Fortsat fremgang for grågåsen - Danmarks Jægerforbund\n/Fortsat fremgang for grågåsen\nI august samles store flokke af grågæs på marker og omkring vådområder, og et støt stigende antal gæs trækker igennem eller overvintrer i Danmark. Fremgangen for arten medfører både glæde og frustration - vejen frem er en udvidet jagttid. Det standpunkt tager DJ med i de kommende jagttidsforhandlinger.\nDen danske ynglebestand af grågæs har været stigende igennem en årrække. I 2011 blev den vurderet til at være på omkring 11.000 ynglepar, hvilket svarede til mere end en fordobling siden slutningen af 1990’erne. I dag er bestanden formodentlig endnu større.\nDen samlede nordvesteuropæiske flywaybestand er ligeledes i vækst, selvom bestandstigningen er aftaget en smule de senere år. I 2012 bestod flywaybestanden af omkring én million fugle, hvorimod den i 1990’erne havde en størrelse på omkring 200.000 gæs. Det kan dermed ikke undre, at grågåsen er en af de danske ynglefuglearter, som har været i størst fremgang de seneste årtier.\nGrågåsen er en af vores største flyvende vildtarter, og artens fremgang er på mange måder en fantastisk succes. Grågåsen har fået langt bedre fodfæste og er nu udbredt som ynglefugl i hele landet. Samtidig er jagtudbyttet steget markant, og langt flere jægere har fået mulighed for at drive jagt på grågås. Ifølge vildtudbyttestatistikken nedlagde hele 11.262 jægere grågås i 2014/2015, hvor der i alt blev nedlagt 55.742 fugle i løbet af jagtsæsonen. Det gør arten til en af de ti mest populære vildtarter.\nDet er dog ikke kun glæde, der breder sig i gæssenes slipstrøm. I takt med, at mængden af gæs vokser, opstår der et øget antal konflikter med det omgivende samfund. Gæssenes fouragering medfører i nogle egne et øget pres på landbrugsafgrøderne, hvilket ofte resulterer i, at landmændene ansøger om tilladelse til gåseregulering.\nRegler for regulering af grågæs\nReguleringstilladelser kan i princippet gives året rundt, men i de fleste tilfælde kan man kun få tilladelse til at regulere grågæs, hvis de færdes i flok på dyrkede (inkl. ikke-høstede) marker i februar, juli og august. I 2014 blev der givet 463 tilladelser, og der blev nedlagt i alt 2334 gæs.\nStig Egede Hansen, formand for Danmarks Jægerforbunds Trækvildtudvalg, udtaler:\n- Fra DJ’s side er holdningen helt klar; vi ønsker jagt frem for regulering. Når der er tale om en art som grågåsen, der er i stor fremgang og samtidig giver en del udfordringer, så mener vi, at det er helt naturligt at udvide jagttiden. En udvidelse af jagttiden vil også minimere den arbejdsmæssige byrde, der er med administrering af de mange reguleringstilladelser.\nDerfor er udvidelse af jagttiden med august måned et af de ønsker, Danmarks Jægerforbund har til de kommende jagttidsforhandlinger. Jagt i stedet for regulering vil gøre det muligt at gennemføre en mere effektiv bestandsforvaltning af den voksende ressource, som gåsebestanden udgør.\nJagt er en vigtig del af naturforvaltningen i Danmark, og jægerne bliver i stigende grad involveret, når der skal tages vigtige beslutninger. Derfor er det glædeligt og vigtigt, at DJ har fået mulighed for at deltage i udarbejdelsen af de forvaltningsplaner, der i AEWA-regi skal laves for både grågås og bramgås i de kommende år.\nSe mere om grågåsen i vores artskatalog.\nLæs mere om jagttidsforhandlingerne her.\nFakta om grågåsens jagttid gennem tiderne\nSe grafikken i stor her\nBliv klogere på grågåsen


Pineapple martini Kirby \nPineapple martini Kirby\n3 Days of Aloha Festival og en martini ananas\nVed den rejsende Culinary (juli 2010 Journal Gazette)\nMichelle Moranha Vinder\nForfatter Kirby Wright funkle med ø smag.\nMin artikel minder os i dag, at man aldrig kan virkelig komme for langt væk fra hjemmet, især Hawaii født og opvokset. Overalt jeg går, jeg bærer med mig Hawaii. Ditto alt keiki eller ka 'Aina. Her er to historier, der relaterer til dette tema af Hawaii tur og deling. En af en hawaiiansk Festival for dig at deltage i slutningen af juli og én i en bog og særlig martini for dig så hurtigt som muligt at nyde.\nJeg var "Hjem" til den nyligt Hawaii og gik til en morgen med udforskning på den charmerende Bishop Museum. Museet er et must at forstå den Hawaii kultur, når du starter din næste rejse www.bishopmuseum.org Hawaii. Jeg holdt op med at besøge en håndværk fair på Great Lawn museum. Ikke hæklede ILO din mor, instrumentbræt hula piger og tropiske print cozies Kleenex; nej det var Native Hawaiian Arts Market, en forsamling af håndværkere Hawaii.\nHawaii traditionel kunst blev påvist og udbydes til salg; Kapa (tapa) gør, gravering, fjer hendes bygning, kahilis fjer miniature blæksprutte lokker, våben, Hawaii spil, træ og sten udskæring, tromme gør og vævning lauhala. Og der var også dem, der arbejder med de tilpasninger af gamle symboler, steder og tekster, der tilbydes bøger, silketryk, landskabsmalerier og fotografering alle beriget med levende Hawaii musik. Denne messe er en del af Hawaii 's Maoli Arts Måned eller MAM'o som omfatter galleri fremvisninger, festivaler på andre øer og installationer, der fremhæver talentfulde kunstnere og ære den måde, hvorpå kunsten er udtænkt, udviklet og, i tilfælde af rene gamle Hawaii kunst undervist og overleveret.\nPaulette og hendes smukke arbejde af fjer.\nJeg var i stand til at "tale historie" med Paulette Kahalepuna en håndværker, der fortalte mig, de skulle være i Vancouver i juli til festivalen. Paulette spiller udsøgt fjer arbejde sin mor med sin datter Æbler og underviser kurser i Kapahulu nær Waikiki skabe mesterlige fjer Leis, hattebånd og kahilis. Hun påpegede mange andre håndværkere, der kommer til Vancouver, Washington for at deltage i "tre dage af Aloha" tidlige July 29, Ke Kui Foundation 2010.\nJeg vandrede mod Allen Punawai Rice fra Hilo, Hawaii, som er tekstildesigner og en printer. Han skaber elegante Hawaii motiver på silke som tørklæder. De er elegante og komplette garderobeskabe Pacific Northwest også. Han opfordrer alle til at besøge og "tale historie" med ham og hans familie på standen Punawai Resource Design (www.punawai.com) til Esther Short Park i Vancouver fredag 30 jul fra 5-9 pm og lørdag den 31. July, fra 11:00 -7 pm.\nMissionen for Ke Kukui Foundation er at forevige Hawaii kultur for os alle og kommende generationer. Deres tre-dages arrangement, der starter med en stor fest eller Pa'ina, fortsætter med workshops og hula kunsthåndværk undervist af instruktører fra Hawaii, en Hapa haole hula dancing konkurrence og kulminerer i fri Ho'ike og Hawaiian Festival lørdag 31 jul .. "3 dage af Aloha": http://kekukuifoundation.org/ for klasser, begivenheder og tilmelde dig deres nyhedsbrev også.\ndatter Æbler sy fjer med en høj hat Uli Uli (hula instrument).\nSå her er den anden del af historien. Selv i Hawaii, blev jeg efterbehandling frokost med min mor til min oceanfront klubben, når to damer kom op til vores bord. De spurgte, om min mor var Mrs. Moranha, lang tid lærer i katolsk grundskole. Vi tilbragte de næste 10 minutter fange med fru Wright og hendes datter. Jeg sagde, at jeg havde taget et eksemplar af bogen af hans søn Kirby Wright "Punahou Blues" hans liv og gange vokser i Kahala og deltage Punahou School (gymnasium Obama).\nNår Kirby vandt en poesi contest i staten i tredje klasse, som krævede ham til at gå til øens skoler for gymnasiet at læse hans lille poem- de troede dette barn spøgefuld med perfekt diktion, en skvat. Imidlertid har hans digte og skrifter nu vundet prestigefyldte priser og har en MFA i kreativ skrivning. Hans bog Punahou er sjove. Gennem hans eventyr kan du se, at ikke alle de fyre er rige eller smart, og præcis som jeg huskede det. Jeg rakte mit kort til sin mor og et par uger senere Kirby kaldte mig på mit kontor i Oregon.