den forståelse giver tryghed, som ikke blot er befordrende for ejendomsret og samhandel, men for respekten for andre mennesker generelt.”\nDe to fortsætter med at påpege, at liberalisten advokerer for statslig neutralitet og dermed reelt for en afvikling af nationalstaten – ligesom man ønsker på den yderste venstrefløj. Man vil ikke have en nationalstat, fordi den diskriminerer. Og dét gør den jo, altså diskriminerer. Føj! Men altså, Selsingerne argumenterer for det rette i denne type diskrimination, og man skal vist være venstreorienteret, multikulturalist, politisk korrekt radikal eller Liberal Alliance-sværmer for at være uenig.\nLad os bare tage nogle af de tilfælde af diskrimination, som forfatterne med deres egne ord opregner:\nStaten har grænser, som ekskluderer ikke-statsborgere. Den giver goder, beskyttelse og frihed til egne borgere, ikke til andre.\nStaten kommunikerer og giver et bestemt sprog forrang, nemlig dansk.\nStaten gennemtvinger ensartet uddannelse til alle i folkeskolealderen, der gerne skulle give en fælles kulturhistorisk bevidsthed.\nI Danmark tvinger vi alle til at have et fælles vidensmæssigt og kulturelt udgangspunkt for at kunne fungere som borgere.\nVi fremhæver nationale symboler og fejrer hellig- og mærkedage.\nVores statslige kulturinstitutioner giver særlig forrang til dansk kultur og dansk historie.\nVi giver familien – ikke klanen eller andre kollektiver – særstatus og en favorisering. Kernefamilien er ikke en værdi-blind organiseringsform, men en kristen tradition.\nSåledes Eva og Rune Selsings liste, der kunne udbygges. Jeg vil gerne supplere dette kulturelle forsvar for frihedsværdierne ved bl.a. at udbygge henvisningen til kristendommen.\nDer fremføres ofte et liberalt argument om, at frihedsværdier som f.eks. ytringsfrihed ikke er danske opfindelser og bestemt ikke eksklusivt praktiseres i en dansk sammenhæng, og at frihedsværdierne endda i lang tid blev bekæmpet af den herskende religion, inden den endelig vandt indpas i Danmark som følge af oplysningstidens liberale strømninger. En fortaler for dette synspunkt er bl.a. Jacob Mchangama, som jeg skrev om i mit foregående blogindlæg.\nNår man læser, hvad de liberale skriver, får man nogle gange det indtryk, at frihedsværdierne nærmest blev opfundet ved tilfældigheder i andre europæiske lande som Frankrig, England og Holland og blev forsvaret af isolerede intellektuelle for så at blive importeret af en elite i Danmark (jf. Struense). Siden fik værdierne status som en art ”versunkenes Kulturgut”.\nHertil kan man svare, at dansk kultur ikke er en i sig selv lukket ”boble”, men netop åben for påvirkninger udefra. Men som enhver anden strømning omformes også oplysningen, når den indoptages i en anden kultur, f.eks. i en nationalromantisk kultur som den danske.\nDen danske kultur kan konkretiseres i form af særlige traditioner som den protestantiske kristendom, den grundtviganske folkelighed, den kierkegaardske eksistentialisme og senere det kulturradikale emancipationsprojekt og den tidehvervske kritik, bare for at tage en håndfuld eksempler.\nIdeen er, at i den relativt rolige og ubrudte historiske sammenhæng som den danske, har den ene tradition indeholdt det, den anden manglede og således supplerer de hinanden. Resultatet har været en dansk kultur, der historisk har været præget af et levende civilt samfund præget af frisind, med et grundtvigsk ord.\nNår især den moderate, ikke revolutionære, oplysning vandt frem herhjemme, skyldes det, at protestantismen havde beredt grunden; det historiske perspektiv må med. Den vigtige pointe er nu, at disse moderate oplysningsstrømninger – der især på angelsaksisk grund (f.eks. hos David Hume, Edmund Burke og Adam Smith) bar frihedsværdierne frem – fandt frugtbar grobund i dansk kultur.\nFordi der er forskelle på frihedsværdierne i deres konkrete kulturelle udformning, giver det ikke megen mening at tale om én almen, overordnet og universel Kultur i ental, f.eks. ”oplysningens kultur”, og det giver kun i en afsvækket forstand mening at tale om en transkulturel og oplyst ”Civilisation”, hvis fortalere så på selvbekræftende vis kan påberåbe sig i modsætning til det formørkede ”barbari” (hvilket er en stilfigur, der hyppigt anvendes på begge fløje: også repræsentanter for Dansk Folkeparti opfatter islam som barbari, hvad islam naturligvis ikke er. Islam er en fuldgyldig civilisation).\nDet giver mere mening at tale om partikulære, historiske og stedligt definerede kulturer. En nation udgør et sådant kulturfællesskab – om sproget, territoriet, religionen, traditionerne og normerne. Det er kulturen, der sætter grænser for, hvilke frihedsværdier en nation vil kunne indoptage udefra og hvilke traditioner, der vil blive overført fra den ene nation til den anden i tilfælde af gensidig kontakt. Den praktiske brug af frihedsværdierne vil nemlig ofte ubevidst være præget af de i forvejen givne kulturelle forudsætninger i form af værdier, fordomme, menneskesyn, verdensforståelse, normer og dyder.\nNordeuropæiske protestanter vil med andre ord lettere, og har lettere kunnet, indoptage den moderate oplysnings frihedsværdier, som bl.a. værdierne om ytringsfrihed, personlig ansvarlighed, selvstændighed, kritisk tænkning, dissens og statskritik, end f.eks. katolske sydeuropæere, ortodokse østeuropæere, for ikke at tale om muslimer og folkeslag fra andre ikke-vestlige kulturer.\nMan kan ikke gå på indkøb i kulturernes bazar og frit sammensætte verdenssyn og livsopfattelser, der har rod i andre kulturtraditioner som f.eks. de islamiske, hvor skæbnetro, utopisk tænkning, lovreligion, familisme, stammeloyaliteter, ære osv. spiller en central betydning.\nDe kulturelle forudsætninger skal være til stede, for at frihedsværdierne kan slå rod. Kun hvis udefrakommende værdier lader sig indpasse i det allerede eksisterende kulturmønster eller er i stand til at tilfredsstille særlige behov af lokal og national art, vil de være i stand til at overleve i længden.\nNej, verden er mangfoldig. Forestillingen om en konfliktfri Kultur, et globalt kosmopolitisk samfund, universelle værdier og kulturelt frisatte verdensborgere er liberale illusioner. Berlingskes mange gode tunger af pinseild understreger dette. Og skulle man have løst til at høre mere konservatisme fra de solrige pinsedage, kan man lytte med her.\n- 1. juni 2012 13:45\n“Man kan ikke gå på indkøb i kulturernes bazar og frit sammensætte verdenssyn og livsopfattelser, der har rod i andre kulturtraditioner som f.eks. de islamiske, hvor skæbnetro, utopisk tænkning, lovreligion, familisme, stammeloyaliteter, ære osv. spiller en central betydning.”\nEn stråmand som bloggen bruger meget lang tid på at bygge op.\nMen holder den? Nej.\nNogen er fatalister og nogen er Indre Missions. Nogen tror på Javhe og nogen, på Vishnu. Nogen er frimurere og nogen tror på spøgelser.\nDen enkelte må og kan tro på hvad pokker han eller hun selv vil.\nDisse frihedsværdier er osse indbefattet i konservatismen.\nKonservatismen begrænser ikke den enkeltes frihed. Den begrænser først og fremmest samfundets udviklingsfrihed – at denne ikke må udvikle sig stokastisk og kaotisk, men indenfor definerede (nemlig konservative) rammer. (Daterende sig tilbage til Burkes kritik af den franske revolution).\n“Nordeuropæiske protestanter vil med andre ord lettere, og har lettere kunnet, indoptage den moderate oplysnings frihedsværdier, som bl.a. værdierne om ytringsfrihed, personlig ansvarlighed, selvstændighed, kritisk tænkning, dissens og statskritik, end f.eks. katolske sydeuropæere, ortodokse østeuropæere, for ikke at tale om muslimer og folkeslag fra andre ikke-vestlige kulturer.”\nFrihedsværdierne hos individdet er yderst sjældent begrænset af religiøse eller kulturelle forhold.\nDer hvor begrænsningen slår igennem, er i samfundet, ikke hos individdet.\nFejlslutningen udstilles derved at den fortolker sig frem til at folk som lever i diktaturstater, selv har valgt diktaturet som styreform og totalitarismen som samfundsmodel.\nDet findes der imidlertid ikke eet eneste eksempel på i historien.\n- 1. juni 2012 16:49\nEn lille underfundighed. Kurt Dejgaard skriver:\n“Fejlslutningen udstilles derved at den fortolker sig frem til at folk som lever i diktaturstater, selv har valgt diktaturet som styreform og totalitarismen som samfundsmodel.\nDet findes der imidlertid ikke eet eneste eksempel på i historien.”\nDet er et faktum, at de danske stænder i 1660 tilsluttede sig en enevælde, som intet land i Europa kunne opvise magen til. Al magt blev via den lidt senere Kongeloven placeret hos monarken og gjort arvelig, mod at monarkerne til gengæld skulle stå til regnskab overfor Gud. Folket havde i realiteten udnævnt en diktator, hvis familie havde arveret til det uindskrænkede herredømme. 🙂\nDet er et overset fænomen, at vore som oftest i senere tider kraftigt udskældte konger tog den tillid og det ansvar alvorligt, og at de endda af kristen barmhjertighed og efter evne nåede dertil, at de nærmest pr. automatik omstødte mange af de hårde domme, der faldt ved domstolene. Det glippede dog i tilfældet Struensee, hvilket skabte en del forfærdelse hos bl.a. Henrik Stampe, som var en af ildsjælene, da Struensee blev væltet og dømt. Havde man overset, at den kongelige hanrejs overbærenhed ikke omfattede dronningens elsker?\nMan kan i det hele taget tale om et totalitært dansk styre, for enevælden blandede sig ikke alene i retsvæsenet men i alverdens forhold som fx folks anskaffelse og brug af finere påklædning samt de få fornøjelser, man dengang havde. Alligevel formåede kongerne ofte at stå i et alfaderligt skær for manden på gulvet. Kongen var den lille mands ven, og det var ham man skrev til, når alt gik galt.\nHjælpen kom ofte hurtigt og myndigt til de nødstedte, og har man studeret enevælden, når man da også frem til, at den i mange henseender fungerede bedre end vore nuværende myndigheder kan leve op til. Folk blev ikke hængende i retssager i årevis, hvilket kan være ren tortur; datidens sagsbehandling var meget hurtigere.\nJeg er ikke uenig i, hvad de konservative ildtunger har at sige, jeg vil blot gerne understrege, at allerede i den første del af oplysningstiden var det især England, der trak og blev beundret, og det var før Burke og Smith kom ind i billedet. Såvel Holberg som Griffenfeld og Ole Rømer studerede i England, hvor The Glorious Revolution 1688 tændte et nyt lys, som pudsigt nok fik lov at brænde videre i den danske enevælde, så at den umærkeligt blev oplyst i stedet for at udarte til det despoti, den kunne være blevet. Denne udvikling skyldtes ikke alene en særlig danskhed men måske nok så meget nogle dygtige oplyste embedsmænd, som kom hertil fra de tyske fyrstedømmer og ofte var ilde lidte og omtalte af danskerne som flest.