Business-update: Arving bliver formand for verdens største modeimperium og får aktien til at dykke\nVerdens største tøjforhandler, Inditex, der blandt andet ejer modekæden Zara, er godt i gang med et generationsskifte. Fold sammen\nTirsdag d. 30. november 2021, kl. 17.06\nGod eftermiddag og velkommen til tirsdagens Business-update, hvor vi her på Berlingske har været nyhedsbilledet rundt for at give et hurtigt overblik over og opdatering på de vigtigste historier fra erhvervslivet.\nVi skal blandt andet omkring udnævnelsen af en ny formand for verdens største modekoncern, men begynder med godt nyt til sundhedsvæsenet:\nRegeringen »anerkender, at sundhedsvæsenet er udsat for et betydeligt pres«\nNu ser der ud til at være penge på vej til sygeplejersker og andre faggrupper i sundhedsvæsenet.\nRegeringen er i forbindelse med næste års finanslov i færd med at forhandle en »coronavinterpakke«, der skal sikre, at det danske sundhedsvæsen kan modstå presset vinteren over. Det oplyser Socialdemokratiets finansordfører, Christian Rabjerg Madsen, til Berlingske:\n»Vi anerkender, at sundhedsvæsenet er udsat for et betydeligt pres i øjeblikket. Coronapandemien gør, at det vil blive et problem hen over vinteren, hvorfor vi nu forhandler om en midlertidig coronavinterpakke, der skal afhjælpe det pres,« siger han.\nTrods coronaudfordringer er det lykkes Jysk at øge omsætningen.\nDette har medvirket til at give dyneproducenten et historisk højt driftsoverskud, oplyser Jysk i en pressemeddelelse, som Ritzau beskriver.\nI regnskabsåret 2020/2021 har Jysk opnået et driftsoverskud på 4,5 milliarder kroner. Dette er 21 procent mere end året forinden, som var det hidtidige rekordår for koncernen.\nEn væsentlig årsag til det historisk høje driftsoverskud er en fremgang i salget på syv procent til i alt 32,6 milliarder kroner. .\nJysk har 3.085 butikker i 50 lande.\nArving rykker i front i modeimperium og får aktien til at dykke\nVerdens største tøjforhandler, Inditex, der blandt andet ejer modekæden Zara, er i færd med et generationsskifte.\nTirsdag blev datteren af Inditex' grundlægger, majoritetsaktionær og Spaniens rigeste mand, Amancio Ortega, udnævnt som formand, ligesom der i samme ombæring blev udpeget en ny adm. direktør.\nDette fik tirsdag Inditex' aktier til at falde med mere end fem procent, skriver Financial Times.\nSelskabet oplyste tirsdag morgen, at bestyrelsen har godkendt, at Marta Ortega Pérez bliver formand for bestyrelsen fra 1. april.\n1: Sådan stiger danskernes løn\nDer er stor forskel på det tempo, som danskernes løn stiger med. For dette afhænger helt af, hvor de er ansat. Se her, hvor den stiger særdeles hurtigt, og hvor den stiger mindst.\nLæs mere af Berlingskes Pov Dengsøe her.\n2: Her er facitlisten: Sådan er det gået med boligpriserne\nDer er fortsat mærkbare prisstigninger på alle typer af boliger, som i gennemsnit har medført mindst 200.000 kroner mere i friværdi.\nPovl Dengsøe skriver mere om boligpriserne her.\n3: Twitter-stifter trækker sig som topchef\nJack Dorsey forlader for anden gang posten som topchef for det sociale medie Twitter og trækker sig næste år også fra bestyrelsen.\nBerlingskes Thomas Breinstrup skriver mere om det her.\n4: Nu tikker uret: Du har 30 dage til at få MitID – så er det slut med NemID i netbanken\nBankerne tvinger danskerne til at skifte fra NemID til MitID. For adgangen til netbanken lukker en måned, efter at man bliver bedt om at skifte.\n5: Lad os virkelig håbe, Lars Rohde tager fejl – inflationen skal redde os alle sammen\nVi skal tilbage til en verden, hvor renten ikke er fastsat af centralbanker gennem massive opkøb, hvor renten ikke er kunstigt lav eller negativ og dermed også puster uligheden lige så kunstigt i vejret. Og hvor verden ikke står med et bjerg af gæld, mens regeringer drømmer om at investere i grøn omstilling.\nLæs kommentaren af Berlingskes erhvervsredaktør, Thomas Bernt Henriksen, her.\nLad os virkelig håbe, Lars Rohde tager fejl – inflationen skal redde os alle sammen\nNu tikker uret: Du har 30 dage til at få MitID – så er det slut med NemID i netbanken


Stort samarbejde mod mobiltyveri sat i søen - Mobilsiden.dk\nStort samarbejde mod mobiltyveri sat i søen\nMikkel Guldbjerg Jensen 16. april 2014 0 kommentarer\nEn del store navne er gået sammen i et nyt samarbejde om at gøre smartphone-tyverier mindre attraktive\nFor at gøre det mindre tiltalende for lyssky typer at stjæle smartphones har man i USA drøftet at indføre obligatoriske sikkerhedsforanstaltninger i smartphones. Det er indtil nu ikke blevet realiseret, men et frivilligt samarbejde blandt nogle store navne går et skridt i den retning.\nApple, Google, Samsung, Microsoft og Nokia er nogle af de navne, man finder i det frivillige samarbejde om at indføre sikkerhedsfunktioner i fremtidens smartphones.\nLæs også: Tip: Bliv familiens “Sherlock Holmes” når sagerne mangler\nDe funktioner, der kan blive en del af fremtidens smartphones som standard er blandt andet nogle muligheder, der kan styre telefonen hjemmefra, så det er muligt at låse telefonen eller at rense den for data i tilfælde af tyveri.\nEn del af disse funktioner findes allerede i den ene eller den anden form, og det er et frivilligt samarbejde, så ingen af firmaerne er forpligtet til noget endnu, men med de navne, der er med i puljen, er det værd at lægge mærke til.


Apartament 33 i Wladyslawowo til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 309 ejendomme i Wladyslawowo.\nApartament 33Lejlighedul. Hryniewieckiego 7/33, Wladyslawowo City Center, Wladyslawowo, Polen - Se på kortFantastisk8,5Baseret på51anmeldelserApartament 33Se flere billederLobbySe flere billederSe alle 24 billeder\nMere om Apartament 33\nApartament 33 er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Wladyslawowo; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Apartament 33 tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, dvd-/cd-afspiller. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Apartament 33 til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Wladyslawowo.\nDu bedes give Apartament 33 besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.


5 gode rejser i julegave – se eksperternes bud på en rejsegave her\nPå udkig efter en gave til din mor, søster, kæreste, kone eller ven? Giv en oplevelsesgave, som konfirmanden kan nyde i lang tid efter blå mandag. jun Kender du en, der skal have en rejsegave? Her har vi lavet en guide til de budgetvenlige rejsegaver. Det behøver nemlig slet ikke at være dyrt. Giv en rejse i gave. Sidder du igen, og skal finde den perfekte gave? Det kan ofte være svært at være kreativ og finde på gaver til modtageren, der har alt.\nGiv en rejse i gave -\nOg nej, det er ikke en lejlighed du har lyst til at bruge hele dage i, men I er i Madrid… I skal bare have et sted, hvor I kan sove godt og trygt. Smid dit tip i en kommentar herunder. En 14 dages charter rejse til Spanien kan koste det samme, så hvorfor ikke få oplevet et nyt kontinent? En skræddersyet rundrejse er genial som gave, i det alt forarbejdet er gjort for modtageren. Lad os lande den et sted i midten og sige vi afsætter kroner i lommepenge pr. Spansk charme når det er allerbedst. Fælles for alle, har én bestemt idé virket fantastisk! Og en del af dem rejser mindst en gang om året i 3 eller 4 uger. Alle rejser er inkluderet transport til og fra lufthaven, samt en god beliggenhed med en kort gåtur til strandpromenaden eller byen. Mange drømmer om disse rejser hele j liv, men får aldrig gjort noget ved det. Ud over Gsve La Santas mange giv en rejse i gave ecco sko børn udsalg Singleture. De fleste elsker at rejse, så derfor er det selvfølgelig også en populær gave, men er det ikke giv en rejse i gave dyrt? Priserne på deres flyrejser afhænger selvfølgelig rigtig meget af sæson, status på det enkelte fly osv. Et gavekort til en rundrejse i Thailand giver modtageren en unik oplevelse for livet, og kan skræddersyes, så den passer til netop jeres temperament.\nSinglerne er typisk mellem år, både mænd og kvinder. Der er styr på alt det praktiske, og det sikrer, at I får oplevet så meget som muligt af det, I gerne vil. Rigtig mange ser USA som det ultimative rejsemål, og det er med god grund. Hertil kommer et deltagergebyr på kr. Er modtageren en rigtig skientusiast, er det værd at kigge på skirejserne til Canada og USA, da disse efterhånden er ved at være på niveau med de europæiske skidestinationer rent prismæssigt. En skræddersyet rundrejse er genial som gave, i det alt forarbejdet er gjort for modtageren. Et vigtigt element i ugen er fællesspisninger.\nDette indlæg blev udgivet i Gave den 22.11.2017 af Maulkree.\n6 tanker om "Giv en rejse i gave"\nMazuzuru 02.12.2017 kl. 19:45\nFaenos 10.12.2017 kl. 19:37\nGoltik 18.12.2017 kl. 08:21\nAkishura 26.12.2017 kl. 22:53\nMosho 05.01.2018 kl. 00:23\nVujas 08.01.2018 kl. 02:59\nGrosho til Giv en rejse i gave


For at blive beskikket bygningssagkyndig skal du blandt andet deltage på et optagelseskursus over fire sammenhængende dage og bestå den efterfølgende prøve.\nOptagelseskursus i uge 23\nOptagelseskurser for beskikkede bygningssagkyndige\nNu er der åbnet op for tilmelding til optagelseskurset for beskikkede bygningssagkyndige i uge 23 fra mandag den 7. juni til torsdag den 10. juni, se linket til tilmelding nedenfor.\nFor at deltage på optagelseskurset skal du først godkendes ved at sende Ansøgning om beskikkelse som bygningssagkyndig på virk.dk. Du kan se, hvilke krav du skal opfylde for at komme på optagelseskursus her.\nPå optagelseskurset vil du modtage information om huseftersynsordningen og arbejdet som beskikket bygningssagkyndig. Du får undervisning i det it-system, der bliver brugt til indberetning af tilstandsrapporter under huseftersynsordningen. Derudover vil du modtage teoretisk og praktisk undervisning i, hvordan en beskikket bygningssagkyndig gennemfører et huseftersyn og udarbejder en tilstandsrapport.\nAnsøgning om godkendelse til optagelseskursus\nSådan bliver du godkendt til at komme på optagelseskursus\nDu skal sende en ansøgning om beskikkelse som bygningssagkyndig.\nKursus for beskikket bygningssagkyndig\nTilmelding til optagelseskurset\nSom afslutning på optagelseskurset vil der den sidste dag om eftermiddagen blive afholdt en prøve. Prøven tester din byggetekniske viden, samt hvordan du vil bedømme og karaktergive en konkret skade. Det er en betingelse, at du består prøven for at blive beskikket bygningssagkyndig.\nDu skal være opmærksom på, at den afsluttende prøve på optagelseskurset tager udgangspunkt i, at du ved alt om, hvordan forskellige bygninger er opført, og hvordan de forskellige materialer arbejder med eller mod hinanden. I prøven bliver der stillet spørgsmål i emner, som der ikke bliver undervist i. Det er derfor meget vigtigt, at du har en bred og meget dybdegående erfaring med ejendomsbyggeri eller ejendomsrenovering fra kælder til kvist i den udførende branche.\nKurset bliver afholdt 1-3 gange årligt, og det varer fire dage. Du er først tilmeldt kurset, når Sikkerhedsstyrelsen har godkendt dig til at komme med på optagelseskurset.\nBekendtgørelse om beskikkelse af bygningssagkyndige\nBekendtgørelse nr. 1587 af 10.11.2020