\nDet ser ud til, at han har skrevet et par bøger til "Blues". Han fortsætter sin saga barndom og kommer af alder i Hawaii historiefortælling, stand-alone vingettes tid centreret om sin bedstefars ranch i Molokai, kendt som den venlige ø. "Moloka'i Nui A Hina- den ensomme ø" er min næste læsning i denne samling.\nKirby var vært en bog signering i San Diego, da jeg talte med ham. Tro mod sin generøsitet og Aloha ø stil, der tjente sin berømte Pineapple Martini ved underskrivelsen! Jeg medtaget det for dig som vores opskrift juli.\nGrib din bog på Amazon Molokai og hæld dig selv en af disse for en sjov læse. Se dem alle på de "3 Days of Aloha" i Vancouver.\nOpskrift Pineapple Martini Kirby\n1 del rom ananas\n2 dele ananassaft\nHæld i en cocktail shaker halvt fyldt med isterninger. Ryst kraftigt i nogle få sekunder; stamme i et martini cocktail glas, og tjene. Jeg køber også stykker af frossen ananas og placere dem i bunden af glasset før hælde fra shaker (KW).\nSeafood restauranter Boston Waterfront\nKokos vand RirDenne drink deler sin farve med solen i løbet solnedgang, som er en fryd for øjet og ganen! Coconut vand er en ældgammel middel til at slå varmen og køle kroppen. Det er også en glimrende kilde til kalium, der er nødvendig for at opretholde vandbalancen i kroppen såvel som for den normale funktion af hjertet. Fiber papaya fungerer bedst, når væsken stilles til rådighed, da det absorberer vand og svulmer, hvilket letter afføring og holder din krop fra uønskede toksiner så godt.\nMisundelse af Angel\nTop 10 tropiske drink opskrifter\nBerømte cocktails - drikkevarer populære film\nOhana luau ved søen i 2015 - om evento>\nStrand tema cocktails\nOpskrifter kokos drink - de bedste drinks og kokos


Scope > Film > Forført\nOverblik Film Personer Priser Genrer År Lande Selskaber Du er her: Scope > Film > Forført\nForført (Celle que vous croyez)\n50-årige Claire er usikker på, om hendes unge elsker Ludo er hende utro og hun opretter en falsk Facebook-side for at teste ham. Via denne profil kommer hun i kontakt med Ludos ven Alex, som hun over nettet forelsker sig hovedkuls i. © Scope\nJuliette Binoche, Nicole Garcia, François Civil, Marie-Ange Casta\n"...en film til nutiden, en moderne, besættende fortælling om sociale og kønslige identiteter formet i en digital virkelighed."\n"...har et velgørende ekstra gear, og i sidste ende virker filmen langt bedre end de fornemmelser, jeg havde flere steder undervejs, hvor man skulle sluge nogle kameler i forhold til realismen. Nøglen til, at filmen alligevel glider ned, er mere Juliette Binoche, end det er manuskriptforfatterne."\n"I jagten på twists og lag, overraskelser og mørke, dæmoniseres kvinden på en overfladisk bøhmåde. Ideen er at garantere, at vi går perplekse ud af biografen. Men i virkeligheden går vi bare ud af biografen uden at vide, hvad vi skulle forføres til at tænke over."\n"Forført er som designet til det modne, kvindelige biografpublikum. Det er en underholdende og nogle steder ufrivilligt komisk romantisk thriller, som man først og fremmest skal se for Juliette Binoches præstation."\n"Lige så lidt som ’Forført’ har forstået det intrigante spil, som er dating i 2020, lige så lidt interessant, provokerende og originalt har den at sige."\nForelskelse, Jalousi, Utroskab


600 pund liv james k\nmin 600-lb livs skæbnes historie\nbryllupsbilleder af jesse james og alexis dejoria\nAmber Portwood og bror siger, at fars død er en advarselshistorie\nNick og Vanessa Lachey byder baby dreng Camden John velkommen\nMUG SHOT Jenelle Eason bestie Tori Rhyne arresteret igen\nFOTOS My 600 Lb Life's Brittani Fulfer kæmper depression med et smukt nyt familiemedlem\nMin opdatering på 600 lb Life Brandon: Opfølgning bekræftet, nye billeder i massevis efter at have mistet halvdelen af sin maksimale vægt\nVIDEO Er Brandi Glanville stadig sammen med Jonathan Ruiz?\nFOTOER Mød MTVs rollebesætning i Virgin Territory: Hvorfor afholder de sig?\nWhitney Thores ex-forlovede Chase Severino byder baby pige velkommen\n8-årig helt Tyler Doohan dør i brand efter at have reddet seks andre mennesker, nu kæmper familien om donationspenge\nCurse of Oak Island sæson 5 opdatering: Nye episoder bekræftet plus sandsynlig premiere dato\nGIFTET MED MEDICINE HOUSTON SPOILER Er Monica Patel forlovet og / eller gift?\nFredag aften udfylder Bravo vores recept på drama med den nyeste rate af deres populære Married To Medicine Franchise baseret i Houston, Texas. Blandt de fem officielle medlemmer af Married To Medicine Houston er kardiolog Dr. Monica Patel, en firdobbelt certificeret første generation af indianere, som Bravo beskriver som en 'seriøs læge om dagen og en sjov kærlig social sommerfugl om natten.' Men at dømme ud fra preview-traileren ønsker Monica at slå sig ned, blive gift og få et barn med sin kæreste Imad Khalil - som i går! Her er preview-traileren, hvor du kan ...\nUretouched Khloe Kardashian Complex foto 'til alle troldhatere derude'\nTidligere i dag udgav Complex-magasinet en række fotos fra deres nye omslagshistorie og interview med Khloe Kardashian med reality starlet, der ser utroligt fandamtabulous ud, mens de træner i en række affaldne, Detroit-stil interiører. De øje- og outfit-popping-billeder fik et stort svar online, og selvfølgelig var et stort antal af dem folk, der sagde, at billederne var stærkt Photoshoppede. Khloe virkede vrede over Photoshop-beskyldningerne, og hun tog til Facebook for at dele før-og-efter-billeder med et uberørt billede fra optagelsen: 'Denne er for alle de ...\nSlednecks stjerne Tosca Yeager tatoveringsbilleder\nBilleder af alle MTV Slednecks spiller Tosca Yeagers tatoveringer, herunder hendes indviklede 'arm-aggedon' ærme, Guns N Roses logo, en blæksprutte, der kæmper med en bjørn på ryggen og mere!\nMartha Stewarts smukke modelleringsbilleder\nDen 71-årige selvfremstillede milliardær Martha Stewart, der i øjeblikket skaber overskrifter, fordi hun leder efter en date på Match.com, var også en succesrig model i 1960'erne. Martha ser fantastisk ud i 70'erne, så det er ikke overraskende, at hun var fantastisk i 20'erne.\nFOTOER Paris Hilton og Nicole Richie har en enkel livsforening ved Fashion Los Angeles Awards\nI et strålende øjeblik af reality show nostalgiatrulescence, tidligere The Simple Life co-stars Paris Hilton og Nicole Richie genforenede søndag aften på The Daily Front Rows fjerde årlige Fashion Los Angeles Awards søndag. Paris og Nicole hilste angiveligt hinanden med et kram, før de chattede lidt op før begivenheden. 'De smilede og lo begge under udvekslingen og syntes glade for at se hinanden', ifølge E! Nyheder. For dem af jer, der er begejstrede for en mulig genstart af The Simple Life, bør du sandsynligvis ikke få dine håb op. Paris talte med Ocean Drive Magazine\nMIN 600 LB LIFE Roberts død resonerer stadig med forloveden Kathryn i nyt interview\nMackenzie McKee & søstre får matchende tatoveringer til ære for mor Angie, der kæmper med kræft\nVIDEO JLo og JFal har selv en stram buksedans\n90 DAG FIANCE Nicoles bryllupsbutik reagerer på kritikere, Nicole deltager i samtalen\nTop ti Ramona Singer bikini fotos


I maj 1970 skulle skibet så navngives. Flere havde ønske om at skibet skulle hedde ''Tornehage'' for at videreføre navnet fra kursuscentret, men andre mente at det skulle opkaldes efter medstifteren af spejderbevægelsen i Danmark, rektor [[Hans Hartvig-Møller]]. Da man også kunne få dennes datter, [[Kirsten Lauritzen]], til at døbe skibet, var beslutningen taget. Under navngivningen gled champagneflasken ud af løkken og gik til bunds uden at ramme skibet. Man hentede straks en pokal fra sejlklubben, så dåben kunne blive effektueret i en pokalfuld fjordvand. Også andet gik galt - søspejderstanderen, der var anbragt i toppen af masten, var ved en fejl blevet monteret på hovedet, men det blev rettet straks det blev opdaget.\n* Jens Rytter: ''Hans Hartvig-Møller'', []. Findes kun på Struer bibliotek samt det Kongelige Bibliotek.