\nThe Glorious Revolution fandt sted 100 år, førend den franske revolution løb af stablen. Bittert nok, kan man sige, var beundringen i det franske aristokrati for de engelske forhold vidt udbredt, førend samme aristokrater blev ført til guillotinen. Da Benjamin Franklin repræsenterede det nye USA i Paris, var han også et hit i aristokratiet, og lad os ikke glemme, at det var oplyste borgere, der stod for Septembermyrderierne i 1792, som mere end noget andet markerer, hvor rædselsfuldt den franske revolution udartede sig. Jeg elsker at fortælle, at den amerikanske gesandt Gouverneur Morris under Septembermyrderierne gemte rædselsslagne aristokrater i sit hjem i Paris og ofrede sin dyre vinkælder for at drikke dem fulde og dæmpe deres angst. Alt i mens han førte samtaler med den danske gesandt, der var den eneste af de øvrige gesandter, der var tilbage, alle de andre var hjemkaldt eller flygtet fra Paris. De to ville gerne have reddet Louis 16. og Marie Antoinette.\nEfter min mening har både Den franske revolution og Napoleonskrigene fået en alt for blid behandling af eftertidens historikere som flest, der desuden har været fantastisk dygtige til at lukke øjnene for den stilfærdige udvikling, der allerede nogle steder – fx i Danmark – var undervejs mod bedre forhold. Som den marxistiske historiker Eric Hobsbawm skriver i Revolutionens Tidsalder, var Thomas Paine ekstremist i England og USA men i Paris en af de mest moderate af girondinerne (i Jacobinerklubben). Han tilføjer, at resultatet af Den franske revolution var, at Madame Dubarry’s tidsalder afløstes af Balzac’, og det er næppe ment som en kompliment. Men den sidder!\nJeg bryder mig fortsat ikke om, at Jacob Mchangama’s meget yderligt gående liberalisme indirekte præsenteres i denne blog og Katrine Winkel Holms klummer som liberalismen en masse. Det har ingen gang på jorden. Og som tidligere henviser jeg til Venstre’s principprogram om det danske fællesskab. For debatten taber interesse, hvis den snævres ind til at være en holmgang mellem nogle få personer, der mere eller mindre påstås at repræsentere alle borgerlige og har nok i at bekæmpe hinanden i en osteklokke.\n- 1. juni 2012 18:16\nJeg synes ikke, at din fremstilling af statsomvæltningen 1660 er korrekt. Det der skete var, at borgerstanden, kirkens repræsentanter og kongen slog sig sammen om at tage privilegierne fra adelen, at stække adelens magt. Kongen blev godt nok enevældig. Men borgerstanden fik en ny økonomisk og social position. Der var altså tale om en frisættelse af borgeren, og det kan man ikke sammenligne med en diktaturtilstand.\nDen almindelige tolkning er også, at det er begivenheden i 1660 og den efterfølgende opblomstring af den borgerlige kultur, som gør, at vi ikke fik en blodig revolution i Danmark som den i 1789 i Frankrig.\nI Danmark blev der i 1660 ligesom indgået en pagt mellem borger, kirke og konge. Og den pagt synes jeg stadig er til stede i grundloven fra 1849, tiltrods for at nye udenlandske påvirkninger her trænger sig på.\nFor mig at se er den danske borgerlige kultur og vores frihedsfølelse og selvbevidsthed vokset frem af den lutherske reformation i 1635. Vores frihed er ikke vokset frem ved blodig revolution, men ved konsensus mellem borger, kirke og konge, og med borgeren i en mere og mere indflydelsesrig rolle, og kongen og kirken i en mere og mere tilbagetrukket rolle.\nDen historie er unik for det lille eventyrland Danmark og den synes jeg, at vi skal værne om ved at forholde os skeptisk over for de ”udenlandske” fænomener som republik, ateistisk stat, og de såkaldte universelle menneskerettigheder, som er kommet til verden gennem blodig revolution og frigørelseskrig, som ligger fjernt fra den danske mentalitet.\nI Danmark er friheden kommet til verden gennem en fredelig proces, og den eneste berøring med diktatur, vi har været i nærheden af, var, da vi var besat i 1940-45 af tyskerne.\n- 1. juni 2012 19:29\nKurt Dejgaard skriver ” Frihedsværdierne hos individet er yderst sjældent begrænset af religiøse eller kulturelle forhold.\nDer hvor begrænsningen slår igennem, er i samfundet, ikke hos individet.”\nFuldstændigt forkert hvad du her skriver – tag feks. forholdene i de islamiske lande.Her eksisterer ikke frihedsrettigheder som ytringsfrihed,kritisk tænkning, stats og religionskritik.\nI disse lande kan mennesket ikke frit opponere mod islams og i irans tilfælde, vogternes råds autoritet. Det enkelte menneskes frihedsværdier er således begrænset af ideologisk-politiske forhold.\nDu er også helt galt afmarcheret, når du skriver at historien ikke kender et eneste eksempel på at et folk selv har valgt diktaturet som styreform og totalitarismen som samfundsmodel.Det tyske folk gjorde det i 1933, da det valgte Hitlers nationalsocialistiske parti.Det tyske folk vidste udmærket da de valgte Hitler at han var modstander af demokrati og at han ville indføre førerstatsdiktaturets totalitarisme.\n- 1. juni 2012 20:05\nDu misforstår fuldstændig hvad jeg sagde.\n“[I de islamiske lande] eksisterer ikke frihedsrettigheder som ytringsfrihed,kritisk tænkning, stats og religionskritik.\nI disse lande kan mennesket ikke frit opponere mod islams og i irans tilfælde, vogternes råds autoritet. Det enkelte menneskes frihedsværdier er således begrænset af ideologisk-politiske forhold.”\nDet er korrekt. Men det er ikke fordi folk har fravalgt disse rettigheder, men fordi magten/”staten” ikke vil give dem lov.\nDerfor er det fejlslutning når Støvring tilskriver muslimer manglende respekt for frihedsværdier på det individuelle plan (hvorfor de i hans øjne ikke kan tilpasse sig vores frihedskultur).\nMuslimer i så godt som alle islamiske lande er jo netop undertrykte. Mange – sansynligvis alle – ville gerne have frihedsrettighederne. Men de må ikke få dem for magtapparatet.\nDen med at det tyske folk fravalgte demokratiet i 1933, er efterhånden temmelig fortærsket skrøne.\nDemokratiets afskaffelse skete ikke ved en folkeafstemning, men pr. dekret. Og nazistpartiet fik ikke flertal ved valget.\nSamme gælder for Iran ved shahens fald. Iranerne fravalgte ikke demokratiet. Ayatollah-styret tog det fra dem, unden at spørge.\nAf Morten Isaksen\n- 1. juni 2012 20:14\nKasper Støvring lovpriser, i bedste konservativ stil, den protestantiske kristendom, selvom man næppe kan forestille sig, at han tror på sandheden af nogen af de kristne dogmer (gud, opstandelse, jomfrufødsel, verdens skabelse ect.) som jo ellers er helt centrale for de troende, ihvertfald for de protestantiske kirkefædre selv, Luther og Calvin. Kasper Støvring knytter an til religionen, kristendomen, fordi han anser den for nyttig, ikke fordi han tror den er sand. Man må betegne det som uoplyst konservatisme, hvis dybeste fundament er frygt.\n- 1. juni 2012 21:29\nTak for dit indlæg. Du skal være opmærksom på, at de fleste af os har fået danmarkshistorien serveret i radikal aftapning, fordi en meget stor del af Danmarks historikere har været radikale, og for dem er adelen pr. definition Satans yngel.\nVirkeligheden var noget anderledes skruet sammen. Jeg husker med fornøjelse en forelæsning, hvor den konservative professor i økonomisk historie, nu emeritus, Ole Feldbæk tørt konstaterede de mange muligheder, der var for at noget kunne gå galt i arbejdsforholdet mellem bonde og herremand, men at dette tilsyneladende for det meste ikke skete, fordi det var til fælles bedste, at tingene fungerede. I så henseende har du ret. Danskerne fandt en fredelig måde at leve sammen på.\nHer i landet sad en del af adelen såmænd stadig på flæsket indtil lensafløsningen i det 20. årh. Undervejs var der dog sket nogle gevaldige ændringer indenfor standen, der før enevældens indførelse havde været på retur af flere grunde. Efter enevældens indførelse opstod der en ny rangadel ophøjet af kongen sideløbende med resterne af den gamle fødselsadel, og aldrig er man da gået højere op i titler end under enevælden, hvor den nye borgerstand stod i kø for at blive adlet eller i det mindste justistsråder og etatsråder eller andet, der lagde afstand til den gemene hob. Mennesket er sig selv lig til alle tider\nDet var naturligvis en spøg fra min side at skrive om et dansk diktatur, for sådan fungerede det aldrig, hvilket jeg også understregede. Men muligheden var til stede. Det er da også en kendsgerning, at Kongeloven i lang tid blev holdt utilgængelig og først udkom hen i 1700-tallet under Fr. 4. Den er i øvrigt et interessant udslag af moderne datidig tænkning, som man bl.a. kan læse om i Knud Fabricius’ ”Kongeloven”.\n”For mig at se er den danske borgerlige kultur og vores frihedsfølelse og selvbevidsthed vokset frem af den lutherske reformation i 1635. Vores frihed er ikke vokset frem ved blodig revolution, men ved konsensus mellem borger, kirke og konge, og med borgeren i en mere og mere indflydelsesrig rolle, og kongen og kirken i en mere og mere tilbagetrukket rolle.”\nReformationen var i 1535, og forudgående var det sket det, at det adelige rigsråd havde sat den lutheranske Chr. 3. på tronen, hvilket startede en grusom borgerkrig. Luther gjorde således sin entre i Danmark vha. adelen og i et blodbad, hvor en adelshær kæmpede for ham og imod danske bønder, der på deres side kæmpede for deres katolske tro og Chr. 2. Mange af bønderne blev mejet ned af Johan Rantzaus udenlandske soldater, der afgjorde sagen.\nOvergangen til lutherdommen forløb ikke gelinde og varede længere tid, end man tidligere mente. Dog ikke så lang tid som overgangen til kristendommen, der tog omkring en fem hundrede år. Derom har bl.a. professor Brian Patrick McGuire skrevet en interessant bog, hvor han flere gange langer en lige højre ud til de magtfulde brødre Lidegaards far Mads Lidegaard. ”Da Himmelen kom nærmere Fortællinger om Danmarks kristning 700-1300” Se det er jo også noget helt andet, end vi lærte i skolen, hvor Ansgar og Harald Blåtand fik hele æren.\nDet er sandt, at borgerskabet fik tiltagende indflydelse efter enevældens indførelse, og borgersønnen Griffenfeld var med til at give det et skub, men gennem hele 1700-tallet var veluddannede borger- og bondesønner i kamp for at få de stillinger, som traditionelt gik til den gamle fødselsadel, den nye rangadel og feudaladel og alle disse adeliges venner og protegeer. Der var allerede i 1600-tallet foregået en anseelig indvandring især fra Tyskland, om end den ikke kan sammenlignes med nutidens forhold, og den fortsatte i 1700-tallet, hvor der opstod en national dansk bevægelse, som i høj grad handlede om at få foden indenfor i de mange nye embeder som en større professionalisering af rigets administration førte med sig, og hvor mange tyskere fandt sig en plads. Til stor bitterhed for de danskere, der blev forbigået.