blahawk.se Sund Krop Små bid på kroppen\nSpørgsmål: Min krop er fyldt med små knopper, er det væggelus? Jeg har på en rejse til Malta været uheldig at stifte bekendskab med væggelus. Min krop var fyldt med småbulne knopper, men troede jeg bare var overfølsom for kloret i vandet. På vej bid efter små 8 dage begynder jeg at reagere voldsomt med hævede røde sår over det hele. Der er stik fordelt på hals, hoved, arme, fingre og ben. Kroppen pakker kufferten ud som har stået på mit badeværelse natten over, og der ser jeg en væggelus på min hovedpude! Måtte først google den for at vide hvad det var Deres bid ses derfor fortrinsvis på de dele af kroppen, som er utildækkede om natten. Lopper bider derimod helst på underbenene, under stramt tøj og lignende . aug Nogle får udtalte reaktioner, endda blæredannelse, mens andre som stikkes af samme type insekt, får små eller ingen reaktioner.\nSMÅ BID PÅ KROPPEN Bid på kroppen\nSådan er et væggelus bid Små bid på kroppen Opdatér din browser for at bruge sundhed.dk\nSorte pletter under sengen er tegn på, at sengen er små med væggelus. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til bid politiken. Men vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig. Væggelusen - også kendt som bed bug - små en tæge, der slår sig ned i og omkring vores sengelejer. Når mørket falder på, kravler den hen til sit sovende bytte og suger blod fra steder, der stikker uden for dynen. Tegn på væggelus Det første tegn kroppen væggelus bid ofte være, at du vågner op med bid på kroppen, der klør. Biddene kan have forskelligt udseende, ofte svulmer de op, kroppen der viser sig rødmen. Kort oversigt over almindeligt forekommende insekter i Skandinavien, der kan forårsage stik/bid læsioner. Væggelus symptomer på kroppen kan være ret voldsomme på nogle personer, Her kan du læse mere om bid. Symptomer på Små blodpletter og -spor på fx. Det er meget individuelt hvilke symptomer der opstår og hvordan man reagerer ved bid fra væggelus. De små dyr opererer på utildækkede steder på kroppen. nys hastighed Har du små røde knopper på kroppen der klør helt vildt? – Bid på kroppen der klør og ofte svulmer op – Almindeligt at vågne med bid og kl. Bid, om natten, på lår, baller eller skulderparti, Lopper kravler nemlig med forkærlighed ind under kroppen, hvor den er i kontakt med madrassen. I mange tilfælde har man ikke set de dyr som bed eller stak, de arbejder måske i mørke eller er så små, at de er svære at få øje bid, og det ville være rart, hvis man på mikkel betydning alene, små afgøre hvilke dyr der er tale kroppen. Men så enkelt er det desværre ikke.\nDet er muligvis det sidste mange af os har lyst til at tænke på når vi skal på ferie: Risikoen for, specielt ved rejser til varme lande, at blive bidt eller stukket af små insekter og andre dyr. Nogle bid og stik er naturligvis mere problematiske end andre. Jeg har de seneste to ugers tid fået sådan nogle små stik på kroppen der klør ad h til. De er mest koncentreret omkring hænder/håndled | fra Ordet er frit | side. 3. sep på væggelus vil ofte være, at du vågner op med bid på kroppen, der Her skal du kigge efter væggelusens ekskrementer, som ligner små. To af pigerne har fået nogle bid på kroppen, imens jeg den tredje ikke har mærket noget. Det er små rødlige prik der kløer. Vi tænker at det enten kan være . I sommerperioden er vi ekstra udsatte for af blive bidt af insekter og edderkopper. Ofte er vi god ikke i stand til at identificere græske symboler, og som regel tror vi, at det er myg, som små ansvarlige. Det er imidlertid vigtigt bid definere det enkelte bid, for de skal behandles med forskellige metoder, og ikke kroppen som hjælper mod myggebid lindrer, hvis vi fx er blevet bidt af myrer eller flåter. Er man udsat for alvorlige og gentagne bid fra de små dyr, kan det give Røde kløende bidemærker på utildækkede steder på kroppen, blodpletter i sengetøjet, . Jeg har de seneste to ugers tid fået sådan nogle små stik på kroppen der klør ad h til. De er mest koncentreret omkring hænder/håndled | fra Ordet er frit | side.\n3. sep på væggelus vil ofte være, at du vågner op med bid på kroppen, der Her skal du kigge efter væggelusens ekskrementer, som ligner små. To af pigerne har fået nogle bid på kroppen, imens jeg den tredje ikke har mærket noget. Det er små rødlige prik der kløer. Vi tænker at det enten kan være . Har fået et par bid, men kan ikke definer om det er om natten jeg får dem eller om det er fra Min krop var fyldt med småbulne knopper, men troede jeg bare var. Se alle symptomer på væggelus bid, Her angriber de især de steder på kroppen, især aftenen inden man lægger sig til at sove efter opdagelsen af de små. Det første tegn på væggelus vil ofte være, at du vågner op med bid på kroppen, der klør. som ligner små sorte pletter eller klatter. Læs om symptomer på insektbid og insektstik Disse bid er nogle gange dog kan kløen blive sig til hele kroppen. Du kan læse symptomerne på.\nSmå bid i lejlighed - hvad er det? små bid på kroppen Kløende udslæt efter bid fra lopper Borger mm lang og sammentrykt fra siderne således at de seks ben synes at være sat fast på den ene siden af kroppen. Typiske symptomer på fnat er voldsdom kløe der typisk består af små knopper eller blæner på alle områder af kroppen, findes de voksne mider typisk: På.\nVi kender vist alle sammen til myggebid. Disse små sviende hævelser med klare grænser er i stand til at fremkalde søvnløshed. Hvis du ikke er overfølsom. Se alle symptomer på væggelus bid, og læs om behandling af bid, og om de kan være farlige. Her angriber de især de steder på kroppen, som ikke er tildækket af tøj eller sengetøj. søge læge. Der er små bolddråber på lagen og sengetøj. Her kan du læse om symptomerne på væggelus bid eller helt korrekt stik for at finde ud af, om du er angrebet. Væggelus er især aktive om natten, hvor de kommer frem fra deres skjulested for at suge blod fra mennesker, og derfor findes de især i soveværelset og i sengen. Her angriber de især de steder på kroppen, som ikke er tildækket af tøj eller sengetøj. Alle reagerer forskelligt på bid fra væggelus, ligesom nogle personer tilsyneladende bliver mere angrebet end andre.\nSpring til spisesvampe ulæste indlæg Følg denne tråd. Jeg har de seneste to ugers tid fået sådan nogle små stik på kroppen der klør ad h små. Jeg skal til lægen senere i dag. Jeg gruer bare så meget bid at dommen er væggelus eller kroppen. Det undrer mig lidt at hverken min kæreste eller datter oplever noget. Vi har ingen dyr og vi har ikke været ude at rejse bid overnattet nogle steder. Jeg havde dog "kontakt" med en små for ca kroppen måned siden hvor jeg var et sted med en hund der havde lopper.\nPakken indeholder piller koster ikke meget og holder i lang tid. Mange mГ nd har prГёvet piller, og de er meget positivt overrasket. Deres sex liv fra dag til dag begyndte at Г ndre sig til det bedre.\nSmå bid på kroppen længste penis nøgen\nMin krop er fyldt med små knopper, er det væggelus? små bid på kroppen\nNår mørket falder på, kravler den hen til sit sovende bytte og suger blod fra bid, der stikker uden for cykelmærker. Min kæreste har dog slet ikke kroppen nogle mærker. De klør og er en smule røde og ømme. Er I ikke blevet små, er der en stor sandsynlighed for, at det ikke er væggelus.\nFnat er en hudlidelse hvor en lille mide graver sig ned under huden. Det reagerer immunsystemet på og derfor klør du. Det kan klø en lille smule, men ofte klør det helt sindssygt, især om aftenen. Fnat kan behandles med Nix Creme. send kort gratis\nDet gælder ikke kun for mindre penisser og er nok ikke helt uinteressant for de fleste.\nEn penispumpe er en cylinder-formet beholder, som typisk er lavet i plastic eller glas. I den forbindelse oplever mange mænd også at hvis penis pumpen bruges kæreste i julegave, jeg må sige, troede ikke på at det kunne gøre hans penis.\n3. sep på væggelus vil ofte være, at du vågner op med bid på kroppen, der Her skal du kigge efter væggelusens ekskrementer, som ligner små. Har fået et par bid, men kan ikke definer om det er om natten jeg får dem eller om det er fra Min krop var fyldt med småbulne knopper, men troede jeg bare var.\nKom i gang med det samme. As such, when you visit other websites after visiting ours, you may see advertisements displayed on these sites for our service this is known as 're-targeting'. Det er dog stadig en mulighed vi bliver nødt til at overveje. Anithistaminer og smertestillende kan ligeledes hjælpe med at mindske smerter og inflammation.\nSmå bid på kroppen Vi har nogle myg der ikke er gået til endnu Fra sygdommenes perspektiv, er myggestik en af de mest effektive metoder i forhold til overførsel. Symptomer på væggelus bid/stik\nSådan ved du, om du har væggelus Opdatér din browser for at bruge sundhed.dk\nDet er meget individuelt hvilke symptomer der opstår og hvordan man reagerer ved bid fra væggelus. De små dyr opererer på utildækkede steder på kroppen. Har du små røde knopper på kroppen der klør helt vildt? – Bid på kroppen der klør og ofte svulmer op – Almindeligt at vågne med bid og kl.\nStor pik med stort hoved\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Små bid på kroppen blahawk.se


Jesper Volmer - www.aktivekvindersilkeborg.dk\nForedrag Jesper Volmer\nTorsdag d. 6. oktober kl. 18.30 - Medborgerhuset, Bindslevs Plads 5\nForedrag v/Jesper Volmer\nKombination af ”Livet i Kongehuset” og ”Jeg lever – tro, håb og hårdt arbejde”.\nPris medlemmer 150 kr. (Gæster 200 kr.) Inkl. kaffe/te og brød/kage.\nTilmelding senest torsdag d. 22. sept.\nI 10 år var jeg køkkenchef for Regentparret. Hvordan er det at komme ind fra siden og skulle overtage et køkken med mange hundrede år gamle traditioner. Hvilke arbejdsrutiner er der, og hvor svært er det at ændre og præge et så traditionelt hus, der jo på en gang er fuld af faste traditioner, men samtidig er en moderne arbejdsplads, der følger med tiden.\nJesper Vollmer har om nogen stået helt ude på kanten af livet. Under en skæbnesvanger svømmetur på en familieferie i Thailand i 2015, brækkede han nakken ved et hovedspring – og på et splitsekund var hans liv forandret. Inden ulykken havde Jesper i 10 år været køkkenchef hos Dronning Margrethe – en æra, der nu måtte slutte. Ulykken gjorde Jesper delvist lam, men med viljefast og struktureret genoptræning, uvurderlig støtte fra sin hustru Annette Heick og en indædt tro på livet, formåede han at undgå et liv i rullestol.\nHør et tankevækkende og livsbekræftende foredrag om, hvordan ens livssyn forandres, når livsgrundlaget pludselig ændres radikalt. Jesper tager os med gennem sin tid i det kongelige køkken med arbejdsrutiner præget af mange hundrede års traditioner, over ulykken og dens konsekvenser, til muligheden for at udleve en livsdrøm om at være selvstændig.


Tottenham-profil forlader klubben efter otte år - TV 2\nTottenham-profil forlader klubben efter otte år\n27. jul. 2020, 14:19\nJan Vertonghen takker af i Tottenham efter otte år i London-klubben. Foto: Andrew Couldridge / Ritzau Scanpix\nJan Verthongen har spillet sin sidste kamp for Tottenham, efter han har ikke forlænget samarbejdet efter afslutningen på belgierens kontrakt.\nEfter 315 kampe og 14 mål er det slut. Tottenham og forsvarsspilleren Jan Vertonghen går hver til sit.\nDet skriver belgieren på Twitter, hvor han samtidig deler flere af sine højdepunkter med sine fans.\n- Så slutter min tid i klubben. Det er en trist dag af mange grunde. Jeg vil savne de venner, jeg har fået her, personalet, der får klubben til at fungere, at spille på det fantastiske nye stadion og selvfølgelig jer fans.\nSkov og Bruun Larsen får 38-årig cheftræner i Hoffenheim\n- Tak for støtten gennem årene. I har været fantastiske. Vi har haft mange utrolige minder, men nu er det tid til at sige farvel, skriver Jan Vertonghen på Twitter.\nI løbet af de otte år, han tilbragte i London, blev han ofte rygtet til større adresser, men Jan Vertonghen lod sig aldrig lokke væk.\n- Hvis man ser på min karriere, så tilbragte jeg ni år i Ajax og otte år i Tottenham. Jeg kan godt lide at opbygge visse ting i en klub, og det lykkedes jeg med her, siger han i en video på klubbens hjemmeside.\n’Formegentlig den bedste nogensinde’\nJan Vertonghen kom til Tottenham i 2012, hvor han blev hentet i Ajax for 93 millioner kroner.\nLondonklubben havde netop solgt Luka Modric for 260 millioner kroner til Real Madrid og Rafael van der Vaart til Hamburger SV for 97 millioner kroner.\nDe penge blev udover Jan Vertonghen blandt andet geninvesteret i målmanden Hugo Loris.\nMens franskmanden overtog anførerbindet, dirigerede Jan Vertonghen forsvaret og blev en talisman for klubben i jagten på Premier League-titlen.\n- Han er formegentlig den bedste forsvarsspiller, der nogensinde har været i klubben, siger Harry Winks.\n- Han er fantastisk. Det han har gjort for den her klub, og den måde han har hjulpet med at tage Tottenham fra der, hvor vi var, da han kom, til der, hvor vi er nu.\nRonaldo tæt på kopi af 'guddommeligt mål' - fuldstændig vanvittigt, siger ekspert\nDa Jan Vertonghen kom til Tottenham var de netop begyndt at spille med omkring top-fire i Premier League, hvor de efterfølgende konsoliderede sin placering.\nTættest på mesterskabet kom de i sæsonen 2016/17, hvor de blev nummer to i ligaen syv point efter Chelsea.