Mange af os har uønsket hår. De uønskede hår hos kvinder befinder sig typisk på overlæben, på kinderne, benene og i bikiniområdet. Hos mænd er det især ryggen, halsen og brystet, der opfattes som uønskede områder at have hår på.\nSådan har det ikke altid været. Moden inden for hårfjerning, hvor det regnes for ok at have hår på kroppen og i ansigtet, har ændret sig meget gennem tiden.\nHårfjerning med IPL er en af de mest effektive metoder til hårfjerning\nHårfjerning med IPL er den behandlingsform, der hurtigst og mest nænsomt fjerner uønsket hår – også i større områder.\nEffekten af hårfjerning med laser eller IPL er dog meget afhængig af kvaliteten af apparaterne og maskinerne, der anvendes. Og der kan være individuelle forskelle på behandlingsresultatet.\nJamal på videoen har hidtil fjernet uønsket hårvækst på ryggen hver 3. dag med en skraber, besværligt og tidskrævende. Med IPL laserbehandlinger, også kaldet permanent hårfjerning, fjernes de uønskede hår nemt, sikkert og effektivt.\nSøger du sikkerhed i din behandling og høj kvalitet, anbefales du at få dine uønskede hår fjernet på en hudlægeklinik. Hudlæger er eksperter i denne behandlingsform. I DermoCosmetic anvender vi IPL apparater fra Palomar/Cynosure, som hører til i den højeste kvalitets- og sikkerhedsliga.\nUønsket hårvækst kan have mange årsager: Genetiske forhold, medicinering, så som steroidbehandling, et højt niveau af bestemte hormoner og Polycystisk Ovarie Syndrom (PCO). Det er her vigtigt, du søger hjælp hos din læge til udredning og behandling af unormal hårvækst.\nMange kvinder barberer hår under armene. Billedet viser før-efter behandling med IPL\nUønsket hårvækst hænger dog langt fra altid sammen med en sygelig tilstand. Det handler ofte om normer og kropsmoden på et bestemt tidspunkt i tiden.\nDer er mange metoder til at fjerne uønsket hår\nDe fleste metoder forhindrer desværre ikke de uønskede hår i at vokse frem igen. IPL er den klart mest effektive og på samme tid nænsomme metode til at holde hårene væk.\nHårfjerning med barbering - fordele og ulemper\nBarbering er mest velegnet til områderne: Ben, arme og ansigtshår. Det er en billig metode at fjerne hår på. Andre klare fordele er, at det er en billig metode og at du er er uafhængig af andre til at hjælpe en med at fjerne hårene!\nDe store ulemper ved barbering er dog de stikkende hårstubbe, som de fleste oplever som noget særdeles u-feminint. Ulempen er også, at der er en tendens til at få indgroede hår med bumselignende knopper, især i bikiniområdet.\nPlukning af uønsket hår - fordele og ulemper\nAt plukke hår kan være smertefuldt. Men, det kan være en god metode, hvis det kun er et få hår, du ønsker fjernet. Og hvis du ønsker at blive ved med at plukke hår resten af livet.\nPlukning af hår er mest anvendt ved øjenbrynene, når de skal formes og styles. Eller hvis du som kvinde har få, men til gengæld mørke og kraftige hår på hagen. Plukning er dog ikke velegnet til at fjerne uønsket hår i større områder på kroppen eller i ansigtet. Du risikerer nemlig indgroede hår eller ar.\nPlukning af hår anvendes tit på hagen. Billedet viser før-efter behandling med IPL\nHårfjerningscreme - fordele og ulemper\nHårfjerningscreme kan købes i de fleste supermarkeder og hos materialister. Hvis du bruger hårfjerningscremer, er det vigtigt, at du bruger dem til nøjagtigt det område på kroppen, de er målrettet. Brug f.eks. aldrig en creme der er lavet til at fjerne hår i bikiniområdet til at fjerne hår i ansigtet.\nDe kemiske stoffer I hårfjerningscremerne opløser hårene. Hvis du lade cremen sidde for længe på huden, kan du få forbrændinger. Hvis du har haft allergiske reaktioner i huden før, bør du teste cremen på et mindre område af huden, inden du påfører den hele det område, du ønsker at fjerne hår på.\nUlempen ved at fjerne uønsket hår med hårfjerningscreme er desuden, at hårene hurtigt vokser ud igen. Desuden kan det i længden være en kostbar metode, især hvis du fjerner hår i større områder på kroppen.\nVoksning af uønsket hår - fordele og ulemper\nVoksning kan udføres af dig selv hjemme, eller du kan vælge at få dine hår vokset hos en behandler I en klinik. Voksning kan være ret smertefuldt. Det er en besværlig metode til hårfjerning, hvis du selv foretager den. Ofte sidder nogle hår tilbage efter en voksning, fordi de ”knækker”.\nDu skal være opmærksom på, at bivirkningen ved voksning af uønskede hår kan være infektion i huden. En anden meget kendt bivirkning ved voksning er, at huden kan blive forbrændt. Dette sker, hvis voksen er for varm, når den påsmøres huden.\nVoksning anvendes ofte til hårfjerning på ben. Billedet viser før-efter behandling med IPL\nDu bør ikke få vokset dine uønskede hår, hvis du får tabletter mod akne. Det kan få huden i det voksede område til at falde af.\nVoksning af hår efterlader huden uden hår i længere tid end hvis du barberer dig eller anvender hårfjerningscreme. Voksning er dog ofte en dyr metode på sigt, da hårene bliver ved med at komme tilbage.\nSugaring metoden minder meget om voksning. Som ordet antyder, er det sukker, som smeltet og lettere afkølet påsmøres det område, hvor de uønskede hår sidder. Ligesom ved voksning, kan det være en smertelig metode af få fjernet hår på og med de samme bivirkninger.\nThreading er en traditonel hårfjerningsmetode I bl.a. Indien og I dele af Mellemøsten. Metoden har nu bevæget sig til Vesten. Metoden tilbydes I en række klinikker. Der anvendes tråd til at plukke flere hår ud på én gang.Threading anvendes især i ansigtet.\nDet er ikke en velegnet metode til at fjerne hår i store områder. Men, i modsætning til voksning og sugaring er der ikke samme bivirkninger på spil.\nFjernelse af uønsket hår med elektrolyse\nElektrolyse tilbydes I dag I få klinikker. Tynde nåle injiceres I hårfolliklen. Det er en langsommelig og ofte smertefuld metode at fjerne hår på. Metoden er blevet forældet, efter virksomme laser og IPL apparater er kommet på markedet.\nFjernelse af uønsket hår medicinsk\nDer findes medicinske cremer til at reducere uønsket hår. Når du stopper med at bruge disse cremer, vokser hårene fuldt ud igen. Tal med din læge herom.\nHårfjerning med laser og IPL kræver mere end én behandling\nOfte kræves der 4 eller flere behandlinger. Nogle områder er særligt krævende at fjerne hår på, f.eks. på overlæben.\nDu skal være opmærksom på, at hår kan komme igen, selv efter du har været igennem flere behandlinger med laser eller IPL. Derfor kan det være misvisende at sige, at det er en metode til permanent hårfjerning.\nDer findes ingen garanti for at (nogle af) hårene ikke dukker op igen. Vores anbefaling er, at du undgår behandling på klinikker, der lover at netop deres lasere / IPL apparater giver permanent hårfjerning. Det er en omgåelse af sandheden at love dette.\nMange slipper dog af med deres hår i lange perioder og har kun brug for en lille opfølgende behandling med års mellemrum. Andre er så heldige, at hårene i det behandlede område aldrig dukker frem igen.