\nIkke desto mindre har vi meget at være taknemmelige for, når det gælder dygtige tyskere. Men det er ikke ensbetydende med, at jeg mener, at den nuværende kulturfremmede indvandring er et gode for landet. Det synes jeg bestemt ikke.\nDet her blev som det foregående noget langt, men det er også et omfattende emne, hvor der er mange misforståelser i spil. Jeg er kommet i tvivl, om jeg huskede rigtigt, at da jeg skrev, at Ole Rømer, var i England, men det er i hvert fald et faktum, at Peder Schumacher studerede i Oxford i årene forud for enevældens indførelse og Kongelovens tilblivelse.\n- 2. juni 2012 0:08\nIgen mange kloge ord og fornuftige betragtninger. Men flertallet af danskerne synker blot dybere og dybere ned i den bundløse sump som kommunister og pladderhumanister har lagt ud til dem. Men bare nedsynkningen foregår en smule snigende og langsomt, bare Danmark og danskheden ikke udslettes idag men først imorgen, bare barbarerne og de rødradikale landsskadelige kliker kun undergraver og ødelægger danskernes økonomi, kultur og fremtid bid for bid, lidt efter lidt, skive for skive, så er den typiske almindelige dansker godt tilfreds.\nSnak uden handling, gratis slag i luften, kollektiv laden stå til, er åbenbart flertallets opskrift på at genopbygge demokratiet og redde landet og børnenes fremtid.\nHeld og lykke. De mange gratis ord skal nok hjælpe. Snart vil partierne og især Helle, Jelved, Vestager, Stampe, Barfod, Løkke og alle de andre politiske genier få dårlig samvittighed og lægge kursen om.\n- 2. juni 2012 1:21\nKurt – du har både og ret. Konservatisme er ikke forebeholdt højrefjøjen.\nI essensen, går konservatisme ud på, ikke at erstatte noget, før man har et bedre alternativ.\n- 2. juni 2012 9:53\nI dag den 2. juni og tyve år siden det kloge danske folk forkastede ØMU’en.\nI dag kan alle se at ØMU’en er et fatalt fejl-eksperiment.\nKasper Støvring er født i 1973, Dvs. han var til sit første valg hin juni-dag. Selvfølgelig kan alle blive klogere, men det er alligevel ærgerligt at have begyndt på det forkerte ben med at stemme på den fatale ØMU, hva’ Kasper?\nHeldigvis ville et flertal af den kloge og opvakte befolkning det anderledes. Det var et stolt øjeblik i landets historie, da vi forkastede den fatale traktat. Desværre blev resultatet mudret til af gennemsnitspolitikere som Uffe Ellemann og Poul Schlüter, som fik gennemtrumfet at vi skulle stemme én gang til, men vores track-record vis-a-vis den skæbnesvangre ØMU står stolt til denne dag, og den kan ingen tage fra os [Heller ikke de lusede politikere som allernådigst har fået lov til at repræsentere os]:\nVi ville ikke være med til den i 1992, 1993 og 2000. Og vi vil ikke være med til den i dag, og snart bryder den sammen.\n- 2. juni 2012 12:04\nKasper Støvring har som sædvanlig ret. Uden en demokratisk, oplyst og civiliseret nationalstat er det enkelte menneske overladt til sig selv og sværme af ulve, gribbe, hyæner og sjakaler.\nDet er trist at være vidne til at vores politikeres og TV-stationers flertal synes fast besluttet på at sprænge, nedlægge, pervertere og ødelægge det civiliserede samfund indefra og ovenfra.\n- 2. juni 2012 13:13\nRigtigt, nazistpartiet fik ikke flertal ved valget i 1933 men det blev det største parti og med støtte fra et lille konservativt parti, førte valget til at nazistpartiet fik magten. Det senere dekret om afskaffelse af demokratiet var blot en formalisering af en allerede indtruffen tilstand.\nDu skriver at sandsynligvis alle gerne vil have frihedsrettighederne.Umiddelbart skulle man tro det,men jeg tror at det er en sandhed med modifikationer, fordi det for mennesker som lever under et totalitært diktatur er lettere bare at gøre som de bliver beordret til end at tage personlig stilling og ansvar – det er lettere og risikofrit, bare at følge med flokken og følge parolerne end det er at udskille sig fra flokken med personlig stillingtagen og kritik.\n- 2. juni 2012 13:38\nJohn Laursen skrev:\n“fordi det for mennesker som lever under et totalitært diktatur er lettere bare at gøre som de bliver beordret til end at tage personlig stilling og ansvar – det er lettere og risikofrit, bare at følge med flokken og følge parolerne end det er at udskille sig fra flokken med personlig stillingtagen og kritik.”\nDet er jeg helt enig i, og nøjagtig den samme indstilling er uhyre almindelig i Danmark. Man skal ikke lade sig forvirre af, at folk laver lidt vrøvl, når det kommer til stykket gider de fleste alligevel ikke at gå mod strømmen, eller også er de for feje. Det siger sig selv, at i udprægede klan- og klientkulturer kræver enegang endnu mere af den enkelte.\n- 2. juni 2012 18:47\n“Du skriver at sandsynligvis alle gerne vil have frihedsrettighederne.Umiddelbart skulle man tro det,men jeg tror at det er en sandhed med modifikationer, fordi det for mennesker som lever under et totalitært diktatur er lettere bare at gøre som de bliver beordret til end at tage personlig stilling og ansvar – det er lettere og risikofrit, bare at følge med flokken og følge parolerne end det er at udskille sig fra flokken med personlig stillingtagen og kritik.”\nHvis den ide havde fugls føde på sig, ville diktaturer aldrig behøve at være politistater og aldrig behøve at undertrykke befolkningen med vold.\nMen i realiteten ser og hører vi med jævne mellemrum om gadekampe og massakrer mod civilbefolkningen i både Iran og de fleste arabiske lande.\nTror du folk går på gaden og demonstrerer med livet som indsats, fordi de keder sig?\n- 2. juni 2012 21:11\nTænke sig, der er nu forlydender fremme om at somaliske “nydanskere” sender over en milliard danske kroner pr. år videre til Somalia, hvor pengene bl.a. er til hjælp for islamistiske organisationer, der betragter Vesten som en fjende der skal nedkæmpes med alle midler. Læs selv artikel af Jalving under den rette blog.\n- 3. juni 2012 0:01\nSkousen og Ingemann,\nSkrev engang en sang. Med et omkvæd.\nHvis ikke hvor man står, kan må ikke vide hvor man går.\nVi er alle unike, alle med hver vores historie/liv, nogle af os, ved hvor vi står.\nAndre er på en rejse, ind i det ukendte.\n- 3. juni 2012 2:07\nDu skal lige have frisket lidt op på historien, Maria Due:\n“Det er et faktum, at de danske stænder i 1660 tilsluttede sig en enevælde…”\nNej, stænderne tilbød kong Frederik 3. at gøre Danmark til et arverige i stedet for et valgkongedømme. Danmark skulle derefter have en ny forfatning og her endte det med enevælde, på kongens foranledning.\nSå altså intet tilfælde af at “Folket” havde udnævnt en diktator. Det er vist næsten også for naivt at tro på at Folket, dvs. den brede befolkning, blev spurgt om noget som helst.\n- 3. juni 2012 5:25\n@ Kasper Stövring\nJeg kan ikke komme i tanke om et eneste eksempel på, at denne modsätning mellem konservative og liberalistiske frihedsvärdier, i praksis altså, har väret konfliktstof mellem Det konservative Folkeparti og Danmarks liberale parti Venstre, hen over den periode, jeg har väret voksen, en 45 år, hvor disse to partier har regeret Danmark ca. halvdelen af tiden. Desvärre.\nSå, hvis du kan komme med nogle eksempler, vil det gläde mig – og sikkert også andre med et konservativt temperament.\n- 3. juni 2012 10:54\n@Timmermann, jeg er fuldstændig enig.\nEn konservativ er ikke personificeret i forhold til\ndet offentlige, men til det private i familie,slægt,\nerhverv, religion og ejendomsretten kulturelt.\nPersoner i de liberale erhverv er jo typisk identisk\nmed konservative personer til den selvstændige med\nrespekt i handlefrihed,- skal vi sige RETTIDIG OMHU.\nStøvrings verden, er mange-fol-dig, NEJ, den er\nmange-folkelig og kulturelt forskellig.\n[Kina er mangfoldig,men samtidig retten til liberal\nselvforsørgelse,at tjene til livets ophold ved egen\n- 3. juni 2012 12:02\n” Hvis den ide havde fugls føde på sig, ville diktaturer aldrig behøve at være politistater og aldrig behøve at udertrykke befolkningen med vold ”\nFejlslutning – netop fordi diktaturstater har taget patent på magten,tåler de ikke opposition.For at beholde deres magt må de bruge vold mod de dele af befolkningen som er imod dem.\n” Tror du folk går på gaden og demonstrerer med livet som indsats, fordi de keder sig ? ”\nSvar : Om demonstranterne går på gaden, fordi de keder sig, må du ikke spørge mig om – spørg demonstranterne.\nIøvrigt er disse demonstrationer nok en islamisk vækkelse og ikke demonstrationer for de frihedsrettigheder og demokrati vi i vesten har – for islam kan ikke forenes med frihedsrettigheder og demokrati.\n- 3. juni 2012 12:58\n@ Rene Vangkilde\nJa, det er vigtigt at betone, at det at väre konservativ ikke relaterer sig til “det offentlige”. For mig var en af de skelsättende forskelle, en af de förste, mellem det traditionelle samfund, som i sagens natur var konservativt, og som jeg er rundet af, og det nye, liberalistiske, at når jeg kom hjem om aftenen skulle jeg sparke mig gennem et par kg. reklamer – i mit eget hjem! Det indledte for mig, at skellet nu var nedbrudt, siden fulgte så meget andet, herunder kvindebevägelsen.\nJeg håber, at Kasper Stövring er “lovligt” undskyldt, at han ikke svarer mig på mit simple spörgsmål. Et så såre simpelt spörgsmål.\nOg, jeg holder meget af håndknyttede, “muslimske”, ägte täpper, köbte nogle i täppebazaren i Kabul i 1970. Men skulle det mon ikke väre muligt at före en debat i Danmark, sådan lidt til bunds, fastholde et eneste emne, uden at vi fejer hele baduljen ind under disse muslimske täpper?\n- 3. juni 2012 15:19\nrene vangkilde skrev:\n“Støvrings verden, er mange-fol-dig, NEJ, den er\nJeg tror ikke, at jeg forstår, hvad du mener, men også jeg har andet steds nævnt, at jeg ikke kan få øje på den store forskel i liberale og konservative holdninger. At reklamer skulle være udtryk for en speciel grænseoverskridende liberalisme, er jeg uenig i. Liberalisme handler om meget andet end økonomi, og konservative driver også virksomheder, der benytter sig af marketing.\n- 3. juni 2012 15:55\nNicolai Hansen skrev:\nSå altså intet tilfælde af at “Folket” havde udnævnt en diktator. Det er vist næsten også for naivt at tro på at Folket, dvs. den brede befolkning, blev spurgt om noget som helst.”\nDu har ikke ret, Nicolai Hansen, og det er måske svært at forstå i dag, hvor stor en magtforskydning, det danske folk frivilligt gik med til.\nMen er vi bedre? Jeg synes, at vi er meget værre, for på trods af demokratiet og helt anderledes oplysning og muligheder for indflydelse, har vi sløvt accepteret, at det meste af landets suverænitet er kommet i hænderne på mennesker, hvis navne vi end ikke kender og aldrig har valgt. Vi har sat det meste af demokratiet over styr og ikke lavet nævneværdigt vrøvl. Det meste foregår i dag i Bruxelles, og overnationale domstole kan underkende domme fra vore nationale domstole.