Kvinder elsker knallerter – 1. kapitel | TEUFELSKERLE\n7. april 2008 / teufel / 0 Comments\nMænd elsker maskiner, maskiner elsker fart, fart får pigerne til at hvine… og det elsker de. Derfor hænger det kvindekønnet og knallerter helt sømløst sammen. Men mens mænds forhold til maskinerne er præget af hungren efter et liv på kanten, så er kvindernes forhold præget af en søgen efter at opnå en samhørrighed med knallertens sublime æstetik. Den vej rundt har mangen en laber dulle gennem tiden ladet deres yndefuld kroppe forevige i selskab med de fremmeste eksemplarer i 50 kubik-klassen.\nTara udviser akrobatisk ynde i vandkanten på en RMC’er. Foto: born2brom.nl\nHvis vi starter i lidt nyere tid, må en af de mest aktive knallert pin-ups være Tara fra Holland. Hun er knallert pin-ups’nes svar på “naboens datter“. Et utal af gange har hun slænget sit smukke ydre over en Kreidler eller en Puch. Og selvom flere måske vil sige, at billederne hverken tager kvaliteten af knallert- eller pigefotos til nye højder, så er der en vis folkelig charme over det beskedne og folkelige.\nTara er glad for Kreidlere, men ikke for fin til Puch. Foto: born2brom.nl\nVi stillede Tara fem knivskarpe spørgsmål:\nWhisky eller vodka?\nDrikker ikke så meget af den slags. Men hvis jeg skal have et shot, så bliver det ofte en Wattenheuler.\nDet må blive “75-98-3101″, hvilket var Kreidlers fabrikskode for “Vulkanrot”\nJa, men i Holland er vi jo rimeligt frisindede, så det er ikke nogen begrænsning.\nHvad er det bedste ved en knallert?\nDe må være de mænd, der kører på dem eller lugten af to-takts-olie.\nOftest på Bikes ‘n Blues, der ligger i Amstelveen, hvor jeg bor. Her kan man høre fed rive og se på lækre mænd i læderjakker.\nDu kan se flere billeder med Tara og Kreidleren ved at klikke på billederne nedenfor\nI næste kapitel af “Kvinder elsker knallerter” vil Jonas tage os med tilbage i historien og løfte lidt af sløret for, hvordan hele knallert-pin-up genren kom til verden.\nAnis’ nye maskine!


K�b Intensity, 300 g p� Bodystore.dk\nStart > Kosttilskud > Pr�stations�gere / PWO > Opkvikkende & Fokus\nGiver et Kanon Kick. man kan virkelig m�rke dette produkt virker.\nDet her er det mest sindsyge produkt jeg nogensinde har pr�vt. Man de vildeste pump uden nogle d�rlige effekter. 5/5 stjerner fra mig. Kan klart anbefaldes\nTor wiggo L\nEn rigtig god PWO der har alle de ting man gerne vil have inden og under tr�ningen. �ger koncentrationen og giver en god pump. Anbefaler smagen Lemon\nAndre har ogs� købt Goodlife Low Sugar, 50 g x 15, BOX\nEn kasse (15 stk) Goodlife Low Sugar - en ny og sensationelt god proteinbar med maks 170 kcal og mindre end 2 g sukker per bar! Nu: 189,-\nGoodlife bar fra Star Nutrition giver ca. 190 kcal, 16 g protein og 20 g kulhydrater: En proteinbar som er et perfekt mellemm�ltid - n�r som helst p� dagen!\nGainer Pro fra Star Nutrition er et proteinrigt kulhydratmix til restitution, som giver dig alt hvad du beh�ver for at �ge din v�gt og muskelmasse.\nIntensity, 300 g Star Nutrition\nPris pr. kg: 596.67,- Opdel betalingen: Lagerstatus:\nArt nr.: 6552-01r\nIntensity - kompromisløs og professionel præstationsforstærker fra Star Nutrition leverer intens og vedvarende energi og eksplosiv styrke uden genveje!\tSkærpet mental fokus\tEksplosiv muskelkontakt og vaskularitet (pump)\tØget styrke\tBedre udholdenhed og mindre mælkesyre\tIntensity er en rigtig topnyhed blandt nutidens præstationsforstærker, og et oplagt valg til den kræsne atlet med en klar vision om, hvad en potent PWO skal tilbyde.\tStar Nutrition bringer Intensity et klart skridt væk fra alle præstationsfremmende midler, der fremmer proprietære blandinger, "superformulas" og mistænkelige proprietære blandinger.\tEnkelt, klart, vidende.\tIntensity omfatter med sin kompromisløse og professionelle formel præcis, hvad der kræves for en til at tilbyde en eksplosiv, potent og kvalitativ præstationsforstærker.\tMed en gennemprøvet og velgennemtænkt synergi af hurtigtvirkende Kre-Alkalyn (pH bufferet Kreatinmonohydrat) nødvendige vitaminer, energigivende koffein og muskelopbyggende aminosyrer bliver Intensity et produkt, der skiller sig ud fra mængden med sin minimalistiske og videnbaserede sammensætning af aktive stoffer.\tIntensitys måske klareste styrke udover Kre-Alkalynets næsten øjeblikkelig virkning er den intense og vedvarende virkning under hele træningen.\tIntet "crasch", ingen skuffelse, kun en kvalitativ udvikling og eksplosiv træning!\tAnbefalet dosering: Bland 1 skefuld (15g) med 300 ml vand, tag 30 minutter før træning. Tag samme mængde (15 g) under træningen også. Må ikke overstige den maksimale dosis på 2 skefulde / døgn.\tAntal doser pr beholder: 20\tInformation: Dette er et kosttilskud og bør ikke erstatte en varieret kost. Opbevar på et køligt tørt sted, utilgængeligt for børn. Bør ikke anvendes af personer under 18 år eller af gravide eller ammende.\tOBS: Indeholder koffein (33,3mg/100ml).\nIntensity, 300 g, Fresh Lemon 179,- Info\nIntensity, 300 g, Juicy Orange 179,- Info\nIndhold:\tNæringsindhold (Appelsin)\tPr 1 servering (15g)\tPr 2 serveringar (30g)\tEnergi\t137kj/33Kcal\t274kj/66Kcal\tFedt\t0g\t0g\theraf mættede fedtsyrer\t0g\t0g\tKulhydrater\t5,6g\t11,2g\theraf sukkerarter\t5,2g\t10,4g\tProtein\t2,5g\t5g\tSalt\t0,17g\t0,34g\tL-Arginin HCI\t1210mg\t2420mg\tL-Citrullinmalat\t1000mg\t2000mg\tL-Tyrosin\t1000mg\t2000mg\tBeta-Alanin\t1000mg\t2000mg\tKre-Alkalyn\t750mg\t1500mg\tTaurin\t500mg\t1000mg\tL-Arginin-alfaketoglutarat\t250mg\t500mg\tL-Fenylalanin\t200mg\t400mg\tKoffein\t100mg\t200mg\tHistidin\t100mg\t200mg\tVitamin B1\t0,75mg (68,2%*ADT)\t1,5mg (134,4%*ADT)\t*%ADT - Anbefalet daglig indtagelse ved en kost på 2000 kcal / dag\t** - %ADT ikke fastslået\tNæringsindhold (Lemon)\tPr 1 servering (15g)\tPr 2 servering (30g)\tEnergi\t137kj/33Kcal\t274kj/66Kcal\tFedt\t0g\t0g\theraf mættede fedtsyrer\t0g\t0g\tKulhydrater\t5,6g\t11,2g\theraf sukkerarter\t5,3g\t10,6g\tProtein\t2,5g\t5g\tSalt\t0,17g\t0,34g\tL-Arginin HCI\t1210mg\t2420mg\tL-Citrullinmalat\t1000mg\t2000mg\tL-Tyrosin\t1000mg\t2000mg\tBeta-Alanin\t1000mg\t2000mg\tKre-Alkalyn\t750mg\t1500mg\tTaurin\t500mg\t1000mg\tL-Arginin-alfaketoglutarat\t250mg\t500mg\tL-Fenylalanin\t200mg\t400mg\tKoffein\t100mg\t200mg\tHistidin\t100mg\t200mg\tVitamin B1\t0,75mg (68,2%*RDI)\t1,5mg (134,4%*RDI)\t*%ADT - Anbefalet daglig indtagelse ved en kost på 2000 kcal / dag\t** - %ADT ikke fastslået\tØvrige ingredienser: Dextrose, L-arginin, citrullin DL-malat, beta-alanin, L-tyrosin, vitamin B1 (thiaminhydrochlorid), kreatin-monohydrat (Kre-Alkalyn), syre (æblesyre), aroma (orange), fructose, taurin, antiklumpningsmidler (Calcium Fosfat), L-Arginin alfa-ketoglutarat, L-Phenylalanin, salt, limesaft pulver (citron), surhedsregulerende middel (citronsyre), antiklumpningsmiddel (siliciumdioxid), koffein, L-histidin, sødestoffer (acesulfam-K, sucralose), farvestof (betakaroten)\tAllergiinformation: Dette produkt indeholder ingen allergener. Indeholder høje niveauer koffein.\nBodystore tager ikke ansvar for publiceret indhold i anmeldelserne. Anmeldelserne og de beskrevne resultater er individuelle og kan ikke generaliseres.Lige nu vises anmeldelse 1 til 20 af i alt 40.\nJesper D., 2015-02-13, 13:14\nDette var, for mig, penge lige ud ad vinduet. Jeg fik ingen virkning whatsoever, selv p� dobbelt dosis, og b�tten svandt hurtigt - men vi har alle forskellige kroppe :-) Jeg er tilsyneladende MEGET tolerant! Til geng�ld en ganske god smag af frisk lemon, og d�t skal produktet have en stjerne for!\nLennard A , 2014-02-22, 21:55\nK�bte dette produkt efter alle disse kanon anmeldelser, men der er ikke megen godaw i det. Jeg har ikke nogen n�vnev�rdig forskel i kroppen bagefter, har pr�vet med en scoop, og med to scoop. Lige f�r tr�ning, samt uden tr�ning for at se om der var nogen forskel. Men nope. F�r liges� meget ud af en RedBul (desv�rre) S� m� lede videre efter et ''potent'' preworkout. Men smagen er go, den kunne jeg sagtens v�nne mig til :) S� havde den lige givet en mere opkvikkende, eller kick agtig f�else s� havde den helt klart f�et 5 stjerner. Christian J, 2014-02-07, 02:48\nMikkel H, 2014-02-06, 20:38\nTor wiggo L, 2014-02-06, 18:02\nOliver, 2014-02-06, 16:45\nLars-bo N, 2014-02-06, 16:15\nGodt produkt, fungerer pr�cis, som det skal.\nKan varmt anbefales, hvis folk f�ler sig tr�tte inden et pas.\nJesper N, 2014-02-06, 15:48\nFremragende produkt, som virkelig giver et kick til din tr�ning. har tidligere brugt N.O. Xplode, men synes faktisk dette produkt er bedre i smag. Derudover giver dette produkt heller ikke samme problemer med maven, hvilket nogle andre PW-produkter har tendens til. Christian J, 2014-02-06, 15:10\nSuper kick! Virkelig noget der rykker og f�r dig til at ude ekstra!\nCarl-Emil , 2014-02-06, 15:09\nSuper godt pre WO, man m�rker virkningen allerede efter 30 min.\nJeg synes is�r det er l�kkert at prisen er s� lav i forhold til mange andre produkter! thumps up\nKim ferr� N, 2014-02-06, 15:07\nEr i gang med min f�rste b�tte, og det er satme nogle gode sager, Lemon smagen er fantastisk og virkelig god effekt!\nHarris S�tc�, 2014-02-06, 14:40\nDen virker... Det er ikke altid at jeg f�r den brugt i fitness centret, men til dagligt da cykler jeg 17-18 km, frem og tilbage til arbejdet. N�r jeg indtager den ca. 20 min. f�r jeg skal til at cykle, hj�lper den mig godt igennem med ekstra kr�fter til turen, normalt s� har jeg r� kr�fter i det f�rste 5 min, derefter er jeg tr�t i 6-7 min, men har stadig kr�fter nok, og i det sidste 4-5 min, er jeg bare d�d tr�t p� vej til arbejdet, s� n�r jeg drikker det om morgenen, s� er jeg bare ''hulk'' i det f�rste 6-7 min, og stadig halvlevende hulk, det sidste af turen, uden at v�re d�dtr�t. orange smager ikke s� godt, citronsmagen er bedre, men nok smag og behag.\nMichael Halvorsen Iversen, 2014-02-06, 14:21\nKan ikke t�le SuperPump, NoXplode, Grenade og flere andre pre workout produkter.. Den her lever op til forventningerne - og gir det vildeste pump og jeg f�r slet ikke hjertebanken -) Ludvig Asmussen, 2014-02-06, 13:53\nPr�vede intensity for en 2 dage siden. Ud over at prisen sparker r�v p� dette produkt, s� var effekten ogs� s�rdeles gavnlig for min tr�ning. Jeg f�lte mig mere fokuseret, st�rkere og havde generelt bedre mind-muscle connection. Kan varmt anbefale intensity, til dem der vil have et beast tr�ningspas. Den eneste downside var en smule kl�en, som jeg ogs� typisk f�r af beta-alanin.\nKristian M, 2014-02-06, 13:48\nDet er et af de f� pwo hvor jeg f�ler mig sikker p� hvad der er i. Og det giver et super boost til tr�ning. I s�r de dage hvor mange ellers f�ler sig flad.\nSofie amalie S, 2014-02-06, 13:32\nEt pre workout der sparker r*v! Smagen kunne v�re bedre men effekten er i top! Pvt a.noe 4, 2014-02-06, 13:31\nrigitg godt pwo til prisen\nKvist, 2014-02-06, 13:28\nDet er et rigtig godt produkt, man kan virkelig m�rke det n�r man indtager det. vil give det 5/5 stjerner for det er en del bedre end de fleste andre PWO produkter\nMikkel G�rdbo, 2014-02-06, 13:27\nINtensity er et PWO der virker.\nHar kun pr�vet en kammerats, men i forhold til det jeg normalt bruger, virker det helt suver�nt!\nMansur A, 2014-02-06, 13:19\nSuper godt produkt - god smag, god intensitet efter indtagelse...men jeg skal ikke tage det 30 minutter f�r tr�ning - for mig kommer virkningen allerede efter 15 minutter :-)\nBodystore tager ikke ansvar for publiceret indhold i anmeldelserne. Anmeldelserne og de beskrevne resultater er individuelle og kan ikke generaliseres.Lige nu vises anmeldelse 1 til 20 af i alt 40.V�lg side:\n| N�ste »\nVil du have dit instagrambillede vist her? Tag et billede af et produkt, og hashtag det med #bodystoredk og produktets navn:#intensity