S 821 - 2006-07 (oversigt): Nedsatte regeringen rent faktisk en taskforce, der skulle sikre både et tværministerielt samarbejde, et samarbejde på tværs af politikredsene, toldmyndigheder med mere i 2004, som det bl.a. ses beskrevet i ministerens pressemeddelelse, dateret den 11. november 2004, så man kunne komme det illegale marked med fyrværkeri til livs? / Folketingets EU-Oplysning\n2006-07, S 821\n§ 20-spørgsmål S 821 Om det illegale marked med fyrværkeri.\nEndelig besvarelse 24-11-2006\nNedsatte regeringen rent faktisk en taskforce, der skulle sikre både et tværministerielt samarbejde, et samarbejde på tværs af politikredsene, toldmyndigheder med mere i 2004, som det bl.a. ses beskrevet i ministerens pressemeddelelse, dateret den 11. november 2004, så man kunne komme det illegale marked med fyrværkeri til livs?\nI TV-avisen den 14. november 2006 kl. 21 foreslår en tilsyneladende erfaren efterforsker Freddy Visby, politiassistent i Roskilde, at der nedsættes en taskforce, der skal sikre et samarbejde mellem politikredse, Sikringsstyrelsen, toldvæsen med mere, så man kan komme den illegale handel med fyrværkeri til livs. Dette undrer spørgeren, for det er ifølge ministerens egen pressemeddelelse allerede tilfældet. Derfor beder spørgeren, om ministeren i samarbejde med de andre berørte ministre kan rede trådene ud, så Folketinget kan have sikkerhed for, at det rent faktisk skete. Samtidig vil spørgeren gerne have klarlagt, om DR's udsendelse den 13. november 2006 har givet de berørte ministerier anledning til at evaluere det efterforskningsmæssige arbejde med illegal handel med fyrværkeri og evt. styrke det på samme måde, som man har gjort i Holland.\nSvar på spg mål S821.doc Html-version\nNedsatte regeringen rent faktisk en taskforce, der skulle sikre både et tværministerielt samarbejde, et samarbejde på tværs af politikredsene, toldmyndigheder med mere i 2004, som det bl.a. ses beskrevet i ministerens pressemeddelelse, dateret den 11. november 2004, så man kunne komme det illegale marked med fyrværkeri til livs? Html-version


Langt højere bjerge metafor\nLangt højere bjerge tekst\nLangt højere bjerge youtube\nhar min hest fødselsdag er havren ved en lærkerede lille frække Frederik riehønen Evigglad bor en bager Engeland til Skotland 9. I en kælder sort som kul 10. Hør den lille stær en gård mig bygge vil 12. Tørresnoren Vejmand 14. Hjemmebrænderiet glade vandrer 16. Blæsten går frisk, molak 18. Rapanden Rasmus my darling, Clementine 21. Spurven sidder stum bag kvist er så rød, mor er lys i lygten skal gå hånd i hånd gnvejrsdag i november må få min sofacykel øn er vårens hæk gammel venskab rent forgå er i dag et vejr, et solskinsvejr nære ting er et yndigt land ved, hvor der findes en have var i Anders kær smiler fagert den danske kyst ser på Danmarks kort 41. Når jeg ser et rødt flag smælde 42. På det jævne, på det jævne tre musikanter Norges blomsterdal 45. Danmark for folket 46. I sne står urt og busk i skjul haver så nyligen regnet danske sommer jeg elsker dig bærer med smil min byrde 51. Jylland mellem tvende have højere bjerge om helte går våren gennem Nyhavn dig ud en sommerdag bom trala 57.\nOg imens den kamp står på, må vi så gøre vores til at øge chancerne for, at planterne overlever lige nu og her og i nærmeste fremtid, « siger Jens Christian Svenning. Vi skal behandle verdens natur som en stor have En måde kunne være at grave nogle af planterne op med rod og transportere dem hen til klimatiske forhold, som passer planterne godt. Den strategi er Jens Christian Svenning dog sikker på vil møde modstand i flere biologiske kredse. »Mange biologer er tilhængere af, at naturen skal klare sig selv. Og hvis vi går rundt og flytter på planterne, føler de, at det hele bliver sådan lidt for haveagtigt og langt fra naturens naturlige præmis. Men måske er det kun den haveagtige model, som vil give bjergplanterne en stor chance for at overleve på lang sigt, « siger Jens Christian Svenning. Stor mangfoldighed vigtig kilde til medicin og for landbrug Jens Christian Svenning mener, at der er er mange gode grunde til at bevare og opretholde planternes mangfoldighed - det man med andre ord kalder planternes diversitet.\nForskerne bag undersøgelsen udtaler til Science, at de desværre frygter, at planternes modtræk mod den globale opvarmning er en kortsigtet løsning, da planterne - ligesom cykelryttere - bevæger sig i forskelligt tempo op ad bjerget. Det betyder, ifølge forskerne, at de planter, der altid har levet i en tæt sameksistens pludselig bliver separeret. Bjergsidens økosystem vil med andre ord ændre sig kraftigt, og det kan ende med at true planternes evne til at overleve. Frygter for danske planters fremtid Den danske lektor, biolog Jens Christian Svenning fra Biologisk Institut på Århus Universitet er dog knap så bekymret for bjergplanternes overlevelse, som sine internationale kolleger. Langt hen ad vejen tror han på, at planterne i større eller mindre grad nok skal klare skærene. »Planter afhænger ikke så meget af hinanden, og kan godt leve med at være afkoblet fra hinanden. Jeg er mere bekymret for planterne i lavlandet - for eksempel i et land som Danmark - hvor planterne ikke har bjerge, som de kan flygte op i, når temperaturen stiger.\nDet bedste jeg har gjort Bjørn Klubien er bestyrelsesmedlem og ungdomsformand i Fix. Han arrangerer fodboldrejser, søger sponsorater og så træner han også lige drengene på u9 flere gange om ugen. En jernlady med hjerte Lige siden sin tidlige ungdom har Lis Søkvist haft en bankende hjerte for at gøre en forskel i samfundet og for andre mennesker. Sabah brænder for at hjælpe kvinder Det har ændret Sabah Qarasnane´s liv at blive en del af fællesskab i Tingbjerg. Det er en livsstil Hun bruger al sin fritid på at gøre en forskel, men det er ikke kun en énvejs oplevelse\nKlik på "Foredrag" i menubjælken for at læse mere. Bestil foredrag på ks [snabel-a] Sammenhængskraft – det danske guld Sammenhængkraften er stærk i Danmark. Den gør danskerne lykkelige. Men hvor kommer den fra, og hvordan bevarer vi den? Den nye verdensorden – 30 år efter Berlinmurens fald Vi lever i en ny verdensorden. Hvilke kulturer og hvilke værdier præger den? Hvad betyder det for os i Vesten? Hastighedskulturens forbandelser – behovet for langsomhed og stilhed Danskerne er stressede som aldrig før. Hvad skyldes det? Og hvordan bliver man rask igen? Etik og eksistens i litteraturen – tilværelsens store temaer Det er tilværelsens store temaer, der kommer til udtryk i vores bedste litteratur: Etik og eksistens, kærlighed, skyld og død, skabelse og tilintetgørelse. Vejr og vind i det danske sind – den danske naturkanon Naturen har i høj grad formet os til dem, vi er. Det ser vi bl. a. i vores litteratur, sange, billedkunst og musik. Hvem skylder vi mest? Hvor kommer de moralske forpligtelser fra?\nHvad kræver de af os? Og er der nogen, vi skylder mere end andre? Bøger læger alle sår Den trykte bog er noget nær verdens bedste opfindelse. Men den er trængt blandt især yngre og elever på skoler og gymnasier. Kærligheden til stedet I globaliseringens tidsalder føler mange sig ensomme og rodløse. De mangler et sted, hvor de hører hjemme. Kristendommen gennemstrømmer vores kultur Kristendommen er som sukkeret opløst i vandet: Den er i selv de mindste dele. Vi ser den ikke, men smager vi efter, er vi ikke i tvivl. Hvad vil det sige at være dansk? Vi holder aldrig op med at diskutere det spørgsmål. Hvorfor ikke? Fordi det er et af de vigtigste spørgsmål, man kan stille sig selv som individ, men også som folk. Autoriteten, der vendte tilbage Vi har frigjort os fra de gamle autoriteter. Men vi har brug for den rigtige autoritet – i skolen, i samfundet og i hjemmet. Sådan anvender man social kapital – på arbejdspladsen, i skoler og foreninger Social kapital skaber tilfredse ansatte og høj produktivitet.\nHyggemusik for klaver - Danmark\nLangt højere bjerge så vide på jord analyse\nLangt højere bjerge lyrics\nArt Gallery PS i Aarhus er et ganske særligt galleri, der tilbyder billedkunst af Peter Simonsen blandt andre. Find kunst til hjemmet her shoppen eller besøg os i galleriet i Aarhus... Art Gallery PS... en lille oase inden for kunst, kreative kurser, koncerter og lækker kaffe. Kreative kurser Lær at tegne og male af billedkunstner Peter Simonsen. Læs mere om sæsonens tegnekurser og malekurser her... 03. Jorden i Bevægelse Format: 90 x 70 cm DKK 6. 500, 00 03. The Black Parrot Format: 80 x 80 cm 02. The King Format: 120 x 160 cm Ring for pris! 02. Ian Gillan Format: 60 x 60 cm 01. Jezebel - den faldne kvinde DKK 15. 500, 00 01. Kvinde med Blå Hat DKK 6. 500, 00 DKK 6. 500, 00 04. Sovende Kvinde 02. Charles Aznavour DKK 10. Udkig over Bugten DKK 7. 500, 00 02. Bob Dylan Mest solgte produkter Mest viste produkter