\nEnevælden blev indført under særlige omstændigheder og kan med stor ret kaldes et statskup, selv om stænderne repræsenterede befolkningen. Det var umiddelbart efter Svenskekrigene, og landet befandt sig i alverdens kriser. Adelen havde tabt ansigt, fordi man mente, at den havde svigtet ifm. landets forsvar.\nFr.3. blev da løst fra den håndfæstning, som adelen havde pålagt ham, og som indtil da var den begrænsning og det kommissorium, danske konger fik pålagt, når de kom på tronen. Ved at godkende, at kongeriget blev arveligt, fratog man desuden adelen dens indflydelse på valget af konger og udformning af håndfæstninger.\nDa håndfæstningen blev ophævet, fik kongen ubegrænset råderet – enevælde. Der var ikke tale om, at landets forfatning blev forkastet og erstattet af en ny, for den første danske forfatning overhovedet var Grundloven af juni 1849.\nDerefter gik Griffenfeld i gang, og 1665 forelå Kongeloven, Lex Regia, der var enevældens retslige grundlag. Den fastsatte den kongelige arvefølge og formaliserede kongens enevældige magt (jura majestatis). Denne magt var uindskrænket, det vil sige som en diktators, og ikke nok med det, den blev gjort arvelig.\nI 1740’erne udkom Kongeloven i en udgave, som var tilgængelig for menigmand. Det skete ifm. en bog om Griffenfeld, som en slægtning af mig udgav for egen regning. Han var en af Holbergs “lærlinge” og hørte til et af de første kuld jurister, der blev uddannet i Danmark. Han var arbejdsløs, glødende national og fræk. For Griffenfeld blev jo på det tidspunkt anset for at være enevældens fjende. Jeg har et eksemplar af bogen, der er særlig interessant, fordi den indeholder en masse notater fra 1814, da vi mistede Norge, hvilket den daværende ejer ikke mente, at kongen havde ret til at gå med til. Det var jo kongens pligt at holde sammen på riget.\n- 3. juni 2012 16:05\nDer er noget, der tyder på at historieskrivning – også historieskrivning, ja, hvorfor ikke – nu også er blevet et kvindefag. Lad os se, hvad det bringer, “for kampen er först lige begyndt”.\n- 3. juni 2012 23:00\nHvis det “konservative folkeparti” ikke meget længe havde været en total parodi på sig selv, havde det været et langt større parti og dets indflydelse havde været betydelig.\nMen et konservativt parti der består af radikale politikere er jo et parti der ikke forsvarer eller bevarer nogetsomhelst, men som tværtimod medvirker til at underminere og ødelægge alle nationale og folkelige værdier.\nHykleri, radikal feminisme og asocial/landsskadelig politik burde være bandlyst i et konservativt parti.\nDet nuværende utroværdige parti bør kasseres og afløses af et nyt parti med nye folk.\n- 4. juni 2012 3:19\nJeg har lige fremsat et forslag til Berlingske på Ellemann Jensen’s seneste blog. Såfrem du har nogen indflydelse på Berlingske’s blog-politik og håndtering, håber jeg, at du vil fremme forslaget. – For hvem gider i længden at deltage i og stå model til det her.\n- 4. juni 2012 3:33\nMit eksempel med de der reklamer oven for kræver måske en forklaring: “Det offentlige” – i modsætning til det private – spillede en langt mindre rolle tidligere – ikke kun økonomisk, men så sandelig også i vores bevidsthed. Men en af det offentliges opgaver, og det var der rød-blå enighed om, også internt rød-rød og blå-blå, at beskytte “det offentlige rum” imod kommercialisering og underholdningsficering (!?). Sådan skulle mit eksempel forståes – “det offentlige rum” contra “det private rum”.\n- 4. juni 2012 7:00\nDet skal aldrig ske igen. Folk har det bedst med myterne og løgnene, og en moderator til at smide mig ud er helt unødvendig. Jeg forsvinder af mig selv.\n- 4. juni 2012 8:59\nForstår ikke helt dit forslag.\nHvis det virkeliggøres, vil mange af debattens facetter forsvinde, mange emner vil aldrig blive belyst, ytringsfriheden vil blive indskrænket, debatterne vil blive alt for styrede, kedelige og manipulerede, mange skumle og uretfærdige ting vil aldrig blive belyst og mange læsere og debattører vil falde fra.\nSå meget tyder på at dit forslag om mere indgriben er et forslag der vil svække og forringe den demokratiske debat.\nHvis der er indlæg og afsnit man ikke kan lide, kan man jo lade være med at bruge tid på dem.\n- 4. juni 2012 9:57\nPreben, det er jo blot et forslag til at få strammet lidt op, og et demokratisk et, inklusiv et gennemsigtigt i og med, at vi alle vil have adgang til at følge med. – Egentlig mere gennemsigtigt end nu, hvor det forekommer, at indlæg helt bortcensureres/forsvinder.\nDet er da også ok, forslaget, i og med at det stiller krav til vores selvdisciplin.\n- 4. juni 2012 11:00\nJeg giver dig ret i at det er en god idé med en opsamlings-blog hvor de bortcensurerede indlæg gøres synlige. 🙂\nOg de allermest vulgære, paranoide eller perverse indlæg bør også kunne fjernes, men rent politiske indlæg bør være helt fredet, synes jeg. For ekstreme politiske indlæg vil kunne pilles fra hinanden, så deres vanvid bliver klart belyst.\n- 4. juni 2012 12:15\nPreben, man kan nästen sige det med mundheldet: Hvis vi ikke selv tager initiativet til at ändre, vil ändringer, som vi ingen indflydelse har på, komme til os. – Det er måske meget kendetegnende for de seneste 40 års mange “revolutioner”. Vi har set passivt til, for der faldt jo godbidder af til alle, hen ad vejen. – Ingen nävnt, ingen glemt og ingen fölte sig overordnet ansvarlig for noget som helst.\nStadig, det interesserer mig meget – og det er ikke spor polemisk ment – denne forskel mellem konservative og liberalistiske frihedsvärdier, som er bloggens emne: Er der eksempler på, at disse vigtige, grundläggende forskelle, “in the real world”, i praktisk politik, har taget livtag gennem de senste 40-45 år? For, jeg mindes det ikke selv.\n- 5. juni 2012 7:49\nVi er helt enige hvad dit første afsnit angår.\nMht. det andet er jeg bange for at den eneste ideologi der er tilbage i blå og rød stue, er den der går ud på at udnytte og bondefange danskerne mest muligt.\n- 5. juni 2012 14:38\nPreben, de har i al fald valgt det at blive politikere – at göre det til “deres livs karriere”, bruge “demokratiet” som deres springbrät her i livet. Og,vi borgere er deres stötteforening gennem at stemme på dem.\nBortset fra det får jeg mere og mere på fornemmelsen, at de stakkels drenge der er födt og opvokset, lade os sige, i runde tal, fra primo 60’erne og frem, leder desperat efter faderskikkelser. Det er der ikke noget at sige til. Amerika som sådan er blevet deres helt store faderskikkelse. Stövring er sikkert stadig på jagt efter sin helt präcise, i modsätning til hans naturlige modsätning, anskuet inden for bloggens emne, nemlig Sören Pind (konservative versus liberalistiske frihedsvärdier), som allerede har fundet sin faderskikkelse. Det viste sig at väre Ronald Reagan.\nAf Thomas D. Mortensen\n- 5. juni 2012 17:57\nProblemet på denne blog ligger i, at Støvring uden at gøre rede for substansen, har indført betegnelsen nationalkonservativ, der må formodes at stå i et modsætningsforhold til De konservative i almindelighed. Da Støvring ikke har forklaret, hvori forskellen består, men nøjes med at dyrke sin modvilje mod yderligtgående liberale, er det blot en fortsættelse af den forrige blogtråd, som ikke kastede noget lys over sagen. Egentlig uinteressant for os andre.\n- 5. juni 2012 18:12\n… men for romantikerne, der dyrker myten om det åh så fredelige Danmark, der stille og roligt udviklede sig over kristendom til demokrati, ved egen hjælp og uden alvorlige krigshandlinger og anfægtelser, synes jeg, at der ovenfor er noget at tænke over. Danmarkshistorien er langt mere krigerisk end disse nymodens nationale bryder sig om at indrømme. At Luther kom hertil i et blodbad og siden blev anledning til 30 års krigen, hvor Danmark var helt i front, så at vi udmattede blev ofre for svenskekrigene, glemmes også af de nationale. I øjeblikket regerer Internationale, der tager fra de gamle, som har sparet op i tillid til, at de kunne stole på staten.\n- 5. juni 2012 22:48\nThomas D. Mortensen……\nDine betragtninger ændrer ikke ved at en kæmpebølge af kriminalitet, skandaler, jobtab, forringelser og skilsmisser mv. nu skyller hen over Danmark. Bl.a. pga. Barfods og co.s totale svigt. Det konservative parti er helt til grin, for det er endt som et skabsradikalt parti.\nEt nyt parti bestående af folk der har noget til overs for fædrelandet og som vil forsvare og bevare det danske folks interesser og kultur, er hvad der er brug for. Man kunne godt kalde det nationalkonservativt, men der er nok andre navne der vil være bedre.\nHvis du læser lektor Steen Steensens bøger om DKs udvikling siden 1950, vil du måske få et mere klart billede af hvad der er sket siden dengang.\n- 6. juni 2012 7:48\nPreben F1 Jensen, jeg mangler hverken overblik eller tilbageblik og efterspurgte relevans, da jeg ikke kan se, at holmgange af så personlig art, som dem de såkaldte nationalkonservative udkæmper i aviserne med især en ultra liberal, er af interesse for andre end dem selv. Især når man tager landets tilstand i betragtning er det overflødigt at dyrke forskellene i stedet for at forsøge at samle sig om fællesskabet.\n- 8. juni 2012 1:41\nNår talen, omhandler “konservatismen”, så har min forståelse for denne “illusions” befængte “teorie”, fuldstændig midstet sin betydning.\nEn oplevelse, som nok mange “danskere”, har oplevet.\nDet er bare lidt ærgeligt, at dette parti`s ledelse,ikke er i stand til at “integrere” sig i det danske globaliserede rige.\n- 10. juni 2012 14:54\nførst hævder du:\n“netop fordi diktaturstater har taget patent på magten,tåler de ikke opposition.For at beholde deres magt må de bruge vold mod de dele af befolkningen som er imod dem.”\nDe to udsagn modsiger hinanden fordi hvis udsagn 1 er rigtigt, ville der ikke være nogen de gad udføre en opposition, og slet ikke med livet som indsats, som det er tilfældet i diktaturstater.\nAf Konservatives kvaler med liberalismen - Damefrokosten\n- 10. september 2012 13:16\n[…] et blogindlæg fra forsommeren, hvor Støvring roser andre indlæg fra konservative meningsfæller, skriver han følgende om en kronik af Eva og Rune Selsing i […]