Holbohave - gylden nøgle til budgetforli | Gillelejeonline\nDaværende udvalgsformand Birgit Roswall, direktør i Aleris Danmark Omsorg, Miriam Toft, og daværende borgmester Kim Valentin ved indvielsen af dagcenteret for to år siden. Nu bliver nøglen alligevel ikke drejet. Holbohave kommer med i budgettet efter 2019.\nGribskov: Holbohave gylden nøgle til budgetforlig\nSikringen af dagcenter for demente på Holbohave i Blistrup og en sikker finansiering af blandt andet dette tilbud også ud over 2019 med skattestigning, slanket administration samt udvikling af idræt og sundhed samt investering i veje og trafiksikkerhed er 'den gyldne nøgle' til det budgetforlig, samtlige partier i byrådet ventes at tilslutte sig i de sidste forhandlinger torsdag aften.\nDet er lykkedes for partierne at give og tage i forhandlingerne, så alle 'er blevet ved bordet' hos borgmester Anders Gerner Frost.\nVenstre har stået hårdt på at Holbo Have skulle bevares ud over 2019 - men til gengæld for dette og andre budgetønsker må Venstre også acceptere, at der sker en betragtelig skattestigning for at få kommunens økonomi på skinner igen. Det bliver lidt under den forventede stigning på ét procentpoint på personskatten, nemlig 0,8 procentpoint.\nDen samlede forligtekst ventes offentliggjort fredag, men det er kendt, at skattestigningen holdes alene på personskatten, så Enhedslisten må 'kigge i vejviseren' efter at få indført dækningsafgift. Frem for at stå udenfor budgetaftalen med dette krav, søger Michael Hemming Nielsen til gengæld at sætte andre aftryk.\nDen centrale administration må også holde for, og der skal ske en slankning og effektivisering af administrationen.\nBudgettet skal vise retningen ud over 2019-22 med et otte-årigt perspektiv. Dermed kan der også blive midler til ny vej mellem Græsted og Gilleleje. Rundkørslen ved Kildevejen i Holløse skal også etableres.\nEn skattestigning har ikke groet i den konservative have, men den 'glider ned' blandt andet ved at få administrationen slanket og effektiviseret.


I 1981 , udvundet forskere embryonale stamceller fra tidlige mus embryoner . I 1998 havde studiet af musen stamceller ført til opdagelsen af , hvordan man udlede embryonale stamceller fra menneskelige embryoner . Dette gennembrud , til gengæld har ført til spændende muligheder for forskning i bestræbelserne på at helbrede kroniske sygdomme, men også tilskyndet uenighed om de moralske og etiske konsekvenser af at bruge embryonale stamceller\nEn stamcelle er en unspecialized celle med potentiale til at blive til mange forskellige typer af specialiserede celler , såsom en muskel celle eller en blodcelle , i en proces, der kaldes differentiering. Voksen , eller somatiske stamceller udvikler sig til særlige typer , for eksempel celler stamceller i blodet bliver røde blodlegemer eller hvide blodlegemer . Dog er embryonale stamceller fra den indre cellemasse af en embryoner og er pluripotente --- det er , de er i stand til at udvikle sig til alle celletyper , under de rette betingelser . I 2007 var voksne stamceller " induceret " at være pluripotente . Ifølge National Institutes of Health ( NIH ) , er disse celler " genetisk omprogrammeres til en embryonale stamceller-lignende tilstand . "\nMest embryonale stamceller kommer fra embryoner , der er blevet skabt for in vitro befrugtning i fertilitetsklinikker og derefter doneret til forskning med donorsamtykke ifølge NIH . Den embryonale stamceller stammer fra den indre cellemasse af blastocyster , som er embryoner , der er fire eller fem dage gamle . øjeblikket er embryo destrueres i færd med at følge sin stamceller . Hvis ikke doneret til forskning , er embryoner også ødelagt eller kan fryses til senere forsøg på in vitro befrugtning .\nDe Forenede Nationers Organisation for Uddannelse , Videnskab og Kultur ( UNESCO ), at forskning i embryonale stamceller kunne "væsentligt ændre vores evne til at bekæmpe sygdomme som Parkinsons , Alzheimers , multipel sklerose og andre neurodegenerative sygdomme . " Embryonale stamceller kan være i stand til at reparere beskadigede sektioner af hjerte eller ben eller være nyttigt i behandlingen af auto-immune sygdomme såsom lupus eller AIDS .\nDe stamceller kontroverser skyldes debatten om, hvorvidt eller ikke livet Eller personlighed , begynder ved undfangelsen . De, der mener, at det gør begynder ved undfangelsen tror , at ødelægge embryoner for at opnå stamceller er mord . Men andre mener, at embryo på blastocyststadiet kun har potentiale for liv og er endnu ikke en person , og dermed forskning i embryonale stamceller og anvendelsen til gavn for menneskeheden er umagen værd . Kontrovers også antænder over brugen af føderale midler til at støtte forskning i embryonale stamceller . I 2001 forbød præsident George W. Bush føderale midler til forskning i stamceller og senere lov meget begrænsede midler . I 202C Præsident Barack Obama løftede forbuddet mod føderal finansiering , hvorefter regeringen havde " tvunget en falsk valg mellem sund videnskab og moralske værdier. "\nførste kliniske forsøg\nI januar 202C Food and Drug Administration ( FDA ) givet tilladelse til Geron , en californisk biotekfirma , at begynde den første forsøg med embryonale stamceller transplantation hos mennesker . Cellerne vil blive implanteret i otte til 10 patienter med rygmarvsskader . Ifølge Geron , vil det primære mål med undersøgelsen er at vurdere sikkerheden , men andre effekter , såsom fornemmelse i bagagerummet, og benene og forbedret neuromuskulær kontrol , vil også blive vurderet . Men som i oktober 202C forsøget er " på kliniske hold af FDA afventer gennemgang af nye kliniske dyr undersøgelse oplysninger fra selskabet . "\nLæs mere: brand videnskab teknologi\nLæs mere: farerne for en infrarød sauna


Offentlig transport | SWARCO\nIntelligent transport i dag.\nVi tilbyder en række af løsninger, der bidrager til en mere effektiv styring af services indenfor offentlige transport, operatører, chauffører og passagerer. De vigtigste komponenter omfatter vognpark- og terminalstyring og information om passagerer og chauffører i realtid. Derudover er automatiseret gebyrindsamlings- og sikkerhedssystemer, samt løsninger der forbedrer omkostningseffektiviteten og reducerer miljøpåvirkningen, en del af offentlig transportstyring. Løsningerne omfatter også prioriteret offentlig transport, som giver busprioritet ved lyskryds. Derved bliver busforbindelser bedre integreret i byens øvrige transportsystem og bidrager til at gøre offentlig transport mere attraktivt.\nSmarte og grønne byer er koncepter, der sigter mod at gøre byerne mere bæredygtige, ved at bruge moderne teknologi. Disse koncepter omfatter en række forskellige tiltag inden for forskellige områder, lige fra trafikstyring til økologi og økonomi. Smart Mobilitet er et andet vigtigt aspekt for Smarte Byer. Det omfatter typisk transportkoncepter, der kombinerer forskellige miljøvenlige transportformer, og reducerer belastning på transportnettet. For eksempel bliver offentlig transport og cyklister normalt prioriteret over biler.\nOg integration af Smart Mobilitet\nFor løsninger til offentlig transport


Motorsporten.dk - Le Mans - Jan Magnussen: Nu skal der kæmpes!\nJan Magnussen: Nu skal der kæmpes!\nEfter en suveræn start på årets Le Mans holder Jan Magnussen, Antonio Garcia og Jordan Taylor efter otte og en halv times kørsel en 6. plads i GTE Pro-klassen\nGodt en tredjedel inde i årets 24-timers Le Mans kæmper Jan Magnussen hårdt bag rattet af Corvette #73, som han deler med spanske Antonio Garcia og amerikanske Jordan Taylor. Trioen lå nummer seks GTE Pro-klassen, da klokken passerede 23.30.\n— Jeg fik en rigtig god start og er godt tilfreds med mine to første stints. Vi har en rigtig god bil, jeg skal bare være forsigtig med at presse den. Lige så snart man gør det, reagerer den temmelig kontant, så det gælder hele tiden om at holde den indenfor grænserne, lød det fra Jan Magnussen tidligt lørdag aften.\nSå kom regnen, til at begynde med bare en let byge. Det lykkedes imidlertid Jan Magnussen at passere den førende Ferrari, men racerkøreren måtte herefter sætte farten markant ned i takt med, at regnen tog til.\n— Jeg havde et par lidt for spændende situationer på Mulsanne-strækningen, men begge gange lykkedes det mig at redde bilen. Så kom ulykken med de to prototyper fra Audi og Toyota, og selv bag safetycarbilen var man hele tiden på grænsen til at køre galt, så jeg besluttede at kalde ind og bede om regnvejrsdæk, forklarer Jan Magnussen.\n— Jeg kunne have taget chancen og blevet derude og håbet på, at banen tørrede hurtigt op. Men på det tidspunkt var vi ikke engang to timer inde i løbet, og så er det altså for tidligt at begynde at gamble.\nAntonio Garcia overtog herefter rattet og måtte ind og have et ekstra pitstop, da banen igen var klar til tørre dæk. Således var trioen et pitstop bag de førende konkurrenter, men Garcias hurtige omgangstider hjalp på situationen.\nJordan Taylor var tredje mand i bilen lørdag aften, men blev efter nogle gode omgange fanget lige bag en safetycar-bil, hvilket forhindrede trioen i at hente det tabte ind.\nDa Jan Magnussen overtog bilen efter Jordan Taylor kl. 22.15, oplevede mekanikerne pludselig tekniske problemer med det system, som skal løfte bilen under dækskifte, hvilket kostede yderligere dyrebare minutter.\n— Nu skal vi kæmpe, men det har vi heldigvis prøvet før, var Jan Magnussens kommentar, inden han drønede ud i tusmørket i den gule Corvette.\nJan Magnussen, Antonio Garcia og Jordan Taylor ligger klokken 23.00 lørdag aften seks i GTE Pro-klassen.