Er du nødt til at betale tilbage FAFSA, hvis du ikke klarer din klasse? - 2019 | Penge\nVigtigste /Penge /Er du nødt til at betale tilbage FAFSA, hvis du ikke klarer din klasse?\nEr du nødt til at betale tilbage FAFSA, hvis du ikke klarer din klasse?\nMange mennesker overvejer at gå på college for at være en investering i deres fremtid. Som enhver investering involverer dette tid og penge. College undervisning, studiekostnader, bøger, boliger og andre omkostninger kan tjene penge på en college grad ret dyrt. En måde at dække omkostninger på er at ansøge om statsstøtte via FAFSA eller gratis ansøgning om føderal støtte til studerende. Støtte er dog ikke ubetinget. Hvis du ikke opfylder visse krav, kan du muligvis stadig tilbagebetale udbetalte penge og kan miste finansiel støtte til det følgende kvartal eller semester. Ikke at aflevere en klasse er ikke en undskyldning for at afstå fra din forpligtelse til at tilbagebetale visse former for hjælp.\nHvis du ikke bestrider klassen, skal du stadig tilbagebetale FAFSA-lån.\nFAFSA beder eleverne om at indtaste oplysninger om deres økonomi for at afgøre, hvor meget de vil kunne bidrage til college omkostninger. Afhængige studerende skal også oplyse oplysninger om deres forældres økonomi. Ved beregning af støttepræmier tager regeringsberegningerne hensyn til din økonomiske situation, omkostningerne ved kollegiet, hvor du deltager, og din tilmeldingsstatus (for eksempel fuld eller deltid). Finansielle støttepakker kan omfatte lån, som skal tilbagebetales; tilskud, som ikke skal tilbagebetales og arbejdsstudier.\nUtilsubsidierede lån og subsidierede lån skal begge tilbagebetales til sidst. Selvom regeringen subsidierer nogle lån ved at foretage betalinger på renter, der er påløbet, mens du er optaget i klasser, kan du vælge at foretage rentebetalinger på ikke-subventionerede lån for at dække fremtidige renteopgørelser. Hvis du har brugt FAFSA lån til at betale for college klasser i løbet af et bestemt semester, er det ligegyldigt, om du bestiller klassen eller ej. Uanset hvad du behøver, skal du tilbagebetale lånene. Hvis du har brugt FAFSA tilskud til at betale for college klasser, behøver disse ikke tilbagebetales, selvom du ikke bestod klassen. Det er simpelthen fordi tilskud ikke behøver at blive tilbagebetalt.\nIkke bestået klasser truer din økonomiske hjælpepakke, uanset om du har brugt lån, tilskud eller begge til at betale undervisning. Finansiel støtte kvittering er betinget af at gøre, hvad der kaldes "tilfredsstillende akademisk fremskridt" i dine klasser. Studerende modtager kredit for klasser, hvor de har tjent A, B, C, D eller P (pass). Du modtager ikke akademisk kredit for en svigtende klasse. Nok akkumulerede F-kvaliteter kan true, om du opfylder kreditkrav for at modtage finansiel støtte i løbet af det næste semester eller kvartal.\nUddrag fra klasser er lidt anderledes end manglende en klasse, idet det ikke påvirker dit karakterpoint gennemsnit eller transkripsioner negativt. Men hvis du ikke bestrider en klasse, fordi du har trukket tilbage i stedet for at fejle, gælder de samme regler med hensyn til FAFSA krav. Hvis du har brugt finansiel støtte lån til at betale for klasser, hvorfra du har trukket tilbage, skal disse lån stadig tilbagebetales. Tilskud behøver ikke at blive tilbagebetalt, men tjener ikke tilstrækkelige kreditter for den akademiske periode, fordi tilbagetrækningen selvfølgelig stadig kan begrænse din adgang til økonomisk støtte.\nHvis du er bekymret for, at du måske ikke overgår en klasse, skal du tale med din professor eller lærerassistent for ideer om, hvordan du forbedrer din karakter. Besøg vejledning center for yderligere hjælp. Hvis du arbejder fuld eller deltid, skal du overveje at reducere dine planlagte timer til at afsætte mere tid til klasser. Hvis dine karakterer lider på grund af en medicinsk, følelsesmæssig eller familiens nødsituation, overvej at trække sig tilbage fra skolen og returnere de finansielle hjælpemidler til det pågældende skoleår. Du kan prøve igen et andet semester. Det giver ikke mening at gå ind i studielånets gæld, hvis der ikke er nogen chance for at bestå klasser.\nnone: budget, betale, tilbage, fafsa, hvis, ikke, penge |\nHvad kræves der ved lov at betjene en trukketruck i North Carolina?\nSteder, der vil hjælpe med at betale din elektriske regning i Jacksonville, Florida\nBillige alternativer til at bygge et skur\nForsikring Tjek indbetalingsloven\nÅrets hotteste personlige shopper bliver bragt til dig af Walmart\nSådan putter du mønter i indehavere\nLøn af en diamanthandler\nDiamanthandel er et nichemarked, som, mens det er lukrativt, er svært at bryde ind. En af de mange stopper langs diamanthandelskæden, den erhvervsdrivende arbejder mellem...\n5 Ting jeg ville ønske jeg havde kendt om penge før jeg gik til college\nSådan fornyes et OHIP-kort


Derfor skal du forkæle dig selv med noget nyt undertøj – Forlaget-Lange\nDerfor skal du forkæle dig selv med noget nyt undertøj\nYou Are Currently Here:Hjem > Uncategorized > Derfor skal du forkæle dig selv med noget nyt undertøj\nHar du lyst til at forkæle dig selv lidt ekstra med noget lækkert og nyt undertøj? Dette er der mange gode grunde til at gøre. Vi nævner nogle af disse grunde her.\nDet er vigtigt, at man sørger for at forkæle sig selv en gang imellem. Det kan være rart at belønne sig selv, hvis man har klaret en hård opgave eller måske har haft en lidt hård tid. Selvforkælelse kan være en måde at få styrket energi og et større overskud i hverdagen. Det er til enhver tid vigtigt, at vi husker at tage os af os selv.\nDet er også vigtigt, at vi husker at giver os selv pauser en gang imellem.\nTilbage til undertøjet! Der er nemlig som sagt en hel masse grunde til, at undertøj er den optimale form for selvforkælelse. En af disse er, at du bruger dit undertøj hver eneste dag. Hvis du køber noget ekstra lækkert undertøj til dig selv, vil du altså sætte pris på dette hver eneste dag. Dette er en måde at gøre hverdagen lidt mere festlig. Lækkert undertøj er en simpel metode til at bringe mere nydelse ind i hverdagen.\nSørg for at gå efter undertøj, som er lavet i nogle gode materialer. Det kan altid mærkes, når stof er i en høj kvalitet. Især med undertøj er det værd at prioritere den gode kvalitet. Dette vil nemlig gøre dit undertøj langt mere behageligt.\nUndertøj kan også på andre måder fungere som selvforkælelse. Hvis du fx køber noget undertøj, som du føler dig ekstremt lækker og sexet i, vil dette uden tvivl booste din selvtillid i hverdagen. Du vil gå rundt og vide, hvor lækker du ser ud under alt dit tøj. Det er vigtigt at føle sig sexet, og seksualiteten er en del af vores alle sammens hverdagsliv. Der er ikke meget, som føles bedre, end bare at føle sig enormt fræk.\nDette kan du blandt andet komme til med undertøjet fra fraektundertoej.dk. Dette er undertøj, som er særligt designet til at få dig til at føle dig ultra sexet hver gang, du har det på.\nDet er også altid vigtigt at prioritere undertøj, som er behageligt. Intet er mere træls end tøj, som klemmer de forkerte steder. Undertøj er ofte bedst og mest komfortabelt, når det er figursyet. Sørg for at finde noget undertøj, som passer til lige netop din krop.