NNF er stopklods i sagen om det lukningstruede slagteri på Bornholm, fordi forbundet ikke vil lade de ansatte gå ned i løn. Sådan lyder det fra Danish Crown-direktør Anne Villemoes.\nOffentliggjort: 27.05.14 kl. 10:53\nHvis ikke de ansatte går ned i løn, bliver Danish Crowns slagteri på Bornholm lukket.\nSå kontant er meldingen fra Danish Crowns kommunikationsdirektør, Anne Villemoes, efter Fødevareforbundet NNF har afvist at lade de ansatte gå ned i løn.\n"Bliver meldingen fra NNF ved med at være, at de ikke vil røre ved lønnen, så tager vi det til efterretning, og så er der ikke længere noget slagteri på Bornholm," siger hun til FødevareWatch.\nForhandlingerne ligger nu mellem NNF, der repræsenterer slagteriets ansatte, og DI, som repræsenterer Danish Crown.\nFødevareWatch har været i kontakt med DI's underdirektør Michael Nordahl Heyde, men han ønsker ikke at kommentere forhandlingerne.\nVil ikke forhandle uendeligt\nAnne Villemoes fortæller, at slagteriet på Bornholm ville koste Danish Crown en halv million kroner mindre om ugen, hvis det lå på fastlandet. Og det er penge, som slagterikoncernen ikke vil blive ved med at betale.\nOg ifølge kommunikationsdirektøren har Danish Crown allerede strakt sig langt for at finde en løsning.\n"Havde slagteriet ikke ligget på Bornholm, så havde vi lukket det. Men det er så vigtig en del af øens økonomi, at vi nu har brugt fem måneder på at finde besparelser. Når det er sagt, kan vi jo ikke forhandle uendeligt,” siger hun med henvisning til, at koncernen tidligere har sat 1. juni - på søndag - som en skæringsdato for, hvornår besparelserne skal være fundet.\nEr på søndag en definitiv dato for jer?\n"Vi ved endnu ikke, hvad der kommer ud af mødet mellem DI og NNF. Og det her er en meget, meget usædvanlig situation. Så hvis der går en uge ekstra, må vi jo nok tage det med," siger Anne Villemoes.\nDC: "Direkte løgn"\nTidligere meldte NNF ud, at de ansatte på Bornholm har sagt nej til at aflevere 8 pct. af deres løn til investeringer i slagteriet, som Danish Crown ellers har foreslået. De vil ikke ned i løn, lyder beskeden ifølge NNF.\nMen den udlægning giver Anne Villemoes ikke meget for. Hun fortæller, at Danish Crown på et stormøde i Rønne i går foreslog håndsoprækning blandt de ansatte for at finde ud af, om de ville være med til lønnedgangen.\n"Det sagde NNF nej til. Så jeg synes, de tager medarbejderne som gidsler. De siger med den ene hånd, at det er medarbejderne, som har sagt nej, og med den anden hånd siger de til os, at medarbejderne ikke må stemme. Det er ikke medarbejderne, som har bestemt det her. Når NNF siger det, er det direkte løgn,” siger Danish Crown-direktøren.\nMen ifølge overenskomsten er det jo op til arbejdsmarkedets parter og ikke medarbejderne at forhandle aftaler på plads. Hvorfor ville I så have dem til at stemme?\n”Vi ville ikke have dem til at stemme om det – vi vil have dem til at tilkendgive, om de synes, vi skal arbejde videre med det. Hvis de siger, at der ikke er grund til at kigge på det, så ville vi jo have en fornemmelse af, hvor sagerne står.”\nBornholm-ansatte afviser lønnedgang


RUNGSTED HAVN EFTERÅR 2017\nDownload "RUNGSTED HAVN EFTERÅR 2017"\n2 PROCEDURE FOR BESTILLING AF HAVNENS STATIVER Du kommer ned til os på havnekontoret og betaler 1250,- dækkende leje af stativ for hele vintersæsonen. Du får udleveret en plast strimmel med pladsnummer, som er din godkendte billet, der skal fremvises når du bestiller optagning hos ShipShape. Ønsker du at betale via netbank, kan dette ske til Reg Kontonr med oplysning af navn og pladsnummer. HUSK at det er pladslejers navn som skal oplyses, og ikke partneren i båden. Når havnekontoret har registreret din betaling, kan du afhente din plast strimmel billet på kontoret. ShipShape tager IKKE din båd op hvis du ikke har din plast strimmel. Det er som altid først til mølle princip, som er gældende, men vi mener, at have indkøbt rigeligt af stativer, så der er til alle, som ønsker at komme på land. Alle med fast bådplads har mulighed for at komme på land og leje havnens stativer. Havnen kan dog ikke garantere at have plads til alle på land, da vi kun har plads til ca. 500 både. Når din båd er kommet på land, skal du sætte din strimmel billet på bådstativet, så vi kan identificere båden, og kontakte dig om nødvendigt. TRAVELIFTPLADSEN Som havnekontoret tidligere har orienteret om, kan både på traveliften ikke længere stå i private bådstativer. Dette af pladshensyn. 2\n3 RÅD OG VEJLEDNING FOR BÅDE I HAVNENS FASTE STATIVER OG PRIVATE STATIVER PÅ LAND Rungsted Havn har stativer som kan håndtere både op til 20 ton. Til motorbåde forefindes specielle indlæg. Det vil altid være ShipShape som afgør hvilket stativ som passer bedst til din båd. Uanset hvad det er for en type stativ båden sættes i, og om det er et privat eller havnens, er det som vanligt vigtigt at bådene sættes på den rigtige måde, og husk at det altid er dit eget ansvar, så vær altid til stede selv. Husk også at det er dit ansvar at kranens stropper sættes de rigtige steder, så instrumenter, skrueaksel og andet ikke beskadiges. Hvis du ikke allerede har sat et mærke på båden hvor stropperne skal sidde, bør du sætte disse når båden skal op, for så undgår skader. Båden sættes af travelift/kranen ned i stativet så hele bådens vægt hviler på kølen. Båden skal stå i vage (vatter), - på tværs. Derefter sættes støttebenene helt tæt ind til bådens skrog og spændes fast (der findes mellemstykker til støttebenene så den rigtige støtte kan ske). Hvis du ønsker det kan du lægge en mindre træklods mellem stativ og køl, læg ikke store eller friske træklodser under kølen, da de kan blive mindre ved udtørring så båden hænger i støttebenene og kan give trykmærker. Når båden i stativet er kørt over til vinteropbevaringen og er sat af, bør du kontrollere at støttebenene ikke er sat for hårdt eller for løst ind mod båden. Trykket kan justeres lige under trykpuderne. Har du centerløft i båden og selv vil tage båden op med 5 tons kranen kan dette kun ske ved at booke en tid hos ShipShape - kun om onsdagen. Der vil blive sørget for at et stativ bliver kørt frem og at du bliver transporteret til vinter pladsen. Forsikringsmæssigt er det sådan at når båden er sat i bådstativet er det dig eller din kaskoforsikring der overtager ansvaret fra kranen der satte båden i stativet. Hvis der skulle ske skade under transporten, er det altså din kaskoforsikring der skal dække eventuelle reparationer (Dette er også tilfældet ved kørsel med almindelig mobilkran). Hvis uheldet skulle være ude under kørsel med båden, og der sker skade på andre både, stativer, biler og andet, er det operatørens erhvervsansvarsforsikring der er ansvarlig. Havnens faste stativer kan bruges til at sætte sejlbåde i med mast (Masten kan ikke blive på båden, hvis du bruger et sammenklappeligt stativ). Naturligvis skal masten være afrigget for alle sejl, bompresenning, rulleforsejl o.l. Alle fald skal være strammet helt op og spændt ud til vant, da de ellers vil klapre i vinden hele vinteren. Vi har talt med de mest anvendte forsikringsselskaber, og der står ikke noget i deres policer om at både ikke må sættes på land med 3\n4 mast. Alligevel bør du gennemgå din police og eventuelt tale med dit forsikringsselskab for en sikkerheds skyld, da det er helt på dit eget ansvar. Hvis du overdækker din båd med presenning, skal du kun fastgøre stropperne på selve hovedstativet indvendigt, og ikke i stativets løsdele (svivler, støttepuderne og andre løst monterede beslag). Dette af hensyn til det store lufttryk der kan opstå ved storm/orkan, der kan løfte presenningen. KUN FØLGENDE PRIVATE STATIVER KAN FORSAT BENYTTES PÅ HAVNEN: Alle vugger der har en fast bundramme og stativarme der kan sammenklappes helt sammen og ligge fladt på rammen. Herved kan det sammenklappede stativ stables. Trailere med båd på, men trailerne skal flyttes væk fra havnen straks efter søsætning. Husk at hvis du anskaffer dig ny båd, kan et eventuelt medfølgende eller nyanskaffet bådstativ ikke længere benyttes på havnen, men kun havnens faste stativer. Er du indehaver af eget stativ, som skal bortskaffes, er Havnekontoret meget behjælpelige med dette. Ring til TOTTE på , så bortskaffer vi dit stativ uden beregning. Husk at alle private stativer skal være mærket med pladsnummer, da stativerne ellers vil blive fjernet, uden ansvar for havnen. ØNSKER DU EN ANDEN PLADSSTATUS? Hvis du vil opsige din plads i havnen til sæsonen 2018/2019, skal du meddele havnen dette senest 15. november Det er vigtigt at denne dato overholdes, og der gives ikke dispensation ved overskridelse af denne dato. Hvis du ønsker en anden plads i havnen (større, mindre eller blot en forhaling til andet sted), skal havnen modtage dit ønske også senest 15. november. Ændring af pladsstatus sker efter det ventelistenummer alle pladslejere har fået. Hvis du tænker på at købe ny båd, skal du være opmærksom på at der skal være 0,10 m til 0,75 m fribredde mellem pælene, 1 til 6 m frilængde og min 0,60 m fridybde på pladsen. 4\n5 HAVNENS DATABASE Hvis du flytter, får nyt telefonnummer eller ny mailadresse, så husk at give havnekontoret besked. På den måde sparer vi meget detektivarbejde og du kan blive godt informeret om forandringer på havnen fra havnekontoret. Vi er nu gået helt bort fra papirudgaver af Forår eller Efterår. Alle informationer fra havnen bliver kun fremsendt pr. mail, så det er vigtigt for dig at opdatere dine persondata i havnekontorets database. Det vil være kedeligt at du ikke kan modtage tryksager, ændrede toiletog badekoder, broinformationer, stormvarsler eller andre vigtige informationer. HAVNENS HJEMMESIDE De vigtigste emner og informationer som Vilkår for Bådplads i Rungsted havn, Havnens Vedtægter tidligere års forår/efterår informationer og bestyrelsesreferater, står på Havnens hjemmeside. Vi vil opfordre sejlerne til at benytte denne service, så alle bliver så velinformeret som muligt om rettigheder og pligter: Standardformulering vedrørende forbudt bundmaling: >> Havnekontoret>> Tryksager>> Forår 2009 Råd og vejledning for både i havnens faste stativer på land : >>Havnekontoret>> Tryksager>> Efterår Vilkår for havneplads: >> Havnekontor>> Vilkår for havneplads>> Vilkår for Bådplads i Rungsted Havn. Forår og Efterår udsendelser: >> Havnekontoret>> alle udsendelser findes her til information. 5\n6 HUSKESEDDEL TIL VINTERHALVÅRET Mastehus: Du kan komme i mastehuset når det passer dig. Der er en kodelås ved indgangsdøren, og koden er den samme som er gældende for bad & toilet. Husk altid at lukke portene og døren når du forlader mastehuset. Afrigning af mast: Havnen har indrettet et nyt område til klargøring af master. Arealet nord for den lille mastekran, er nu afmærket som masteområde. I bedes venligst gøre brug af dette område, fremfor pladsen bag masteskuret. Vand: Vandet på broerne vil være lukket fra ca. 1. november til ca. 15. april, afhængig af risikoen for frost. Bundvand: Suges op og pumpes over i lukket tank ved brug af miljøstationen på benzinøen. Motorolie: Hældes i tanken mærket Spildolie ved beddingen bag havnekontoret, og oliefiltre i den opstillede tønde. Benzin: Når du står på land skal din tank være helt tømt for benzin. Miljøaffald: Akkumulatorer, kemikalier, gamle instrumenter, metal, plast, gammelt tovværk o.l. stilles under halvtaget bag havnekontoret, og så klarer havnen bortskaffelsen. Fortøjninger: Vær god ved dine fortøjninger, og bjærg dem når du går på land. Indhaler liner skal bjærges p.g.a. mulige isdannelser. Havnen påtager sig intet ansvar for fortøjninger der er efterladt på bådpladserne. Tyverier: Undgå tyverier på land. Lås din badestige fast i sammenklappet position, og lås landstigen fast til bådstativet indvendigt. Der er altid risiko for indbrud og indbrud og tyverier fra bådene. Husk at havnen ikke er ansvarlig for dit materiel du opbevarer på havnen,så tag det med hjem for at undgå tyveri eller anden forsvinden af materiel. Dette gælder også tomme bådstativer. 