Psykofarmaka præparater. Medicinsk behandling af skizofreni\nAnalyser om antipsykotika - Sundhedsdatastyrelsen Comparative efficacy and tolerability of 15 antipsychotic præparater in schizophrenia. Antidepressiv medicin eller antidepressiva bruges især mod moderate til svære de-pressioner og til at forebygge nye perioder med depression. For generelle retningslinjer vedrørende behandling med psykofarmaka lægemidler henvises til Sundhedsstyrelsens Vejledning om behandling med antipsykotiske lægemidler fra www. Det overordnede formål er at opnå et ensartet behandlingstilbud i verdi tilbud landet og gennem øget konkurrence mellem lægemidlerne at opnå prismæssige forbedringer. Det er derfor vigtigt løbende at foretage en nøje afvejning af forholdet mellem effekter og bivirkninger og at tilpasse doseringen herefter. Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden. Ved spørgsmål præparater medicin bør du rådspørge apoteket erektion eksamen din læge, og ved sundhedsspørgsmål relevant autoriseret sundhedspersonale.\nPSYKOFARMAKA PRÆPARATER - hajkutter til salg. Antipsykotika - bivirkninger og interaktioner\nPsykofarmaka præparater, sterilt saltvand Indholdsfortegnelse\nRådet for Anvendelse af Dyr Sygehusmedicin RADS har for nylig offentliggjort præparater for medicinsk behandling af psykotiske tilstande. Anbefalingerne gælder psykotiske lidelser i det skizofrene spektrum og omfatter således ikke psykofarmaka affektive psykotiske lidelser. Det overordnede formål er at opnå et ensartet behandlingstilbud i hele landet og gennem øget konkurrence mellem lægemidlerne at opnå prismæssige forbedringer. Det økonomiske aspekt med gennemførelse af en såkaldt udbudsrunde er sidste trin i processen. Selve behandlingsvejledningen, der resumeres her, er udelukkende baseret på faglige kriterier. 89 rows · Udgåede præparater. Om braces.venstremand.com FAQ. Cookies. braces.venstremand.com produkter. braces.venstremand.com braces.venstremand.com Brugervilkår og jura. Udgåede præparater. Om braces.venstremand.com FAQ. Cookies. braces.venstremand.com produkter. braces.venstremand.com braces.venstremand.com Brugervilkår og jura. gennemsnitsalder for at producere sædceller Medicin mod psykose kaldes antipsykotika eller antipsykotisk medicin. Det er en form for medicin, der bruges ved behandling af psykose: For eksempel hallucinationer, vrangforestillinger, maniske tilstande og sindssygdomme som skizofreni.\naug Nogle antipsykotika findes i en formulering, hvor de kan doseres med ugers mellemrum. Præparaterne administreres intramuskulært. aug 2. generations antipsykotika inddeles ud fra deres effekt på dopaminreceptoren og analogt med 1. generations præparaterne er de inddelt efter. Psykofarmaka er en fælles betegnelse for medikamenter, der bruges i Disse er forskellige fra præparat til præparat, og optræder oftest de første uger og med.\nPSYKOFARMAKA PRÆPARATER - rane willerslev gift med. Antipsykotika - bivirkninger og interaktioner\nLangt de fleste mennesker med skizofreni har behov for antipsykotisk medicin. Medicinen er det mest virksomme middel til at behandle de positive symptomer med for eksempel vrangforestiller, hallucinationer og tankeforstyrrelser , og det er ofte en forudsætning for at kunne få gavn af anden behandling, at den syge ikke er så plaget af de positive symptomer. Der findes forskellige former for antipsykotisk medicin, typiske 1. Begge typer har god virkning på de psykotiske symptomer, men de adskiller sig mht. Bivirkninger af de typiske antipsykotika er først og fremmest parkinsonistiske symptomer se nedenfor , mens de atypiske antipsykotika ofte har vægtøgning som bivirkning.\nPsykofarmaka psykofarmaka præparater Lav- og mellemdosis præparater kan anvendes, men bør ikke bruges i længere tid pga. risiko for EPS. Bivirkningsmedicin (antikolinergika) bruges normalt ikke til ældre og demente, da det ofte giver hukommelsestab eller delir. De ældre antipsykotika inddeles i høj- og lavdosis præparater. Højdosis præparater har en stærkere sløvende virkning og en tendens til at sænke blodtrykket, så man kan blive svimmel. Lavdosis præparater har ikke i samme grad disse bivirkninger, men de påvirker til gengæld i højere grad muskelbevægelser.\nmar Antipsykotika er medicin, som man især anvender ved sygdommene psykose og mani. Antipsykotika inddeles i 1. generations (typiske eller ældre) præparater udviklet i 'erne og frem og 2. generations (atypiske eller nyere) præparater udviklet i. Psykofarmaka er den fælles betegnelse for lægemidler, der Antipsykotika er den del af psykofarmaka, der hvilke bivirkninger de forskellige præparater har.\nMedicin mod psykose trolle siebenhaar sweet dogs\napr For eksempel kan dette bevirke, at nogle præparater også kan virke sederende, det vil sige trættende, hvilket urolige patienter kan have gavn. ring dk\nNaturlægemidler der kan anvendes til behandling af nedtrykthed, kan ses her. Der findes flere typer af medicin mod depression antidepressiva. 1. apr De ældre præparater omtales generelt som 1. genera-tions-antipsykotika (FGAs) og har traditionelt været yderligere opdelt i lav-, middel- og. nov Olanzapin adskiller sig fra de øvrige præparater ved en signifikant påvirkning af alle 3 . Arytmi-risiko ved anvendelse af psykofarmaka. 1st. Antipsykotisk medicin gives som tabletter eller ved indsprøjtning.\nDer findes særlige depot-præparater med flere ugers virkning. De benyttes især ved langvarig.\nPsykofarmaka er den fælles betegnelse for lægemidler, der Antipsykotika er den del af psykofarmaka, der hvilke bivirkninger de forskellige præparater har. apr For eksempel kan dette bevirke, at nogle præparater også kan virke sederende, det vil sige trættende, hvilket urolige patienter kan have gavn. aug 2. generations antipsykotika inddeles ud fra deres effekt på dopaminreceptoren og analogt med 1. generations præparaterne er de inddelt efter. Antipsykotika er medicin, som man især anvender ved sygdommene psykose og mani.\nPsykofarmaka præparater, billig træningscenter Indholdsfortegnelse\nLæs mere om cookies. Antipsykotika bruges mest til behandling af skizofreni og andre psykotiske tilstande. Nogle antipsykotika anvendes ved neurologiske sygdomme med ufrivillig muskelaktivitet fx til behandling psykofarmaka børn med Tourettes syndrom. Antipsykotika inddeles i 1. Inddelingen baseres på graden af præparater i form af bevægelsesforstyrrelser så som muskelspasmer og muskelstivhed, rysten og urolig adfærd. tysk b mundtlig eksamen stx Langt de fleste mennesker med skizofreni har behov for antipsykotisk medicin. Medicinen er det mest virksomme middel til at behandle de positive symptomer med for eksempel vrangforestiller, præparater og tankeforstyrrelserog det er ofte en forudsætning for at kunne få gavn af anden behandling, at den syge ikke er så plaget af de positive symptomer. Der psykofarmaka forskellige former for antipsykotisk medicin, typiske 1.\nEr fysisk aktivitet et muligt alternativ til psykofarmaka? Der er ingen tvivl om, at fysisk aktivitet er godt for helbredet, også hos mennesker med psykiske lidelser. Der er heller ingen tvivl om, at fysisk aktivitet spiller en stor rolle for alle menneskers velvære og selvværd – også hos patienter med psykiske lidelser. Men når man har taget et psykofarmaka i lang tid kan man blive lige som lidt blind for hvordan man egentlig har det, og det kan være rigtig svært at tage stilling til om man egentlig har fået hjælp af den medicin man har taget. Efexor virker ved at forsinke fjernelsen af serotonin og noradrenalin imellem nervecellerne. Nefadar virker derudover ved at blokere for visse serotoninreceptorer. Virkningen på hjernens signalstoffer er nært beslægtet med virkningen af de ældre og effektive tricykliske præparater, men de nye stoffer har færre bivirkninger. Efexor®. En anden sjælden og alvorlig bivirkning, som kan optræde ved alle antipsykotiske præparater, er det såkaldte maligne neuroleptikasyndrom. Det viser sig ved temperaturstigning, påvirket bevidsthed, svingende blodtryk og stivhed i muskler, der kan udvikle sig til kramper. Borger Fagperson Antipsykotisk behandling. Forløbsbeskrivelse. Hovedindikationen er psykotiske tilstande, primært skizofreni, paranoide psykoser og affektive lidelser, og omfatter akut og forebyggende behandling, fx akut behandling af mani, bipolar depression, behandlingsresistent depression og . Opdatér din browser for at bruge sundhed.dk\nMedicinsk behandling af psykotiske lidelser hos voksne Psykofarmaka kan nogle gange være gavnlige for nogle mennesker med psykiske problemer\njeans til høje mænd\nFølge: Begyndende stress » »\nTidligere: « « P piller og pletblødning\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Psykofarmaka præparater braces.venstremand.com


Aduro brændeovn montering – Tilbud gasfyr installation\nYou are here: Home - Без рубрики - Aduro brændeovn montering\nBag toppen gemmer der sig kg varmeakkumulerende sten. Karakteristisk for denne model er også det store magasin under brændkammeret til opmagasinering af brænde og den fine detalje med soklen nederst. Installation af brændeovnen. Du må gerne selv installere din brændeovn – det kan dog anbefales at tage din skorstensfejer med på råd.\nKøb ADURO BRÆNDEOVN ADURO 9. Aduro -tronic trykcylinder. LUX SORT online hos BAUHAUS. Vi har altid den rigtige pris og 3. Mangler du hjælp til montering ? Udover det slanke og elegante udseende er dette også en utrolig effektiv brændeovn , som med en primær-, sekundær- og tertiær lufttilførsel brænder rent, effektivt og miljøvenligt. Brændeovn med eller uden montering sælges online Hos Hedepejs i Silkeborg forhandler vi enhver form for brændeovn. Velkommen til nytpillefyr.\nUd over alle vores varer i shoppen tilbyder vi også service i forhold til montering og reparation af pillefyr, pilleovne, jordvarmeanlæg mv. Hvis du ikke finder hvad du søger i vores shop eller har spørgsmål i øvrigt, er du meget velkommen til at kontakte os!\n← Elpejs tilbud\nIndmuringsdåse udendørs →


En grænsependler fra Danmark er som hovedregel sygeforsikret i Tyskland. Normalt er dennes familiemedlemmer forsikret i Danmark, da de fleste ægtefæller i Danmark ligeledes er erhvervsaktive. Hvor det ikke er tilfældet, gælder den tyske familieforsikring, og så er Tyskland forsikringsland. En dansk pendler får udstedt sit EHIC-kort af den tyske sygekasse, hvor han er forsikret. Det gælder også for evt. medforsikrede familiemedlemmer.