Tre uger efter Jan fik fjernet sin hjernetumor: Mine fødder er allerede skrumpet et nummer | Lev nu | DR\nTre uger efter Jan fik fjernet sin hjernetumor: Mine fødder er allerede skrumpet et nummer\nHan led af akromegali, som blandt andet gjorde hans fødder større og stemme dybere. Men allerede kort efter operationen fortager symptomerne sig.\n03. jun. 2017 kl. 13.09\nHusker du Jan Møller Larsen, der for en måneds tid siden stod frem og fortalte sin fascinerende historie om, hvordan hans hjernetumor var blevet spottet, da han medvirkede i et tv-program?\nFlere læger kontaktede ham efter hans tv-optræden og opfordrede ham til at blive udredt for den sygdom, der hedder akromegali. Den er stort set altid udløst af en hjernetumor, der sidder tæt på hypofysen og betyder, at patienten producerer for meget vækst-hormon.\nLinkboxLæs ogsåJans hjernesvulst blev opdaget af læger, der havde set ham på tv\n51-årige Jan Møller Larsen blev undersøgt og fik diagnosen. Han har formentlig haft sygdommen i 15 år, uden at den er blevet opdaget.\nDen 8. maj skulle han så under kniven hos neurokirurgerne på Rigshospitalet. En tumor på størrelse med en bordtennisbold skulle fjernes fra hans hjerne. Gennem et rør, der blev stukket op i hans højre næsebor.\nDet hele tog knap to timer.\n- Det første jeg gjorde, da jeg vågnede fra narkosen, var at åbne øjnene og kigge rundt. De skulle jo operere meget tæt på synsnerven, og en af de risici, der er ved operationen, er, at de kan komme til at ramme synet. Så jeg begyndte lige med at konstatere ”nå okay, jeg kan godt se”.\n- Og så var jeg selvfølgelig lettet over, at jeg kunne bevæge arme og ben. Og ultimativt selvfølgelig, at jeg stadig var i live, for tumoren lå utrolig tæt på hovedpulsåren op til hjernen. Hvis de var kommet til at rive hul på den, så tror jeg, at det havde været slut med mig. Det tænkte jeg meget på inden operationen.\nEndnu ved man ikke, om kirurgerne fik hele tumoren med. Det vil først vise sig på en scanning til august.\nFødderne er allerede blevet mindre\nSymptomerne, som viser sig på patienter med akromegali, er blandt andet voksende hænder og fødder, en dybere stemme, og forstørret tunge og læber. Og allerede få dage efter operationen begyndte de at fortage sig hos Jan Møller Larsen.\nJeg var på grund af sygdommen gået fra en skostørrelse 44 til 47, og nu kan jeg passe en 46 fint.\n- Tre dage efter operationen var mine fødder blevet mindre. Det virker helt åndssvagt, man tror næsten, det er løgn. Men jeg var på grund af sygdommen gået fra en skostørrelse 44 til 47, og nu kan jeg passe en 46 fint.\n- Det er faktisk halvandet nummer ned, fødderne smutter lige i med det samme.\nDesuden har Jan Møller Larsen haft en del væske i kroppen, som også forsvandt ganske hurtigt, ligesom hans hud har trukket sig lidt sammen.\n- Når jeg ser mig selv i spejlet, så kan jeg godt se forskel på før og efter. Først og fremmest omkring øjnene. Før var de sådan nærmest lidt søvnige at se på, med lidt mere nedsunkede øjenlåg, og nu ser jeg lidt friskere ud, som om jeg har sovet i tre år. Det er underhuden, som trækker sig sammen.\n- Tungen er ikke blevet mindre endnu, men min datter siger, at min næse er blevet lidt mindre og huden er blevet mere glat. Før hang det lidt mere, nu er det strammet op. Hun mener også at kunne høre, at min stemme er blevet lysere.\nTræt som en gammel mand\nDet hele er altså gået efter planen med Jan Møller Larsens operation. Det, der plager ham allermest nu, er, at han er meget meget træt hele tiden.\n- Jeg er så træt som en på 80 år.\n- De første to uger efter operationen lavede jeg ikke rigtig lavet andet end at stå op og spise morgenmad med min kone, sidde lidt på altanen, se lidt fjernsyn, og så er jeg gået ind for at sove lidt igen. Og så er jeg ude at gå en tur hver dag. Men efter en halv time på gåben er jeg fuldstændig smadret.\nTrætheden kan ifølge lægerne både skyldes en eftervirkning af operationen, og at niveauerne for de hormoner, der produceres i hypofysen er enten for høje eller for lave.\nI gang på arbejdet\nTil trods for trætheden har Jan Møller Larsen allerede genoptaget sit arbejde i en bank. I nogle få timer. Foreløbig fra klokken 8 til klokken 12 hver dag.\n- Jeg ville rigtig gerne i gang med arbejdet, for i nogle af de papirer, jeg havde fået, stod der, at man kunne risikere at ændre adfærd efter operationen. Fx at man ikke kan huske noget. Eller ikke kan vise initiativ, ikke kan passe sit arbejde.\n- Og alt det ville jeg godt lige have testet af. Altså, kunne jeg overhovedet huske passwordet til min computer?\nI næste uge står den dog ikke på arbejde, men på en planlagt ferie. Jan Møller Larsen og hans kone havde planlagt at tage en tur til Gran Canaria, men den ide er skrinlagt igen.\n- Det tør jeg ikke. For selv om operationssåret måske nok er lukket til, så der ikke kan komme bakterier op, så har jeg ikke mod på at svømme rundt i en pool eller i havet med alle de bakterier, der er dér.\n- Jeg er heller ikke meget for at sidde i en flyvemaskine – tænk hvis såret springer op. Den risiko har jeg ikke lyst til at tage.\nEn inspiration for flere\nDe næste måneder skal Jan Møller Larsen til en række kontroller på hospitalet, så man sikrer sig, at hormon-niveauerne er, hvor de skal være, at synet ikke har taget skade og flere andre ting. Og til august skal en scanning altså vise, om hele tumoren kom med ud ved operationen.\n- Det er et forløb fra nu af og resten af livet, hvor jeg skal gå til kontroller.\n- Hvis det viser sig, at jeg skal have medicin, er det en gang om måneden i resten af mit liv, at jeg skal have en indsprøjtning på hospitalet.\nFormålet for Jan Møller Larsen med at stille sig frem og fortælle sin historie om, hvordan han fik konstateret sin sygdom var at opfordre andre mennesker med symptomer, men som endnu ikke har fået en diagnose, til at gå til lægen og blive undersøgt.\nLinkboxLæs ogsåTV-lægen: Jeg håber, Jans historie kan sætte fokus på akromegali\nOg det formål er faktisk allerede opfyldt:\n- I lørdags fik jeg en henvendelse fra en gut på 48 år. Hans kone havde set min historie i fjernsynet og synes, at han også havde nogle symptomer, så hun fik ham til lægen, og så fik han diagnosen akromegali. Så han ville bare lige sige tak for, at jeg havde fortalt min historie.\n- Og det er jo bare YES! Det er positivt, at nogen har fået noget ud af det, og at de så oven i købet vil besvære sig med at skrive til mig – det er dejligt.\nJan Møller Larsen understreger, at han er utrolig taknemmelig for, at de læger, der havde bemærket hans symptomer i fjernsynet, reagerede og fik kontakt med ham, så han kunne blive udredt, og nu altså også behandlet.