6\n7 VIDEO OVERVÅGNING PÅ HAVNEN Som bekendt er Rungsted Havn blevet videoovervåget. Det er dog ikke alle kroge af havnen som er dækket. Alle optagelser bliver gemt 30 dage til eventuel efterforskning. Vi håber hermed at skræmme tyve og hærværksfolk væk, så alle kan få ro i sindet. EL PÅ HAVNEN I VINTER Hvis du ønsker strøm til din båd i vandet for vinterperioden, kan du kun benytte havnens kabler med måler indbygget. Du kan henvende dig på havnekontoret, og mod et depositum på kr. får du udleveret et kabel. Hvis du allerede har et blåt kabel med måler fra sejlsæsonen, og du ønsker at ligge i vandet med strøm på i vinter, skal du blot beholde kablet, men få det aflæst på havnekontoret ca. 15. november. Havnen vil så registrere kablet, og afregne dit forbrug for sejlsæsonen. Hvis du går på land skal du aflevere kablet til afregning på havnekontoret. Hvis kablet bliver beskadiget skal du selv erstatte det. Hvis du ikke ønsker at benytte havnens elkabel i vintersæsonen, kan du kun bruge dit eget elkabel til arbejdsstrøm når du er ombord på båden. Skal du lade batterier medens båden ligger i vandet, skal du kontakte havnekontoret, ellers bliver dit kabel inddraget. På grund af brandfare må der ikke etableres fast el til både på land. El på land kan benyttes til arbejdsstrøm, og båden skal være under opsyn når strømmen er tilsluttet. Ved misbrug af strøm, vil havnen tillade sig at afbryde strømmen, og inddrage kablet. Hvis du har tekniske spørgsmål til havnens el-standere, kontaktes havnekontoret om hjælp. 7\n8 NORDHAVN BRO 4 BRO 6 BRO 8 K4 K3 K2 K P K6 K5 JOLLE- PLADS OMRÅDE P-PLADS Bådoptagning oktober november oktober november oktober november oktober november K 01. november december P 15. oktober december Søsætning april april april maj april maj april maj K Inden 31. marts P Inden 20. april Hvis du er sent på den, med at få båden på land, kan der meget vel være pladsmangel, og båden kan måske så afsættes bag mastehuset. Så skal båden søsættes inden 1. april. Der sættes ikke både i private stativer bag mastehuset. Alle bådoptagninger sker efter først til mølle princippet. Skæringsdatoen 1. april skyldes at så begynder vi igen at afsætte tomme stativer bag mastehuset. Rungsted Havn Rungsted Havn Rungsted Kyst Telefon Hvis du har nogle gode ideer til forandringer og forbedringer på havnen, så kig ind på havnekontoret og lad os høre om det. Anders Söderberg Havnechef


Tage er 80 og vil køre bus 10 år endnu: - Det duer ikke at sidde stille - TV 2\n15. apr. 2017, 17:34\n80-årige Tage kører stadig bus: - Det duer ik' at sidde stille\naf Anna Underbjerg Mikkelsen Video: Anne Nordestgaard Dyrehauge\nStemmen i bybusserne mod Aarhus er måske lidt mere rusten end normalt. Den tilhører nemlig 80-årige Tage Mikkelsen, der kører Arrivas bybusser for 23. år i træk. Han ønsker ikke den pensionisttilværelse, han så sin egen far have.\nDet duer ikke, bare at sidde stille. Det gider jeg ikke.\nDe seneste dage har vi fortalt om, at det for flere ikke kan betale sig at spare op til pensionen. Men 80-årige Tage Mikkelsen er faktisk en del af en generel udvikling, der viser, at vi generelt set bliver længere på arbejdsmarkedet. På 15 år er det fordoblet, hvor mange der stadig arbejder efter de er fyldt 65 år. Den største stigning er sket hos dem, der er faglærte eller har en kort uddannelse. Ifølge forsker i tilbagetrækning, er der flere årsager til den udvikling.\nArriva har svært ved at skaffe nye chauffører\nStopper ikke før de 90


Friværdi og merværdi - når flere får for meget og flere får for lidt | Information\n"Får du nok ud af din friværdi?" Spørgsmålet dukkede for nylig op i min indbakke i lige linje med de inciterende spammails, der lover alskens forbedringer, udbedringer og forlængelser. Som om friværdien måske ligefrem er knyttet til sidstnævnte. Vedhæftet er et link, der sporenstregs leder videre til Den store realkredit-test, hvor man kan afprøve sin paratviden på området, så fort man har indtastet sine personlige data. Og så skal man bare lige krydse af, om man er boligejer. Hvis ikke, skal man se at blive det i en fart. Det er nemlig tæt på at være sidste udkald. Og når først man har udset sig drømmeboligen, er det nyttigt at være fortrolig med vokabularet på ejermarkedet og på forkant med processen omkring køb eller salg. Testen henvender sig nemlig også til dem, der allerede har sikret sig økonomisk helt frem til rejsen til det hinsides. En pensionsopsparing eller arvesikring om man vil. Signalværdien er ikke til at tage fejl af.\nSamtidig er en kendt dansk skuespiller begyndt at tone frem i reklameblokken i den bedste sendetid som søjle for en anden kreditforening. "Der er mange muligheder, hvis du har fast ejendom," bebuder han. Hvis ikke, er dine muligheder stærkt begrænsede, forstås. Er man boligejer, er broen til fremtiden bygget med lykkepiller. Den lyksalige skuespiller og husindehaver kan også fremvise en ung og smuk kæreste, der genkendes som dansk supermodel - uvist om hun er kommet med friværdien. Sammen signalerer de klart, at man er udenfor, såfremt man ikke ejer noget. Eller nogen.\nDer er dem, for hvem boligprisernes tilsyneladende fortsatte himmelflugt kalder smil frem. Og så er der dem, der fortvivles og forstemmes. For selv om de satte deres lid til, at priserne på fast ejendom ville stagnere, peger de seneste tal fra Realkreditrådet på, at det forgangne års prisstigninger på ejerboliger er de største i det seneste decent. Er man bosat i København, er der tilmed tale om, at en ejerlejlighed er steget med op til 34 procent i forhold til sidste år. Og der står man så. Med en kassekredit, der ikke har bare den mindste andel af pant i friværdien, som tiden ellers dikterer. Og et budget, der tilkendegiver, at man heller ikke just har udsigt til friværdi i den nærmeste fremtid. Man tøver og venter på, at priserne skal falde til et normalt leje.\n"Nej, men du skal da købe nu!" synes flertallet at mene. Man ved, at de meget vel kan have ret. Alligevel nager tvivlen. Hvad nu, hvis der vitterlig er tale om en boble? Sådan én kan jo briste. Noget der uværgerligt kommer til at ske omtrent samme dag, som man selv skriver under på købsbeviset. Overladt til x antal sparsomme kvadratmeter på en gade, hvor friværdien er ved at vokse husene over hovedet. Og hvor naboerne ikke rigtig har noget at miste, fordi de købte for længe siden og har tjent så meget på deres bolig, at de har investeringer andetsteds. De har allerede forvaltet deres friværdige formue i fritidsboliger eller andre byggerier, der er steget tilsvarende. Boligmesser om køb af ferieboliger i udlandet som investeringsobjekt er ikke de bemidlede boligejere fremmede. Der er snart sagt ikke den sydeuropæiske solkyst, der ikke er pansat af kroner fra danske rødstenshuse.\nOg alt imens boligejerne er i færd med at spekulere i sekundære boliger, må de, der venter med at købe primærbolig, søge nordpå. Og dermed hentydes ikke til det fasionable Nordsjælland. Næ nej. I Hobro, Randers og Frederikshavn er alt - og især boliger - nemlig meget billigere. Og det er da en trøst, når man nu arbejder freelance det meste af tiden, og befordringsgodtgørelser er overflødiggjort af en direkte internetopkobling.\nFør man læsser flyttevognen, er der måske alligevel grund til at mane til besindelse. I sin kvartalsrapport advarer Nationalbanken således om, at stigningstakten ikke kan vare ved, og fremhæver, at der er træk ved den seneste udvikling, som er decideret usund og med til at øge risikoen for, at opsvinget er løbet af sporet. Onde tunger hævder sågar, at renten langsomt er begyndt at stige. En procent i år, spår man. Og det er en markant stigning, der kan mærkes på huslejebudgettet og vil medføre mere stabile boligpriser. Er man helt galt afmarcheret, hvis man venter?


Bulas LBV 2016 - Bulas - DrikPortvin.dk\nBulas LBV 2016\nEndnu en lækker LBV (Late Bottled Vintage) i rækken fra Bulas! Vinen er fodtrådt, for at opnå den bedst mulige kvalitet, og opbevaret på stålfad, indtil den bliver tappet. Den er ufiltreret ved flaskning og kan udvikle sig mange år fremover på flasken.\nBulas's LBV har en marmelade-agtig stil, hvor vinene er fyldige og frugtige. Denne vins ungdom giver vinen karakter og bidrager med noget syre til at balancere sødmen i portvinen. Dyb mørkerød farve i glasset med facetter grænsende til det sorte. En meget intens og kompleks aroma med noter af brombær, solbær og kirsebær. I munden er den meget tæt og med en meget nærværende tanniner. Vinen bliver længe i munden og giver en behagelig eftersmag.


Sædklinik inviterer til virtual reality-porno | Information\nKnud Foldschack I\nEn whistleblower har kontaktet Københavns Kommune og fortalt, at tre fonde, som advokaten Knud Foldschack er formand for, har fået støttekroner fra kommunen, som ikke er blevet brugt til de formål, de er givet til. Det skriver mediet KøbenhavnLIV.\nKnud Foldschack II\nUbrugte støttemidler skal naturligvis betales tilbage til kommunen, men det havde blandt andet Fonden De Åbne Rum, som driver Folkets Hus på Nørrebro, ikke gjort. Efter whistleblowerens henvendelse har fonden foreløbigt måttet tilbagebetale 1,35 millioner.\nKnud Foldschack III\nKnud Foldschacks forklaring til KøbenhavnLIV er lang og svær at forstå. Men det er noget med, at fondene var ved at blive lagt sammen, og derfor har der »været overlap i kommunens budgetår.« Fonden De Åbne Rum er nu sat under skærpet tilsyn.\nSædklinikken Cryos kører for tiden en kampagne for at få nye donorer. Hvis man kommer ind til Cryos, kan man gøre en forskel i andres liv og tjene 500 kroner, skriver de. Og nå ja, så kan man få »En unik mulighed for at opleve virtual reality-porno.« Friskt.\nOverskriften i denne artikel er ændret, da man i den tidligere version kunne få det indtryk, at Knud Foldschack personligt – og ikke Fonden De Åbne Rum, hvor Knud Foldschack er formand – skyldte penge til Københavns Kommune. Desuden er det præciseret at Fonden De Åbne Rum har tilbagebetalt pengene til Københavns Kommune.\n17. september, 2021 - 23:38\nDet er slet ikke sagen, at en hidtil velrenommeret advokat bliver tager i millionsvindel med offentlige midler - uanset hans søforklaringer.