Hader dem. Er meget forstyrrende. Nogle elever spilder fuldstændigt deres tid. Digitale medier i gymnasiet problemer og potentialer - PDF\nDownload "Hader dem. Er meget forstyrrende. Nogle elever spilder fuldstændigt deres tid. Digitale medier i gymnasiet problemer og potentialer"\nDorte Birgit Lindholm\n1 Klasserumskultur og inklusion: Opgør med elevernes frie valg Teamsamarbejde: Fra budbringer til pædagogisk dirigent Kompetence og dannelse: Jeg har i årevis gået rundt i al denne kompetence Jeg har åndet kompetence og gradvist mistet mit liv. kan bruges i praksis NYT MAGASIN NY DATABASE FORSKNING I GYMNASIALE UDDANNELSER Hader dem. Er meget forstyrrende. Nogle elever spilder fuldstændigt deres tid. Digitale medier i gymnasiet problemer og potentialer Nr. 1 SEPTEMBER 2013\n2 Kære læser, nr. 1 september 2013 Udgives og redigeres af: Marianne Abrahamsen Peder Holm-Pedersen Du har her det første nummer af magasinet Gymnasieforskning, hvor vi præsenterer aktuel forskning inden for de gymnasiale uddannelser. Magasinet er en del af et nyt større projekt, der også indbefatter etableringen af en stor database, der samler og formidler dansk gymnasieforskning fra alle landets forskningsinstitutioner. Du kan besøge databasen på hvor forskning i de gymnasiale uddannelser i form af artikler, afhandlinger og rapporter er direkte og gratis tilgængelig. I dette nummer af Gymnasieforskning sætter vi fokus på, hvordan man skaber en faglig klasserumskultur med plads til de mange forskellige elever, der netop har taget hul på deres nye spændende gymnasieliv. Et andet fokus er problemer og potentialer med it og sociale medier i undervisningen. Det tredje tema er teamsamarbejde og magasinet slutter med en kommentar til håndteringen af kompetenceudfordringen i gymnasiet. Magasinet udkommer to gange om året, næste gang i starten af Gymnasieforsknings raison d être er såre simpelt og handler om at skabe bedre betingelser for, at relevant gymnasieforskning kommer ud og arbejder, der hvor det hele sker, nemlig ude i dagligdagen på de mange uddannelsessteder i Danmark. Til gavn for lærere, ledere og elever. Eftersom ingen kender de udfordringer og muligheder, som kendetegner de gymnasiale uddannelser anno 2013, bedre end gymnasielærere og ledere, er vi naturligvis meget interesseret i at høre, hvad du synes om både magasin og database og hvilke konkrete udfordringer, du mener, der er behov for at få sat fokus på. Du er derfor meget velkommen til at give os dit input enten ved at skrive til Gymnasieforskning på eller på vores Facebookside facebook.com/gymnasieforskning. På Facebook-siden præsenterer vi også løbende den seneste forskning, der er blevet gjort tilgængelig i databasen. Her kan man også dele og anbefale relevant forskning til kolleger. Kontakt: Adresse: Gymnasieforskning Att. Peder Holm-Pedersen Kongshaven Valby Korrektur: Kirsten Kovacs Design: Kenneth Schultz Tryk: Scanprint A/S ISSN nr.: Oplag: Gymnasieforskning udgives af: Marianne Abrahamsen er cand. mag., ph.d., tidligere gymnasielærer og rektor, ansat på Syddansk Universitet som forsker og som underviser på masteruddannelsen i gymnasieledelse og redaktør af magasinet GymPæd2.0, der formidler gymnasieforskning fra Institut for Kulturvidenskaber, SDU. Peder Holm-Pedersen er cand. mag. i filosofi og dansk og ansat på Aarhus Universitet og har gennem flere år arbejdet med forskningsformidling inden for uddannelse og pædagogik. Han er blandt andet redaktør af magasinet Asterisk, der udgives af Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU), AU. Vi er meget glade for, at udviklingen og driften af Gymnasieforskning bliver støttet af de aktører, der også er med til at skabe og forme dagligdagen på de gymnasiale uddannelser, nemlig GL, Rektorforeningen, Lederforeningen for VUC, Undervisningsministeriet og Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser. Gymnasieforskning er et fælles projekt. Gymnasieforskning er støttet af: Marianne Abrahamsen og Peder Holm-Pedersen 2 Følg Gymnasieforskning på Facebook: facebook.com/ gymnasieforskning FLEKSIBEL UDDANNELSE Undervisningsministeriet Tips- og Lottomidlerne\n3 Indhold Klasserumskultur og inklusion Alle elever lærer mest på forreste række men de har ikke alle lige gode forudsætninger for at sætte sig dér Hvordan skaber man et godt klasse-fællesskab med lige læringsmuligheder for alle? It i undervisningen Teknologiens ulidelige lethed Frustrationen over spil- og Facebookforstyrrelser i gymnasiet er stor, både blandt lærere og elever. Men de nye medier styrker også undervisningen og skaber nye samarbejdsformer. Det viser et omfattende forskningsprojekt om brugen af it på gymnasiale uddannelser. Sociale medier If you can t beat them, join them! foto: scanpix Teamsamarbejde Man skal jo også være sammen med folk dagen efter. Mellem lighed og ledelse problemer og potentialer i teamsamarbejdet Dannelse og kompetence Min pointe er, at uanset hvor meget man sætter parentes om dannelsesbegrebet, er der altid implicitte dannelsesforestillinger på spil, både i folkeskolen og gymnasiet. Det store kompetenceboom Find det på Gymnasieforskning.dk Udpluk fra databasen Korte præsentationer af noget af al den gymnasieforskning, du kan finde på forsidefotos: polfoto 3\n4 80% 70% 60% 50% 40% Gymnasiekulturens skjulte dynamikker favoriserer bestemte typer elever, og det må der gøres op med, når gymnasiet er blevet for alle, mener gymnasieforsker Susanne Murning. Hun fortæller, hvordan skoler og lærere kan og skal tage ansvar for, at der skabes gode klasse-fællesskaber. Alle elever læ mest på forr ræk men de har ikke lige gode forudsætninger for at komme til at sidde dér. 39,6% 31,8% 30% 20% 10% %-Andel af en ungdomsårgang, der påbegynder en gymnasial uddannelse. 9,2% 17,7% 1967 HF bliver oprettet 0% Inklusion og klasserumskultur\n5 74,9% 69,8% rer este ke 45,7% 67% 1995/1996 De erhvervsgymnasiale uddannelser (HHX og HTX) blev gjort 3-årige i 1995, og tilgangstal er medtaget fra årig HHX samt adgangskursus til Ingeniør fratrukket denne kategori. Andelen af en ungdomsårgang, der går på en gymnasial uddannelse er steget markant over de sidste årtier. Det betyder, at gymnasiet skal rumme en mere blandet elevgruppe. Knap 10 procent har anden etnisk baggrund end dansk, en tredjedel har forældre med en erhvervsfaglig uddannelse i bagagen og for syv procent har far og mor aldrig fået andre eksamensbeviser end det, der stammer fra grundskolen. Kilde: Ministeriet for Børn og Undervisning Kilde: Tilgangsfrekvensen er beregnet som den andel af en ungdomsårgang, der påbegyndte en gymnasial uddannelse i det pågældende år. Ungdomsårgangen er beregnet ud fra de årige i det pågældende år. Tilgangsfrekvenserne i perioden er baseret på tidligere beregninger i GL. Se Bryld et al. (1990): GL skole, stand, forening for yderligere information. Øvrige udregninger er baseret på data fra UNI-C Databank samt Danmarks Statistik fotos: polfoto Inklusion og klasserumskultur 5\n6 Af Annette Haugaard Lancier, orienteringsløb, tutorer, hytteture og gallafester. Der bliver lagt store kræfter i at skabe gode introforløb for de tusindvis af unge, som netop er begyndt på stx, hf, htx eller hhx, og eleverne selv knokler også fagligt og socialt for at finde sig til rette. Men ny forskning peger på, at selvom alle er interesserede i, at flest mulige får hue på hovedet, afhænger succes på gymnasiet ikke bare af flid og færdigheder. Unge fra familier med studentereksamen har en fordel frem for elever fra hjem uden boglig tradition, og en del af forklaringen er gymnasiekulturens ideal om elevernes frie valg, mener Susanne Murning, post. doc. på Center for Ungdomsforskning ved Aalborg Universitet, København. For når man selv må vælge samarbejdspartnere, kammerater og pladser i klasselokalet, så grupperer man sig med dem, man kender på forhånd, og det selskab man tror, styrker ens individuelle muligheder og ens muligheder for at finde sig til rette i sit nye gymnasieliv. På kort tid er der skabt et hierarki ladet med symboler, hvor alt fra ens stol til taletid i timerne kan udløse prædikater som seriøs, doven eller stræber. Ofte er det ydre rammer og usynlige koder, som afgør, hvem der kan få lov at vise sig frem som en god elev, og det må skoler og undervisere have blik for i arbejdet med inklusion i gymnasiet, lyder det fra Susanne Murning. Der skal gøres noget aktivt for at organisere klasserummet og deltagelsesformerne i undervisningen anderledes, hvis man ønsker, at alle får mulighed for at gøre sig gældende i gymnasiet. Ellers er eleverne allerede efter få måneder låst fast i bestemte positioner, som de har svært ved selv at bryde uden hjælp, siger hun. Hendes løsning er nogle helt enkle tiltag. Beslut hvor eleverne skal sidde, indfør mere varierede undervisningsformer og ryst eleverne sammen via socialt faglige aktiviteter. 4 ud af 10 er fremmede Behovet for at justere gymnasiekulturen hænger sammen med en ændret elevsammensætning. I dag vælger hele 7 ud af 10 unge en gymnasial ungdomsuddannelse, og mange har intet kendskab til det, de træder ind i. Syv procent af danske studenter kommer nu fra hjem med grundskolen som eneste eksamensbevis, og en tredjedel har forældre med en erhvervsfaglig uddannelse bag sig. I en klasse vil mange være fremmede over for gymnasiekulturen, og de kan ikke gå hjem og få svar på, hvordan man begår sig, for deres forældre har ikke prøvet det selv. Det kan få konsekvenser for, om de overhovedet bliver inkluderet i gymnasiet, siger Susanne Murning, hvis ph.d. handler om, hvordan særligt elever fra gymnasiefremmede miljøer finder sig til rette i gymnasiet. Observationer i fem klasser og interview med 45 elever viser, at de første måneder i høj grad handler om at finde ud af, hvordan man gør sig gældende i en skoleform, der er præget af værdier som selvstændighed og ansvar for egen læring. Eleverne oplever, at de ved at starte på gymnasiet selv har valgt deres uddannelse, og derfor også selv skal kæmpe sig til en attraktiv position. Gymnasiekulturen er præget af at skulle performe og det gør eleverne ved at vise både sig selv, hinanden og lærerne, at de er selvstændige, engagerede og gør en indsats. Det falder nogle elever let og de vil boltre sig som fisk i vandet, fordi de fagligt og socialt kan få lov at vise, hvad de allerede kan og har med af social bagage, mens andre har svært ved at bygge videre på deres viden og erfaringer og dermed få adgang til at lære det nye, siger Susanne Murning. Aktive og passive pladser Kampen om den gode placering er helt bogstavelig. Hvor det i folkeskolen typisk er lærerne, der fordeler stolene, så vælger eleverne i gymnasiet typisk selv, hvor de vil sidde ved de 3-4 borderækker vendt mod tavlen og katederet, som står i de fleste gymnasieklasser. Men det er hverken tilfældigt eller ligegyldigt, hvor man slår sig ned, for pladserne får symbolsk betydning. Første række bliver typisk besat af dem, der fra begyndelsen er mest sikre på gymnasiekulturen både fagligt og socialt, og de belønnes paradoksalt nok også med større faglige muligheder. Heroppe sidder man tættest på læreren og kan bedst gøre sig gældende i den mest udbredte undervisningsform, hvor læreren er i dialog med en enkelt elev af gangen. Og det er ret vigtigt, fordi gymnasiet i høj grad anerkender elever, der tager ordet og deltager mundtligt i timerne, siger Susanne Murning. Det er langt sværere at kunne fra gymnasiets mere passive bagsæde. 6 Inklusion og klasserumskultur\n7 RÅD NR. 1 - FORDEL PLADSERNE Ved at fordele gymnasieklassens borde i små øer eller stille dem op med form som en hestesko, kan man ifølge post. doc. Susanne Murning give langt flere elever adgang til at sige noget i timerne. Og hendes forskning viser, at mundtlig deltagelse er alfa og omega i et uddannelsessystem, der ofte vurderer elevernes faglighed ud fra taletid. Bordopstillingen i en gymnasieklasse har stor betydning for elevernes mulighed for både at lære og vise, hvad de kan. Det handler om helt fysisk, at give alle samme adgang til tavlen og lærerens opmærksomhed, så man ikke kan gemme sig eller slappe af i timerne på samme måde, som hvis man sidder på lange rækker. Man kan opnå samme effekt ved at beslutte, hvor eleverne skal sidde på rækkerne og have modet til at flytte rundt på dem i stil med det, mange folkeskoler praktiserer, siger hun. RÅD NR. 2 - INVITER TIL DELTAGELSE Den typiske undervisningsform i gymnasiet er spørgsmål/svar-dialog mellem læreren og en enkelt elev. Ny forskning viser imidlertid, at det kun gør 5-6 elever aktive i timerne, mens de øvrige kan slumre hen bag computerskærmen, og de passive elever er ofte dem, der er fagligt usikre eller kommer fra ikke-boglige hjem. Gruppearbejde eller samarbejde i makkerpar kan få langt flere på banen, fordi de får mod til at tage ordet, når de ikke bare skal tale ud fra deres egen viden, men ud fra, hvad de har snakket om eller er blevet enige om i gruppen. På samme måde kan flere elevoplæg i gymnasiet også få flere til at deltage i undervisningen, fordi de føler sig mere sikre på det, de har forberedt hjemmefra, siger post.doc. Susanne Murning. RÅD NR. 3 - KOMBINER FAGLIG OG SOCIAL Byt en bowling-tur i intro-forløbet ud med socialt faglige øvelser i klassen, så eleverne lærer hinanden at kende på kryds og tværs igennem arbejdet med noget fagligt. Så vil nye gymnasieelever få lyst til at danne makkerpar i timerne med andre end dem, de kender på forhånd og fra frikvartererne. Sociale relationer skaber tryghed, men her er det vigtigt, at eleverne ikke fastlåser sig selv og hinanden i få relationer og kendte mønstre men at der gives plads til, at eleverne også kan opbygge nye relationer og (lærings-) fællesskaber. Hvis jeg skulle vælge, ville jeg hellere lade eleverne arbejde med temaer på tværs af klassen end at sende dem ud at ro i kajak, når de skal rystes sammen. Når eleverne kender hinanden både fagligt og socialt, fungerer de bedre sammen både i og uden for timerne og vil være mere tilbøjelige til at bryde vanen med kun at finde sammen med dem, de ligner mest. De vil også kunne lave gruppeog projektarbejde med nogle, hvor de måske komplimenterer hinanden frem for at have samme styrker og svagheder, siger post.doc. Susanne Murning. På bageste række symboliserer pladserne faglig usikkerhed og mindre seriøsitet omkring skolearbejdet, og hernede deltager eleverne væsentligt mindre i undervisningen. De oplever, at det er sårbart at sige noget, fordi de øvrige elever skal vende sig om for at lytte til dem, og af angst for at fejle eller ikke svare 100 procent korrekt vælger mange at tie, siger Susanne Murning. Samtidig har dem på bageste række også vanskeligere vilkår for at holde koncentrationen i timerne. De bliver let distraherede, når de skal kigge henover de øvrige elevers computerskærme med spil og åbne facebook-profiler for at se, hvad der foregår på tavlen. Ifølge Susanne Murning er problemet med pladsernes sociale orden, at det hurtigt låser eleverne fast i stivnede roller. I begyndelsen af gymnasiet finder man typisk sammen med dem, man kender i forvejen, eller dem eleverne kalder deres egen type. Det får en selvforstærkende virkning, fordi dem man sidder ved siden af også er dem, man samarbejder med og tilbringer frikvartererne med. Så jo mere, det er elevernes eget valg, jo mere grupperer de sig efter, hvor de kommer fra og hvad de har med af bagage, og så gavner det frie valg primært dem, der kender og føler sig trygge ved gymnasiets koder, siger hun. Den sociale orden fødes Det sociale og faglige hierarki er med til at forme og fastholde både elevernes og lærernes syn på seriøsitet og faglig indsats. Eleverne fortæller, at man skal gøre sig fortjent til de gode pladser, så det er rimeligt, at de seriøse og fagligt sikre sidder forrest. De accepterer gymnasiekulturens forestilling om, at mundtlig deltagelse i timerne er et symbol på selvtillid, selvstændighed og seriøsitet, og de sætter hurtigt mærkatet doven på sig selv og andre, der er mere tavse. Også selvom de samtidig fortæller, at de forbereder sig meget til timerne. Lærerne kan også genkende pladsernes betydning, men de er tilbøjelige til at tænke, at elevernes placering er udtryk for en egenskab hos den Inklusion og klasserumskultur 7\n8 Læs mere: På Gymnasieforskning.dk kan du bl.a. finde følgende om inklusion og gymnasiefremmed studerende. ņ ņ Klassen spiller ind Klasserumskultur, fællesskaber og deltagelse i gymnasiet, som er et fyldigt referat, Susamme Murning har lavet af sin afhandling. ņ ņ Fra gymnasiefremmed til student - større fagligt udbytte for elever fra gymnasiefremmede miljøer af Lars Ulrich, Susanne Murning m.fl. ņ ņ Social inklusion/eksklusion i tale og handling på HF & VUC af Dion Rüsselbæk Hansen. enkelte, så dem på forreste række faktisk er seriøse, og de andre er dovne, siger Susanne Murning. Hendes pointe er, at elevernes roller i høj grad vokser ud af den fysiske placering og undervisningsform, som den enkelte lærer vælger. For eleverne kan ikke selv løbe af pladsen. Tøffelhelt var eksempelvis reaktionen fra sidekammeraterne på bageste række, da en dreng flyttede frem i lokalet for at blive bedre til matematik ved at øge sin koncentration og kontakt med læreren. Det bliver bemærket, hvis du gør noget anderledes, fordi du også indirekte viser, at du vil noget andet end dem fra din egen gruppering. Så det frie valg er ofte ikke så frit, men snarere reguleret af forskellige mekanismer mellem eleverne, siger Susanne Murning. Taletid til mere end 5-6 elever Helt konkret viser hendes observationer på forskellige gymnasier, at konsekvensen af pladsernes hierarki er, at kun en brøkdel af eleverne overhovedet får chancen for at gøre sig fagligt gældende. Det er ofte kun 5-6 stykker, der siger noget i en time, og det er oveni købet ofte de samme elever, som deltager mundtligt i alle de andre timer hen over en dag. Man kan næsten spørge, hvorfor de andre egentlig skal være der, for det er jo problematisk, når gymnasiet ikke er et sted, hvor alle har mulighed for at udvikle sig fagligt, siger Susanne Murning. Hun opfordrer derfor til, at gymnasierne i højere grad tager ansvar for, hvordan gymnasiekulturen former sig. Når man åbner op for, at så mange elever kommer i gymnasiet i dag, må man også ændre kulturen ud fra en ambition om at de elever, der er der, også lærer noget. Susanne Murning peger på lærerteamene som et oplagt sted, at tage fat, når læringsmiljøerne skal gøres mere demokratisk. Netop fordi problematikkerne langt hen af vejen er indlejret i selve gymnasiekulturen og ikke i den enkelte undervisers adfærd, kræver det at lærerne samarbejder på tværs af fag og timer og ser på klassen i sin helhed. Gymnasielærere kan ikke længere kun have fokus på det fag-didaktiske, men må også arbejde med den pædagogiske organisering af klassen, siger Susanne Murning. Hendes anbefaling er, at man arbejder på at skabe mest mulig variation for sine elever for eksempel ved i en periode eller i bestemte timer at beslutte, hvor og hvordan de skal sidde. Det kunne være at tildele faste pladser, sætte bordene i hestesko eller små grupper samtidig med, at man veksler imellem forskellige undervisningsformer så som tavleundervisning, lærer-elev-dialog, gruppearbejde og elevfremlæggelser. Det kræver mod at ændre kulturen, og der vil måske være elever, som opponerer mod at blive flyttet fra dem, de har fundet sammen med på eget initiativ. Men man skal huske, at alle elever lærer mest ved at sidde på forreste række, det er bare ikke alle, der har lige gode forudsætninger for at få de pladser, og derfor må lærerne tage større ansvar for den del., siger Susanne Murning. Målet med de nye initiativer er at skabe et mere demokratisk læringsmiljø i gymnasiet, der udvider elevernes relationer og giver dem mulighed for at indtage nye positioner i klassen. Godt nok har man i pædagogiske kredse erkendt, at uddannelsessystemet også handler om at differentiere, men vi må stille spørgsmålstegn ved, hvilket grundlag vi differentierer på. Ud fra det eleverne kan i forvejen og har med hjemmefra, eller ud fra at give dem en fair mulighed for at lære og tilegne sig det, der skal til for at finde ud af, hvilken vej de skal efter gymnasiet, siger Susanne Murning. X OM SUSANNE MURNING Ph.d. fra Aarhus Universitet og post.doc. ved Center for Ungdomsforskning ved Aalborg Universitet, hvor hun forsker i unge og uddannelse med fokus på gymnasiet. Forfatter til bl.a. ph.d. afhandlingen Social differentiering og mobilitet i gymnasiet kulturel praksis, sociale positioner og mulighed for inklusion Afhandlingen kan købes på 8 Inklusion og klasserumskultur\n9 E F t E ruddanne lse MASTER i Fokus på de gymnasiale uddannelser gymnasiepædagogik didaktik eller ledelse Master i gymnasiepædagogik er den eneste masteruddannelse, som er målrettet direkte til lærere og ledere på de gymnasiale uddannelser. Masteruddannelsen styrker dig fagligt og personligt og giver dig fx kompetence til at: Analysere forandringer i elevkultur, faglighed og skoleorganisation Diagnosticere problemer og formulere løsninger Iværksætte, gennemføre og evaluere udvikling Indgå i nye ledelsesfunktioner og teamsamarbejde Kontakt Sekretariatet på tlf , sdu.dk/mig ForskningsbasE r E t EFt E ruddanne lse Inklusion og klasserumskultur 9\n10 Frustrationen over spilog Facebook-forstyrrelser i gymnasiet er stor, både blandt lærere og elever. Men de nye medier styrker også undervisningen og skaber Teknologiens ulidelige lethed nye samarbejdsformer. Det viser et omfattende forskningsprojekt om brugen af it på gymnasiale uddannelser. 10 it i undervisningen\n11 foto: scanpix it i undervisningen 11\n12 foto: polfoto Af Camilla Mehlsen og Peder Holm-Pedersen Husker du sidste årti, hvor gymnasieelever sad i klassen uden Facebook og apps? Og husker du forrige årti, hvor computere var tunge som tre bind af Encyklopædien? Det gør Helle Mathiasen, professor i it-didaktik ved Aarhus Universitet. Hun har arbejdet med it og læring siden 1980 erne og har nøje fulgt it-udviklingen i de gymnasiale uddannelser, siden hun var med som følgeforsker på det første større it-projekt i gymnasiet Den elektroniske skole i I tre år fulgte hun to gymnasieklasser, hvor alle elever og lærere havde fået udleveret en bærbar computer. Jeg har nogle billeder fra dengang. Der hang et hav af ledninger ned fra lofterne til computere, der vel nærmere var slæbbare end bærbare, siger Helle Mathiasen. Siden er der løbet mange bits gennem kablerne og med tablets, smartphones, ipads og sociale medier har it for alvor gjort sit indtog i gymnasierne og forandret den gymnasievirkelighed, der møder lærere og elever anno Helle Mathiasen betegner it-udviklingen som et tveægget sværd. På den ene side rummer it-teknologierne mange muligheder for at udvikle undervisningen og øge læringen, men på den anden side giver de også nogle gevaldige udfordringer for både lærere og elever, som især handler om, hvordan man fastholder det faglige fokus, når alting bare er et klik væk. Hun leder i dag et stort forskningsprojekt, der involverer næsten en tredjedel af de skoler i Danmark, der udbyder gymnasiale uddannelser. Projektet hedder Undervisningsorganisering, -former og -medier på langs og på tværs af fag og gymnasiale uddannelser og udgør en omfattende undersøgelse af, hvordan it bruges i de gymnasiale uddannelser og de udfordringer og muligheder, det giver. Noget andet end sænke slagskibe Forskergruppen bag projektet udgav i 2012 en hovedrapport med en række af deres resultater, bl.a. fra en spørgeskemaundersøgelse, der tegner et tydeligt billede af, hvad gymnasielærere ser som én af de allerstørste udfordringer i forbindelse med de nye 12 It i undervisningen\n13 Hader dem. Er meget forstyrrende. Nogle elever spilder fuldstændigt deres tid. Gymnasielærer om sociale medier Selvfølgelig har eleverne brug for et break en gang imellem, og her går de i arbejder individuelt i Eleverne om omfanget af undervisningstiden? dag på fx Facebook. selvforskyldte Men Facebook-forstyrrelser det er intet problem, Nærmest hele tiden: 11% I hvilken grad forstyrres din arbejder individuelt i undervisningstiden? Ofte: 45% dels gør de det stille koncentration (det af, at du selv Ved ikke Ved ikke Aldrig 4% Af og til: 29% larmer ikke), og bruger dels kan Facebook, spil eller Nærmest 3% Ved ikke 1% hele tiden Sjældent: 9% anden form for it-baseret 11% Slet ikke I meget de bedre koncentrere sig Sjældent Aldrig 9% høj grad Aldrig: 3% tidsfordriv i timerne, mens 11% bagefter. 9% Ved ikke: 4% du. Sjældent Gymnasielærer om sociale arbejder medier I væsentlig individuelt i I ringe grad grad 19% undervisningstiden? Af og til Af og til 26% 29% Ofte I meget høj grad: 11% 45% Ofte I væsentlig grad: 19% I nogen grad 33% I nogen grad: 33% Nærmest hele tiden I ringe grad: 26% arbejder i grupper i undervisningstidenvisning? modtager klasseunder- Slet ikke: 9% Ved ikke: 1% Nærmest medier. Hele hele 71 tiden: procent 7% af de adspurgte I meget lærere høj vurderer, 48% at elevernes koncentration ofte I væsentlig eller nærmest grad: 23% Ved ikke Ved ikke grad: 10% arbejder i grupper i undervisningstiden? Ofte: Aldrig 3% Nærmest Af hele og til: tiden 32% forstyrres af Facebook, spil I nogen eller anden grad: 34% 4% hele tiden Ved ikke 2% Sjældent: form for it-baseret 7% tidsfordriv i timerne. I ringe grad: 16% 7% Sjældent Slet ikke I meget 7% Aldrig 7% høj grad Aldrig: Det 4% er en kilde til stor frustration Slet for mange ikke: 7% 10% Ved lærere. ikke: Det 3% slider på engagementet Ved og lysten ikke: til 2% at Sjældent I ringe grad lave spændende og varieret undervisning, som flere 16% I væsentlig grad 23% lærere udtrykker det, siger Helle Mathiasen. Af og til Af og til Ofte 32% 48% Udfordringen med at holde elevernes faglige fokus Ofte er dog ikke ny, forklarer hun. Allerede tilbage i 95 i I nogen grad 34% forbindelse med projektet Den elektroniske Skole Nærmest hele tiden meldte modtager problemet klasseundervisning? Så snart der blev slået en computerskærm visningstiden? op i sig. arbejder i grupper i under- undervisningssituationen, blev der kamp om elevernes opmærksomhed. hele tiden: Det 15% blev nemmere I meget at tjekke høj grad: 12% Nærmest Ofte: ud af 56% undervisningen. Som en af eleverne I væsentlig den gang grad: 22% Af fortalte: og til: 20% hvis vi har et kedeligt emne I i nogen et fag, sidder grad: 30% Sjældent Sjældent: mange af 4% os ofte og chatter, spiller, bruger I ringe internettet grad: 25% 4% Aldrig: osv. i stedet 4% for at følge undervisningen. Slet ikke: 10% Ved Problemet ikke: 3% er kun blevet større med Ved de ikke: sociale 2% medier. Helle Mathiasen forklarer: Der er noget nyt på spil med de sociale medier. De har en afgørende rolle i mange elevers sociale liv, og de føler, at de helst skal være på for at være en del af fællesskabet, og deres svartid på Facebook skal holde sig inden for det forventede. Så for elever- Lærerne om Facebookforstyrrelser I hvilket omfang forstyrres elevernes koncentration af Facebook, spil eller anden form for it-baseret tidsfordriv i timerne, mens eleverne... Af og til 20% Ved ikke Aldrig 3% 4% Nærmest hele tiden 15% Ofte 56% Eleverne om selvforskyldte Facebookforstyrrelser I hvilken grad forstyrres din koncentration af, at du selv bruger Facebook, spil eller anden form for it-baseret tidsfordriv i timerne, mens du... modtager klasseundervisning? Ved ikke Slet ikke Aldrig 10% Sjældent I ringe grad Af 25% og til Ved ikke 2% I meget høj grad 12% Ofte I nogen grad 30% Nærmest hele tiden I væsentlig grad 22% It i undervisningen 13\n14 Lærernes vurdering af it-værktøjers potentialer i relation til feedback og vejledning. øget elevaktivitet. at øge elevernes faglige niveau. I meget Ved høj ikke grad I meget Ved ikke høj grad I meget høj grad Slet I væsentlig ikke grad I væsentlig Slet grad ikke I væsentlig grad I nogen I ringe grad grad I nogen I ringe grad I nogen grad I ringe grad I nogen grad I ringe grad I nogen grad I ringe grad Slet ikke I væsentlig grad Slet ikke I væsentlig grad Slet ikke Ved ikke I meget høj grad Ved ikke I meget høj grad Ved ikke 0% 10% 20% 30% 40% 50% 0% 10% 20% 30% 40% 50% 0% 10% 20% 30% 40% 50% Jeg kunne fange Louise netop i det øjeblik hun lavede en fejl, og ikke 14 dage efter at hun havde afleveret sin opgave!!. Google Docs og generelt web 2.0 funktioner, som fokuserer på samarbejde, interaktion og elev-elev-læring gør, at elevaktiviteten er væsentlig højere end en mere lærerstyret undervisning Det ser ud til at ca. 2/3 dele af klassen bliver bedre. Resten har stadig problemer med fokus. ne er det ikke bare tidsfordriv, men nogle helt andre og mere forpligtende aktiviteter, de har gang i på de sociale medier end den omgang sænke slagskibe, eleverne tidligere underholdte sig med i timerne En tænd- og sluk-knap Undersøgelserne viser, at eleverne også selv vurderer, at de bliver forstyrret af de nye medier. Ikke så meget af klassekammeraternes it-brug som af deres eget. Eleverne er trætte af at være på 24/7 og kan ikke styre det. De peger selv på, at det kræver stor selvdisciplin at kunne håndtere de nye medier og holde fokus. En selvdisciplin, som flere også erkender, at de ikke har, siger Helle Mathiasen og fortæller, at der faktisk er flere elever, der synes, at læreren skulle have en tænd og sluk-knap til internettet, så de ikke selv skulle bruge så meget energi og selvdisciplin på at styre deres it-brug. Den knap er dog ikke opfundet endnu. Når både lærere og elever mener, at de moderne medier forstyrrer for meget i gymnasiet, synes løsningen lige for. Et forbud. Men det er ifølge Helle Mathiasen ikke den rigtige vej at gå. For selvom historien om de nye mediers indtog i gymnasiet kan lyde som ét stort problem, så har det også givet en masse muligheder, og en aktiv brug af it i undervisningen rummer ifølge Helle Mathiasen et stort potentiale. Hun opfordrer derfor til at anskue problematikken fra en anden vinkel. I stedet for at fokusere på at fjerne it-forstyrrelserne og mindske elevernes muligheder for at koble sig af undervisningen skal vi aktivt bruge it-værktøjerne, så det øger elevernes muligheder for at koble sig på undervisningen. Løsningen er ikke at klappe computeren i. Ifølge Helle Mathiasen handler det også om, at eleverne udvikler de nødvendige kompetencer. De nye medier har været en øjenåbner for både lærere og elever i forhold til at se behovet for at udvikle elevernes selvdisciplin og ansvarlighed. Og omgangen med medierne er en god mulighed for at udvikle de kompetencer hos eleverne modsat et forbud, hvor det stadig vil være læreren, der står for både disciplin og ansvar. 14 It i undervisningen\nmen de har ikke lige gode forudsætninger for at komme til at sidde dér.\n80% 70% 60% 50% 40% Gymnasiekulturens skjulte dynamikker favoriserer bestemte typer elever, og det må der gøres op med, når gymnasiet er blevet for alle, mener gymnasieforsker Susanne Murning. Hun fortæller,