Bonnie Scotsman Quilt Block Pattern - Idéer til en ny hobby!\nDomů Quiltning Intermediate Quilting Bonnie Scotsman Quilt Block Pattern\nBonnie Scotsman Quilt Block Pattern\nLav 10 “Bonnie Scotsman Quilt Blocks\nBonnie Scotsman er et patchwork quilt block mønster, der er blevet kaldt andre navne gennem årene, så vær ikke overrasket, hvis du ser designet mærket forskelligt. Blokens patches er alle skåret på stoffets lige korn, og det betyder, at du ikke behøver at håndtere trekantenes strækforspændingskanter. Bonnie Scotsman er et glimrende valg til begyndelsen quilters.\nDenne version af Bonnie Scotsman quiltblokken er færdig med 10 “firkant. Du kan finde to muligheder for at montere blok-patch-by-patch eller ved strimler piecing sine komponenter. At sy en patch ad gangen er et godt samlingsvalg til skrot dyner, men selv strimmelblæste dyneblokke kan konstrueres på en scrappy måde.\nInstruktionerne på side 3 forklarer, hvordan man stripper stykke 14 blokke. Forøg yardage for yderligere blokke.\nEn anden måde at skabe quiltblokke på er at bruge den metode, vi forbinder med Disappearing Nine Patch quilt-blokke. Sy en stor blok og skær den i kvarterer for at gøre forsvundne Bonnie Scotsmen, et fedt kvartalsvenligt mønster.\nScots on Point er en baby eller småbørn mellemstore quilt, der er konstrueret ved hjælp af forsvindende teknik til dette design.\nGrundlæggende færdigheder, der er nødvendige for at lave Bonnie Scotsman Blocks\nSådan Rotary Cut Strips af stof\nFakta om farvevarme\nBonnie Scotsman Quilt Block Assembly Method 1\nMulighed 1: Patch-by-Patch Block Assembly\nVælg ethvert stoffarve, der passer til dine behov. Hvis du bruger striber eller andre retningsstoffer, skal du overveje, hvordan du vil have udskrifterne, før de skæres.\n(2) 3 “x 3” firkanter\n(1) 5-1 / 2 “x 5-1 / 2” kvadrat\nWarmish Neutral Print: til stænger i den ydre ramme\n(2) 3 “x 8” stænger\n(2) 3 “x 5-1 / 2” stænger\nSy Bonnie Scotsman Quilt Block\nSe illustrationen, begyndende i den midterste række og flytte til venstre mod højre.\nSy en rust udskriftsbjælke til et mindre sort firkant som vist. Tryk søm tillægget mod den sorte firkant. Sy den resterende ruststang sammen med en side af den store sorte firkant. Tryk søm tillæg til det store firkant.\nDeltag i de to komponenter, du netop har oprettet, ved at justere enheder som vist og matchende kanter og sømkryds. Trykke.\nSy en 3 “x 8” varm print til højre side af den nye enhed – den lille sorte firkant skal være på den nye bar øverst til venstre. Tryk sømbidrag mod blokcenteret.\nSy en lille sort firkant i den ene ende af den resterende lange, varme bar. Tryk søm tillægget mod den sorte firkant. Sy denne enhed til toppen af dyneblokken, med det sorte firkant over den varme stang, som du tilføjede først, som vist.\nTryk på Bonnie Scotsman quiltblokken. Blokken skal måle 10-1 / 2 “x 10-1 / 2”.\nMulighed 2: Strimlestykke 14 Bonnie Scotsman Quilt Block\nMulighed 2: Strimler 14 Bonnie Scotsman Quilt Blocks\nBrug denne metode til at lave 14 identiske Bonnie Scotsman dyneblokke. Henvis til blokmonteringsdiagrammet på side 2 for at få en påmindelse om blokkens layout. Husk, at retningsstoffer, som f.eks. Striber, ikke vil strømme i samme retning, når strimmelformede segmenter sys i dynenblokken.\nEt segment af hver strimlesæt og den viste ekstra varme neutrale stang er påkrævet for hver blok.\nGentag instruktioner efter behov for yderligere blokke.\n** Skær alle strimler fra selvage til selvage. **\nStrip sæt 1\nCut (1) 3 “bred sort stripe og (1) 8” bred, varm, neutral strimmel. Sy sammen i længderetningen som vist.\nTryk for at indstille sømmen (altid), og tryk derefter på sømafgiften mod den sorte strimmel.\nFirkantet den ene ende af strimlens sæt, hvilket skaber en 90-graders kant. Begynd ved denne kant, skar så mange 3 “segmenter fra strimlens sæt som muligt (gentag kanten op efter behov). Du skal kunne klippe 14 segmenter.\nStrip sæt 2\nKlipp (1) 3 “bred sort strimmel og (1) 5-1 / 2” bred ruststrimmel. Sy sammen i længderetningen som vist.\nTryk søm tillægget mod den sorte strimmel.\nStrip sæt 3\nCut (1) 5-1 / 2 “bred sort strip og (1) 3” bred ruststrimmel. Sy sammen i længderetningen som vist.\nFirkantet den ene ende af strimlens sæt, hvilket skaber en 90-graders kant. Begynd ved denne kant, skar så mange 5-1 / 2 “segmenter fra strimlens sæt som muligt (gentag kanten op efter behov). Du skal kunne klippe 7 segmenter.\nSkær en anden 5-1 / 2 “bred sort strimmel og en anden 3” bred ruststrimmel. Opret et andet identisk stripsæt og skær 7 yderligere 5-1 / 2 “segmenter.\nVarme Neutrale Stænger\nSkær (3) 3 “brede strimler fra selvage til selvage. Firkant en ende af hver strimmel og derefter skåret (14) 8” segmenter.\nSe side 2 for et blokmonteringsdiagram. Du har nok segmenter til at lave 14 Bonnie Scotsman dyneblokke. Hver fuldført blok skal måle 10-1 / 2 “x 10-1 / 2”.\nPředchozí článekAlt om krydsfiner\nDalší článekSådan broderes fotografier til en hjertelig morsdagsgave\nPatchwork Tulips Quilt Block Pattern\nMystery Medallion Quilt Pattern\nPrøv Batiks for dette dejlige patchwork quiltblokmønster


Treårige My har haft barsk start på livet: - Først gik vi i chok - Avisen.dk\nTreårige My har haft barsk start på livet: - Først gik vi i chok\nBare tre måneder gammel fik My diagnosticeret en sjælden spædbørnsleukæmi. Fra den ene dag til den anden blev alting vendt op og ned i hendes barndom og hendes forældre, Mathilde og Christians, liv. (Foto: TV2 ØSTJYLLAND/)\nBare tre måneder gammel fik My diagnosticeret en sjælden spædbørnsleukæmi. Utallige kemobehandlinger, en knoglemarvstransplantation og en hjerneblødning senere kæmper hun tilbage gennem genoptræning.\n5. september 2019 20:52\nMy på tre år har haft en barsk start på livet.\nBare tre måneder gammel fik hun diagnosticeret en sjælden spædbørnsleukæmi, og fra den ene dag til den anden blev alting vendt op og ned i hendes barndom og hendes forældre, Mathilde og Christians, liv.\nLægerne gav My 50 procent chance for at overleve, fordi den lille pige både skulle igennem kemobehandlinger og en kompliceret knoglemarvsoperation:\n- Først gik vi i chok. Det virkede som en ond drøm, at det overhovedet kunne ske for det her lille væsen, der burde være sund og rask og have hele livet foran sig. Men ret hurtigt fik vi den vendt til, at vi var dem der kunne kæmpe for og med My. Så hvis ikke vi var stærke, kunne vi heller ikke forvente, at My var, siger Mathilde Faber, der er mor til My til TV2 ØSTJYLLAND.\nDa My fik diagnosen, var hun det tredje tilfælde med den sjældne spædbørnsleukæmi indenfor de seneste ti år.