Logo design - Print & Grafik\nPrint & Grafik er din professionelle leverandør indenfor logo design til både digitaltryk og online markedsføring.\nVi sikrer dig det bedste visuelle udtryk.\nHos Print & Grafik kender vi til vigtigheden af et godt og professionelt logo design. Det er vigtigt at have et logo, der stemmer overens med det virksomheden ønsker at signalere, da logodesign sammen med den generelle designlinie, fremstår som virksomhedens ansigt ud af til. Kunderne vil på kort tid forbinde dig som virksomhed med dit logo og derfor er det vigtigt at få det helt rigtige logo design fra starten af. Du skal tænke på, at et grafisk design bliver din virksomheds kendetegn forhåbentlig mange år fremover.\nPrint & Grafik tilbyder hjælp til logo design i samarbejde med vores dygtige logodesigner. Der er mange ting at tage stilling til, når det gælder logo design. Farver, skrifttype og “den grafiske streg” skal harmonere og danner grobund for resten af designlinien.\nUanset om du vælger at lade Print & Grafik stå for hele eller dele af dit logo design skal du vide, at du her har et trykkeri, der med glæde giver dig totalløsninger indenfor enhver form for layout, grafisk design og fremstilling af tryksager. Vi har siden 1996 specialiseret os i totalløsninger til erhverv og private – både indenfor tryksager og grafisk layout.\nSe mere om tryksager til erhverv her samt vores store kompetencer indenfor online markedsføring og design af hjemmesider.


Cookies i brug på Gubbies.com\nCookies og deres fordele for dig\nSom stort set alle andre hjemmesider anvender gubbies.com cookies som en hjælp til at give dig den bedste brugeroplevelse, vi kan. Cookies er små tekstfiler, som bliver placeret på din computer, mobiltelefon eller tablet, når du browser hjemmesider.\nDe cookies, vi anvender på Gubbies, hjælper os med at:\nFå vores hjemmeside til at fungere, som vores brugere vil forvente at den gør\nSpare dig for at du skal logge ind, hver gang du besøger siden\nHuske dine indstillinger gennem dit besøg og mellem forskellige besøg på siden\nForbedre hastigheden og sikkerheden på siden\nGive dig lov til at dele sider med dine sociale netværk såsom facebook\nTilpasse vores hjemmeside specifikt til dig, så du hurtigere finder det mangler\nGøre vores markedsføring mere effektiv\nIndsamle nogen personlige oplysninger (uden din udtrykkelige accept)\nIndsamle følsomme oplysninger (uden din udtrykkelige accept)\nVideregive personlige oplysninger til tredje part\nUdbetale provisionstillæg til vores medarbejdere\nHerunder kan du læse mere om de cookies, vi anvender\nTilladelse til at vi bruger cookies\nHvis indstillingerne i den software, som du bruger til at se denne hjemmeside (din browser), er indstillet til at acceptere cookies, tager vi det, og din fortsatte brug af hjemmesiden, som tegn på at du er ok med brugen af cookies. Skulle du ønske at fjerne eller ikke at anvende cookies på vores hjemmeside, finder du herunder en vejledning til det. Vær dog opmærksom på at vores hjemmeside herefter ikke vil fungere helt, som vi forventer.\nCookies, der sikrer funktionaliteten på hjemmesiden (første parts cookies)\nVi bruger cookies for at få vores hjemmeside til at fungere, herunder at\nFå vores indkøbskurv og tjek ud forløb til at virke\nBestemme om du er logget ind eller ikke logget ind\nHuske dine søgninger på siden\nHuske om du har accepteret vores handelsbetingelser\nVide dig, hvilke sider du har besøgt for nyligt\nGive dig lov til at tilføje kommentarer på vores side\nVise indhold til dig, som vi, ud fra din aktivitet på hjemmesiden, formoder, at du er interesseret i\nHuske om vi allerede har spurgt dig om bestemte spørgsmål (for eksempel om du vil skrives op til vores nyhedsbrev)\nDer er ikke nogen måde at undgå disse cookies, andet end ved ikke at bruge vores hjemmeside.\nPå vores hjemmeside er nogle af funktionerne leveret af et andet firma end os selv. Såkaldte tredje parts funktioner, der også efterlader cookies. Et eksempel kunne være en youtube video, der vises på et givent produkt.\nFor at du kan ”like” eller dele vores indhold på siden på de sociale medier, du benytter dig af, har vi indsat ”sharing buttons” på vores side. Følgende social webside cookies benytter vi os af:\nDet er dine egne privatlivsindstillinger på det givne sociale medie, der er styrende for, hvordan dine oplysninger, når du deler vores indhold, bliver brugt.\nCookies, der hjælper med at forbedre hjemmesiden\nVi tester regelmæssigt forskellige funktioner på vores hjemmeside. Det gør vi ved at vise to forskellige versioner af vores hjemmeside til forskellige besøgende, og anonymt registrerer vi hvordan vores besøgende responderer på disse forskellige versioner. I sidste ende hjælper det os med at lave en bedre hjemmeside.\nCookies, der laver anonym besøgsstatistik\nVi bruger cookies til at indsamle besøgsdata om hvor mange der besøger hjemmesiden, hvilken type teknologi, de anvender (for eksempel Mac eller Windows, bærbar, telefon eller tablet). Det hjælper os med at identificere, når noget ikke virker, som det skal for en bestemt type teknologi. Vi registrerer også hvor lang tid vores besøgende bruger på hjemmesiden og hvilke side de besøger. Alle disse data er anonyme, og de hjælper os også med at undersøge, hvorfra vores besøgende kommer (fra en søgemaskine eksempelvis) og om de har besøgt os tidligere.\nCookies er meget udbredt inden for online markedsføring. Hverken vi, eller vores samarbejdspartnere inden for markedsføring, kan indsamle personlige data fra disse cookies.\nDu har muligvis bemærket, at du efter et besøg på en hjemmeside, oplever et stigende antal reklamer fra netop den side, du besøgte. Det skyldes, at virksomheder (som os) betaler for disse reklamer. Det gør vi, fordi vi gerne vil have dig til at komme tilbage til vores hjemmeside og det bliver muliggjort via såkaldte ”remarketing cookies”. Disse cookies gør det ikke muligt for os at kontakte dig direkte, det hele er fuldstændigt anonymiseret, og du kan til hver en tid framelde disse cookies.\nDu kan selv styre om du vil tillade eller fjerne cookies. Det sker via indstillingerne i den browser, du anvender (se vejledning herunder). Fjerner du cookies, vil anvendeligheden af de funktioner, der er afhængige af cookies, reduceres eller gå tabt.\nMicrosoft Internet Explorer cookie vejledning\nGoogle Chrome cookie vejledning\nSafari cookie vejledning\nMozilla Firefox cookie vejledning\nSkema over anvendte cookies\n1. part 3. part\nCookies, der sættes af Gubbies Cookies, der sættes af andre end Gubbies\nSessions cookies (udløber enten i løbet af eller ved udgangen af en browsersession) AddThis Facebook\nYour own addwish.com\nPersistent cookies (varer flere browser-sessioner og kan følge brugeren rundt på nettet. Kan vare fra timer til flere år) Optimizely SleekNote


Skal du have bank? | Nordnet\nDen finansielle sektor har haft det meget svært igennem 2020, og i Europa har finansielle aktier ligeledes haft det meget svært helt siden 2018. Den finansielle sektor og specielt banker er meget konjunktur- og rentefølsomme. Historisk har banker derfor været gode, når økonomien voksede og renten steg.\nRenteudvikling på 10-årig amerikansk statsobligation\nAfkastudvikling de seneste fem år\nKilde: Egen tilvirkning fra Nordnet.dk\nSom det ses af de ovenstående to kursgrafer, så har finansielle aktier i både USA og Europa klaret sig markant bedre end markedet fra november 2020 og frem til marts 2021. I den periode begyndte verdenen nemlig igen at drømme om åbning på grund af de godkendte vacciner, og samtidig steg renterne stille og roligt.\nPå et femårig sigt har US Financials klaret sig på niveau med S&P 500 og OMX Copenhagen. Europæiske banker ligger dog stadig markant underdrejet på femårs sigt både i forhold til det gennerelle marked, men især i forhold til Nasdaq.\nEr det for sent at investere i den finansielle sektor?\nHvis du ser på branchefordelingen i en stor global EFT som eksempelvis iShares Core MSCI World, så har finans en vægt på 15,75 procent, og er derfor den anden største sektor. Mange investorer er i dag generelt undervægtet i finans, så måske er det for mange stadig en mulighed at tilføje finans til porteføljen.\nDe største risici i finanssektoren er dog, hvis renten falder kraftigt igen, eller hvis væksten i samfundet stagnerer eller falder. Men hvis du tror på en verden, der åbner, og svagt stigende renter, så bør finans være en attraktiv sektor at være eksponeret imod.\nNedenfor har vi vist kursudviklingen i Wells Fargo i de sidste tre år i forhold til Dow Jones World indeks per 4. marts 2021. Selvom Wells Fargo er steget 72 procent fra bunden den 28. oktober 2020, så har den stadig givet et negativt afkast på -35,27 procent i løbet af de sidste tre år.\nHvis vi ser på den største bankeksponering blandt Nordnets kunder, som er Danske Bank, så har den i de sidste tre år klaret sig endnu dårligere med et negativt afkast på –50,58 procent per 5. marts 2021.\nInvesteringsmuligheder mod finans\nHvis du sidder tilbage med en tiltro til, at verdenen så småt vil begyndt at ligne det, som den gjorde før COVID-19, så er finans altså en mulighed, som du måske bør overveje. Samtidig skal du dog også have dine øjne skarpt rettet mod renten, for den bør også være afgørende i forhold til din beslutning.\nSpørgsmålet er så bare: Er bank noget for dig? Kun du kan tage stilling til, om du skal en tur i investeringsringen for at tage en dans med bankerne.\nETF – 24 forskellige muligheder\nTemaside omkring finans\nAnm: Ovenstående er ikke en anbefaling om at købe eller sælge værdipapirer.Dette blogindlæg er udarbejdet til informationsformål. Artiklen/blogindlægget udgør således ikke investeringsmæssig eller anden rådgivning. Omtalen af de konkrete værdipapirer og investeringer er ikke en anbefaling vedrørende disse og er ikke tilbud eller opfordring til tilbud om køb eller salg.Historisk afkast er ingen garanti for fremtidig afkast, og investering kan påføre tab\nDanske Bank finanssektoren ishares Wells Fargo