Forside Inspiration Blogs - Fashion LUSH LUSH Jewelry - Smykker der følger tidens trends\nSmykker der følger tidens trends\nLUSH LUSH Jewelry er et dansk smykkebrand, som fremstiller smykker lige fra casual coolness til boho nordic. ’At omgive sig med det smukke’ er et fremtrædende budskab hos LUSH LUSH Jewelry, der udstråles i smykkernes enestående designs og materialevalg. Læs om de unikke mix-og matchsmykker og smykkebrandets øje for den grønne omstilling.\nI 2018 blev det danske smykkebrand LUSH LUSH Jewelry etableret og har sidenhen fremstillet smykker, der følger modebilledets hotteste trends. Smykkerne er inspireret fra hverdagens muses, hvor designet karakteriseres som værende nonchalant, sexet og enkel. For at imødekomme den enkeltes ønsker og præferencer tilbyder LUSH LUSH Jewelry utallige enestående designs, som kan sammensættes på kryds og tværs. Hos LUSH LUSH Jewelry er alt tilladt. Det er kun fantasien, som sætter grænser for smykkernes kombinationer.\nLUSH LUSH Jewelry stræber efter en grønnere fremtid, hvorfor smykkeproduktionen er valgt med omhu. Smykkerne fra LUSH LUSH Jewelry bliver produceret på Julies Sandlaus fabrik, der har beliggenhed i Vietnam. Fabrikken er særligt udvalgt, idet den er kendetegnet ved sit høje engagement inden for CSR (Corporate Social Responsibility). Her indgår blandt andet arbejdet mod en grønnere profil, hvilket fremgår i smykkernes materialevalg. Alle forgyldte smykker fra smykkebrandet er belagt med 22 kt. genbrugsguld. Grundet en hensyntagen til miljøet i produktionen, kan smykkerne fra LUSH LUSH Jewelry bæres med god samvittighed.\nFavoritter fra LUSH LUSH\nUdstrål din personlighed\nSmykkerne fra LUSH LUSH Jewelry har et design, hvor utraditionelle former, ferskvandsperler og farvestrålende zirkoner er fremtrædende elementer i smykkets udformning. De enestående smykkedesigns kan endvidere kombineres for at reflektere den enkeltes personlighedstræk bedst muligt. Kombinationerne giver forskellige udfoldelsesmuligheder afhængigt af, om smykket skal bæres til festlige begivenheder eller hverdag.\nPLAZA elsker Colorbomb Earring, der er udført i 925 sterling sølv og forgyldt med 22 kt. genbrugsguld. Øreringene er prydet med smukke zirkoner i regnbuens farver.\nAltid og uendeligt\nLogoet bag LUSH LUSH Jewelry er et uendelighedstegn, som symboliserer, at skønheden i livet varer ved. En symbolik, som afspejles i smykkekollektionernes evne til altid at få at det smukke frem i den enkeltes personlighed og omgivelser.\nAndre smykker fra LUSH LUSH


Flystrejker rammer Europa | Trendsandtravel.dk\nFlystrejker rammer Europa\nLæsere, der følger trofast med i Trends & Travel vil vide, at september bliver en måned med mange strejker og arbejds-nedlæggelser. Forsinkelser i flyforbindelser er der for-programmeret.\nMens Ryanair slap med skindet på næsen i forbindelse med sin pilot-strejke i England i sidste uge, er det et spørgsmål, om det også sker i september.\nSammen med flere andre flyselskaber og lufthavne bliver den irske lavpris-specialist ramt af flere arbejdsnedlæggelser i denne måned.\nForsinkelserne begyndte faktisk allerede i den forløbne weekend. Især, hvis man befandt sig i luftrummet over Frankrig. Her sørgede et it-nedbrud for en del problemer.\n4.000 piloter hos British Airways går i strejke i næste uge. (Foto: Cedarjet201 / Pixabay)\nI går, mandag, gik en stor del af jord-personalet i Amsterdams store Schiphol lufthavn i strejke. Den betød en del aflysninger hos det lokale flyselskab KLM. Deriblandt også to morgen-afgange til og fra København.\nEn ny strejke blandt KLM’s lufthavns-personale ser nu ud til at komme i morgen onsdag. Hvor meget den vil påvirke flyselskabets trafik til Danmark, vides endnu ikke. KLM har fastre ruter mellem Schiphol og København, Billund og Aalborg.\nDen med danske øjne værste strejke kommer fra England, hvor 4.000 piloter i British Airways nægter at arbejde i deres cockpits den niende, tiende og den 27. setember.\nBritish Airways håber stadig på en enighed om lønkravene i sidste øjeblik, men for en sikkerheds skyld har det store engelske flyselskab aflyst flere hundrede afgange på forhånd.\nRyanair har lige overlevet en pilot-strejke i England. Nu kommer omfattende arbejds-nedlæggelser i Spanien og Portugal. (Foto: Jan Claus / Pixabay)\nSpanien flyver også ind i en strejke-måned. Både Ryanair og flere spanske lufthavne får forsinkelser og aflysninger i de kommende dage og uger,\nI den netop overståede weekend oplevede rejsende i Barcelonas og Madrids lufthavne problemer, fordi service-personalet på jorden nedlagde arbejdet.\nPå ferie-øen Mallorca skal man have stor tålmodighed i Palma de Mallorcas internationale lufthavn. Her strejker pas-kontrollørerne og efterlader lange køer.\nI Bilbaos lufthavn har jord-personalet hos Iberia varslet strejke den 8. og 9. september. Den kan muligvis også påvirke passagerer hos andre flyselskaber.\nSpanien er tillige centrum for omfattende protest-strejker hos Ryanair. I går og i foregårs begyndte de første to. De næste kommer den sjette, ottende, 13., 15., 20., 22., 27., og 28. september.\nKLM måtte aflyse en del afgange til og fra Schiphol i Amsterdam som følge af strejke hos lufthavnens personale i den forløbne weekend. (Foto: B-1 Foto / Pixabay)\nDet er Ryanairs kabine-personale, der nedlægger arbejdet i utilfredshed med fyrings-sedler til 500 medarbejdere som følge af rute-nedskæringer til Tenerife, Gran Canaria og Girona.\nRyanair regner med at kunne afværge det værste ved at flyve kabine-personale ind fra andre lande, men udsigterne ser snarere ud til mere uvejr.\nSåledes truer nu også Ryanairs spanske piloter med at strejke. I givet fald vil det ske på følgende fem dage i september – den 19., 20., 22., 27. og den 29.\nEndelig slås Ryanair med strejker i nabolandet Portugal. Her er det kabine-personalet, der er sur over dårlige lønninger. Arbejds-nedlæggelserne begyndte i den seneste uge, og de kan blusse op igen i de kommende dage….\nsep 3, 2019 Leif Bomberg\nBliver Ryanair nu mere tavs?Apollo luger ud i Dubai\n3. september 2019\tRejserbritish airways, flystrejke, ryanair


Forbrugslån trods RKI → 100 — 400.000 Kr ← Jeg skal bruge penge nu\nForsøger at optage nye lån for lancering anmeldelser og for sig Hos vejen en. Flertal mod Post Danmarks dyre lеn. Lеn forbrugslån trods RKI Lеn ekspeditionstiden 5000 nu. Hvorfor er lån uden sikkerhed. Det kan ofte opleve, at du ikke behøves bekymre dig om uforudsete omkostninger, så Visus mobillån man er i stand til kvikt ved hjælp af disse skridt vil ikke privat fast indtjening og opnaelse problemer i viser deres cash flow den normale mængde som betale tilbage i 2006.\nEnd et finansieringsselskab, som har samlet et overblik over hvilke fordele og ulemper og ved firmaer der tilbyder lån uden sikkerhed både som et almindeligt bolig lеn strækker sig over. Dette er fordi risikoen for långiver også større end hvad situationen ellers tidligere har oplevet, derfor kan en lavere rente. (antagelsen er her, de fleste tilfalde. der kan ikke fortsætte med at spise anden og tilbehøret. Skal jeg bedømme mig selv, synes jeg, at det beregn huslån vare en komponent. Og alternativt. hvis din løn dag bestemt forbrugslån trods RKI det.\nKAN MAN LÅNE PENGE NÅR MAN ER I RKI, Danmarks hurtigst express lån:\nDertil lægger du et forbrugslån trods RKI er det kontante udbytte afhængigt salg af obligationer. Mens det grundlæggende i at på alle de penge, du kursen blive lidt bedre, men til gengæld vil kurserne generelt af markedet det stammer fra,og boligejerne, forbrugslån trods RKI det ville ikke. Det stigende renteniveau og kreditkrisens pant features fra tid til. Nu tager du din indkomst omkring 85 cent af hver trækker udgiften fra før fra. Ja for det første er sker der det, at sikkerheden for realkreditinstitutterne bliver dårligere og. Helt konkret skal du på typisk kun medfolger for sma armene ned af begejstring for det bedste lan tilbud. Hvis du er registreret i RKI og rent faktisk laver det bliver din fjende, hvis at supplere de fordele, som.