Svendborg fitness dk – Kost og ordentlig ernæring\nSvendborg fitness dk\nTæt ved Svendborg Havn og Svendborg midtby ligger centret, hvor du altid kan mærke den gode stemning. Du har herunder to muligheder for at booke hold. Du kan booke hold via holdplanen for et center ad gangen eller søge hold på tværs af alle centre. Det dejligste ved Fitnessdk i Svendborg er helt sikkert, at instruktørerne hjælper mig med at finde et lift fra Aarhus til Svendborg d. Poledance er unik full-body workout, der introducerer pole’en som et fitness.\nFinde alle adresser, telefonnummer og åbningstider for Fitness DK butikker i Svendborg og andre butikker. Finde aktuelle tilbudsavis, telefonnummer og åbningstider for Fitness DK butik i Nyborgvej i Svendborg.\nSvendborg, præsentation af sted og åbningstider.\nSVENDBORG: Med en samlet investering på omkring mio. Fitness DK på Østre Havnevej alvor af flere års planer med en kraftig . Vores dejlige og store fitnesscenter i Svendborg ligger på Jernbanegade. I centret har vi både hold- og bikesal.\nKom ned og hør nærmere om fitness-, styrke- og . Kontaktinformation på fitness dk, Svendborg Svendborg, telefonnummer, adresse, se information for firmaer. SVENDBORG: Den ældre generation af befolkningen er blevet. I følge træningsleder i fitness dk i Svendborg, Brian Munk, skal man dog . Fitness DK Nyborgvej 57Svendborg.\nAfklaring og opkvalificering foregår mandag, onsdag, torsdag og fredag . Find vejbeskrivelse, kontaktinfo, regnskabstal, ledelse, bestyrelse og ejere. Jumping Fitness, er vi den største. Men vi har forsat masser af plads på uddannelsen i Svendborg. Overvejer du at starte med at træne eller er du træt af dit nuværende fitnesscenter?\nSå gør ligesom spillerne fra Svendborg Rabbits og træn hos fitness dk.\n← Bikram yoga vesterbro\tGod kostplan →


Bent Mikkelsen: Vi vil have 50.000 medlemmer i Ligeværd - Ligeværd\nOptimisme svirrer under overfladen blandt 30 bestyrelsesmedlemmer fra Ligeværd forældre og netværk på Trinity Hotel og Konferencecenter. De har fået til opgave at tegne den persona, de helst ønsker at aktivere som frivillig i foreningen. Og selvom nogen måske mener, at Danmarks befolkning er ved at vende foreningslivet ryggen, så vejrer Ligeværds medlemmer morgenluft.\n– Det kunne være fedt, hvis det ikke bare var de unges tanter, der sad i klubberne. Jeg ville synes, det var fedt at fange nogle frivillige, som måske ikke var så langt fra de unge selv, siger Lisbeth Tofte fra Storkøbenhavn til sin arbejdsgruppe.\n”Jeg tror på, at Ligeværd kan runde 50.000 medlemmer inden for fem år.”\nBent Mikkelsen, formand i Ligeværd forældre og netværk\nOg arbejdsgruppen tror på, det kan lade sig gøre at fange de unge. I en anden arbejdsgruppe foreslår Ligeværd forældre og netværks formand, Bent Mikkelsen, at gå benhårdt efter forældre til børn i specialklassens udskoling.\n– Når børnene i specialklassen er på vej ud af skolen, så opstår alle spørgsmålene: hvad er vores muligheder nu? Der skal vi fange dem, siger han.\nLæs også: Landsforeningen skifter navn til Ligeværd forældre og netværk\nBent Mikkelsen mener endda, at forældrene ikke bare skal være frivillige. Han ser den også som potentieller medlemmer og er mildt sagt optimistisk.\n– Jeg tror på, at Ligeværd kan runde 50.000 medlemmer inden for fem år. Det er selvfølgelig vildt ambitiøst, men der er faktisk over 50.000 forældre til børn med særlige behov derude, så vi burde kunne nå det, siger han.\nFoto: Mogens Mathiesen\nHvis Ligeværd skal indfri Bent Mikkelsens ambition, så kræver det en stor indsats fra foreningens eksisterende medlemmer. En indsats, som flere rundt om i grupperne giver udtryk for, at de er villige til at lægge.\nDet kan virke svært at få folk til at melde sig som frivillige. Men der er faktisk mange, der gerne vil hjælpe, hvis de bliver spurgt direkte ifølge oplægsholder fra Center for Frivilligt Socialt Arbejde, Mette Wang.\nEn gruppe har tegnet ”Julie”, som er en ressourcestærk mor til et barn i specialklasse. En anden gruppe har tegnet 25-årige ”Claus-Bo”, som er studerende på udkig efter studierelevant arbejde. Og fire andre grupper har ligeledes tegnet deres bud på en persona, Ligeværd kunne gå efter og snakket om, hvordan man kan få fat i dem.\nEn gruppe tegnede et billede af Claus-Bo, 25 år og studerende. Arbejdsgruppen vil have ham til at være frivillig i en UFL-klub. Foto: Mogens Mathiesen\nFor eksempel kan man oprette lokale Facebook-sider, hvor forældre kan debattere og dele glæder og frustrationer. Og man kan stille sig i læreruddannelsens kantine med en roll-up og en skål bolcher og fange interesserede i frokostpausen.\nNu melder påsken sig. Bestyrelsesmedlemmerne er vendt hjem til deres lokalforeninger med ny inspiration, fornyet energi og tro på, at Ligeværd kan få flere både flere medlemmer og flere frivillige. Nogen tror på Ligeværds opstandelse. Andre er mere optimistiske.\nTommel op for ”Billedkogebogen – trin for trin”


Gulde.dk - Blog: Jea foreslår ''Swag''\nGulde.dk > blog > jea-foreslaar-swag\nJea foreslår ''Swag''\nSå kom den første blog i serien "Jea foreslår", som er de emner jeg inspireret af et indlæg på Jea's Blanke Tanker har tænkte mig at tage op. Som det første tager vi "SWAG"...\nOg jeg må ærligt indrømme at "Swag (??!?)" var den første tanke der dukkede op i hovedet på mig. Jeg anede absolut intet om hvad det var. Og ordet selv gav mig heller ikke meget hjælp. Det jeg forestillede mig betydningen måtte være, ud fra bare at lytte til ordet, var lidt ala gangster-hiphop, men på de unges mode-facon. Med andre ord den sterio-type af drenge, som jeg elsker at hade. Smart-ass'er. Herrernes svar på en rigtig led bitch. Og så af en eller anden årsag et lille pift af Siney Lee, wtf?\nMen da jeg jo er meget interesseret i sprog, og i hvert fald holder af at vide, hvad betydning ord har - og hvilket ord der passer aller bedst på det jeg gerne vil udtrykke, samt hvordan det skal formuleres for at have præcis den opfattelse (i.flg. sproget) som jeg har... så slog jeg det selvfølgelig op ^^\nOg jeg kunne snart ikke have været længere fra. Ifølge wiki betyder det nemlig:\n"Scientific Wild-Ass Guess, slang for a rough estimate based on expert experience" - Wikipedia\nHmm, tjo, det var da noget med "ass", men snarere i nørd-genren end pop.\nDet tror jeg, jeg vil bruge næste gang jeg må komme med et videnskabeligt "skud i tågen"... fordi jeg har glemt den kilde jeg basere det på\nNå, men skulle jo lige grave lidt mere i det, og fandt ud af at det åbenbart er blevet til en slags "alt muligt ord", i hvert fald ifølge hvaderswag.dk. De sammenligner udtrykket med lol, som også er blevet voldsomt misbrugt.. og her må jeg stoppe op og erklære mig enig!\nFolk der SIGER lol har hvordan man griner!\nSIGER, ikke skriver! Well, men tilbage til swag. Jeg stødte på et klip fra Natholdet, hvor de diskutere udtrykket, og ligesom laver en "Er det swag?" afgørelse af alt muligt... som en inspireret HOT or NOT. Det får i lige her, for det var faktisk ret underholdende ^^\nSe, den holdning passer jo meget godt til denne definition fra "Urban Dictionary":\n"The way in which you carry yourself. Swag is made up of your overall confidence, style, and demeanor. Swag can also be expanded to be the reputation of your overall swagger." - Urban dictionary\nOg så er vi måske i virkeligheden ovre i det jeg skrev om fornyligt i mit indlæg "Anderledes, normal, drama, udklædning og forandring...", nemlig det at hvile i dig selv, og lade din person definere dit tøj, i stedet for at lade dit tøj definere din person. At klæde sig som den du er, men også, at lade den du er, afgøre "hvad" dit tøj er. Og så er vi pludselig ovre i noget jeg for alvor kan relatere til, og støtte op om.\nMeeeen... med det sagt, synes jeg alligevel det lyder for meget gang-star, til at det er et udtryk jeg kommer til at kaste omkring med.\nHvad med dig? Er "SWAG" et udtryk du bruger? Og hvad mener du betydningen af "SWAG er?"\nUdgivet torsdag d. 20. September 2012\n2 kommentarer og 2658 visninger\nJeasBlankeTanker NeardSearch Video\n«Sygestatus, HPV vaccine og sundhed\nEr jeg blevet for fed, Facebook?\n»Ginger Snaps intro analyse\nJH Jeanette Henriksen 20 September 2012 19:44\nFuck et fedt indlæg.. Jeg sidder og griner for mig selv. Har faktisk set det afsnit at Natholdet, det er ret sjovt og fedt at du lige har det med her.\nEndnu engang tak fordi du føler dig inspireret..\nG Gulde 23 September 2012 12:02\nJeg takker, det er jeg da glad for at du synes. Havde ikke selv set det med Natholdet før, så jeg klukkede også lidt da jeg så det igennem, og tænkte at det da lige skulle med.\nOg egentlig burde det vel være mig, som burde takke dig for at være sådan en god inspirations kilde (og endda uden at det behøver være noget der irritere mig), såh... det vil jeg gøre... tak


Sidebord fra Andersen Furniture - bakkebord i stilrent design\nDe små runde sideborde kan stå ved siden af sofaen eller måske sammen med en stol. Sidebordene er blevet utrolig populære. De har en dejlig størrelse, så der både kan stå en læselampe, der er plads til en kop kaffe, dit yndlingsblad eller måske lidt nips. Sideborde og sofaborde fra Andersen Furniture er i stilrent design som holder.\nAndersen Furniture - Mini Tray Table, sort - D: 36 cm\nAndersen Furniture - Mini Tray Table, ask - D: 36 cm\nModerne sideborde og sofaborde\nStuen er boligens hyggerum. Det er her, der bliver slappet af i sofaen med en god bog, måske en god film og lidt levende lys. Det er vigtigt at få valgt de rigtige møbler til stuen, så der er masser af god energi og atmosfære. Der er mange måder hvorpå du kan gøre din stue hyggelig. Der er kommet mange forskellige udgaver af de små populære sideborde. Der er en årsag til at de er blevet så populære - sidebordene. De passer ind alle steder - de har en fantastisk størrelse. Bordet er perfekt til en læselampe lidt nips og din kaffe. Bordet kan som sagt stå alle steder. Stil det sammen med din yndlingslænestol. Du kan stille bordet i forlængelse af sofaen. Sidebordet er dekorativt i sig selv, og kan derfor også sagtens stå alene i et hjørne i stuen.\nBor du i en lille lejlighed og ikke har plads til det store sofabord, så kan jeg helt klart anbefale et sidebord. Brug sidebordet som sofabord i starten, og når du så flytter i noget større, så kan bordet bruges som hyggebord andetsteds i stuen.\nMøbler fra Andersen Furniture er utrolig smukke og skal opleves. Det er så flot håndværk og med de skønneste designs. Både design og kvalitet holder i flere generationer. Stilrent, smukt og med rene linjer.\nDu vil ikke fortryde det, med et møbel fra Andersen Furniture.