\n826 cm lang perlekæde fortæller Mys historie\nI mere end et år boede den lille aarhusianske familie stort set på kræftafdelingen. I dag fortæller en 826 cm lang og farverig perlekæde historien om den barske tid My og hendes familie har været igennem sammen.\nFor hvert stik, operation og kemobehandling My har fået, har en ny perle fundet vej til perlekæden, der i dag huser 670 perler i forskellige farver og former.\nSuperSnøren - som perlekæden bliver kaldt - blev indført af børnecancerfonden i 2015 med det formål at illustrere, hvad der for et barn kan være meget abstrakt i et sygdoms – og behandlingsforløb. Der er fx en perle for indlæggelse, en for røntgenbilleder, en for kemoterapi og en for operation:\n- Kæden har en stor betydning. Den har betydet så meget, at jeg også har den tatoveret på armen, fordi den er et fantastisk redskab til at fortælle Mys historie, siger Christian Lund, der er far til My, til TV2 ØSTJYLLAND.\nNu kan familien se fremad\nMy klarede kræftbehandlingen - men ikke uden mén. Efter sin knoglemarvsoperation fik hun hjertestop, og hendes hjerne tog skade på grund af mangel ilt. I dag passer My og familien dagligt den genoptræning, der forhåbentligt en dag skal få hende på benene:\n- My har bare taget en dag ad gangen, og det er helt fantastisk at se, siger Mathilde Faber til TV2 ØSTJYLLAND.\nFor Christian og Mathilde er det vigtigste, at hun har overvundet leukæmien, og at familien nu endelig kan begynde at se fremad.\n- Jeg håber, at My kan få et så selvstændigt liv som muligt, og jeg håber, at hun bliver ved med at have den gejst på livet, som hun har nu. Det kan godt være, at hun skal have hjælp til nogle ting, men det er egentlig også okay, så længe hun er glad. Det er det vigtigste for mig, siger Mathilde Faber til TV2 ØSTJYLLAND.\nMy går lige nu i en specialbørnehave, hvor hun får hjælp til sin genoptræning.\nPerlerne på SuperSnøren symboliserer forskellige dele af behandlingen og illustrerer, hvad der for barnet er abstrakt. Der er fx en perle for indlæggelse, en for røntgenbilleder, en for kemoterapi og en for operation. TV2 ØSTJYLLAND/


⇒ Køb Omfangsdræn ← Stort udvalg med hurtig levering\nDe fleste byggemarkeder tilbyder til alt held et bredt udvalg af billige løsninger til levering til omfangsdræn. Den mest anvendte er i dag levering til en pakkeshop, og så kan du blot gå forbi efter din pakke når du har lyst. Fragtmetoden er nemlig ret smart, samt ofte tilmed den mest letkøbte leveringsmodel.\nDu bør ligeledes vælge at vælge at få udbragt til hvor du bor eller til når du er på job. Leveringsformen bliver en gang i mellem en tand mindre billig, men til gengæld ret så ligetil for omfangsdræn online. Den billigste løsning vil dog altid være at du selv henter ordren, som jo betinges af at du er nær online firmaets byggecenter, for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan eller Bauhaus.\nAntal dages levering på omfangsdræn kan vise sig at være ret så bestemmende hvis du har behov for dine nye produkter omgående, og herved er det naturligvis relevant at vi kontrollerer det forventede leveringstidspunkt på omfangsdræn. En del byggemarkeder – for eksempel Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus og Jem og Fix – stiller garanti om billig dag-til-dag fragt på massevis af varer online, men vær obs på at det stiller krav om at ordren indsendes forinden et fastslået tidspunkt, med det formål at de sandsynligvis kan nå at få produkterne pakket forud for at de logistikansatte får fri.\nNogle få internet virksomheder garanterer fragt uden betaling på omfangsdræn online, men i mange tilfælde afkræver det at man indkøber for et bestemt beløb. Ellers skulle du beslutte sig for den mindst kostelige form for levering, hvilket oftest er at få kørt din bestilling til en pakkeshop.\nEn masse netbutikker foreslår click-and-collect hvor du handler billig omfangsdræn derhjemme og afhenter i byggemarkedet. Eksempelvis Harald Nyborg, Bygma, Stark, Davidsen, Silvan, Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg og 10-4. Byggekæderne udlover for eksempel klik-og-hent på omfangsdræn i følgende byer:\nNakskov, Vanløse, Hjørring, Dragør, Virum, Rudersdal, Ølstykke, Højbjerg, Holbæk, Taastrup, Grenaa, Vordingborg, Gentofte, Brøndby, Vallensbæk, Middelfart, Glostrup, Struer, Silkeborg, Haderslev, Næstved, Skanderborg, Vejle, Holstebro, Aarhus, Fredericia, Skive, Hedensted, Nykøbing Falster, København, Roskilde, Albertslund, Rødovre, Køge, Allerød, Greve, Frederiksværk, Herlev, Sønderborg, Farum, Hørsholm, Korsør, Ringsted, Værløse, Charlottenlund, Herning, Hobro, Ishøj, Risskov, Hvidovre, Tilst, Brønderslev, Lystrup, Aalborg, Kolding, Søborg, Solrød Strand, Gladsaxe, Horsens, Svendborg, Odense, Hillerød, Thisted, Lyngby, Valby, Odder, Tårnby, Birkerød, Frederikshavn, Jyllinge, Varde, Esbjerg, Brabrand, Kokkedal, Frederikssund, Lillerød, Ikast, Aabenraa, Viborg, Haslev, Hedehusene, Frederiksberg, Rønne, Nørresundby, Stenløse, Kalundborg, Randers, Ballerup, Brønshøj, Helsingør, Nyborg, Nærum, Slagelse, og Åbyhøj, .\nClick-and-collect ift. omfangsdræn er en mulighed i samtlige områder af Danmark: Fyn (Vestfyn, Østfyn, Nordfyn, Midtfyn, Sydfyn), Jylland (Vestjylland, Nordjylland, Midtjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Østjylland, Sydjylland) og Sjælland (Nordsjælland, Bornholm, Vestsjælland, Lolland, Sydsjælland, Falster, Hovedstaden, Amager, Midtsjælland, Østsjælland).\nNår man kigger i statistikkerne fremstår det markant, at folk jævnligt søger efter eksempelvis omfangsdræn priser og billig omfangsdræn. Derudover oplever man ofte internet shoppere kigge efter fx omfangsdræn tilbud, omfangsdræn online samt køb omfangsdræn, plus de velkendte byggekæder som Bauhaus, Stark, Jem og Fix, Silvan, Bygma, Davidsen, 10-4, Harald Nyborg og XL-Byg.\nFå den bedste pris på omfangsdræn\nDet er jo ultra enkelt for os alle at søge sig frem til priser på billige omfangsdræn online på flere webbutikker, og for det har langt de fleste online outlets været nødt til at presse priserne på omfangsdræn betragteligt, og i øvrigt tilbyde portofri levering.\nDet kan immervæk være indbringende at besigtige nogle få e-forhandlere efter tilbud og udsalg på omfangsdræn online inden du gennemfører din bestilling, sådan at du er tryg ved at få fat i den prisbilligste pris. Se ikke bare på de velkendte byggecentre som Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan, Bygma, Davidsen, 10-4, Bauhaus og XL-Byg.\nDu skal alligevel ikke undervurdere, at hvis en e-forretning sælger billige omfangsdræn online til en salgspris som kan ses som urealistisk tiltalende, burde det undertiden være et symbol på en svindel internet forhandler. Bestillinger med kort er imidlertid omsluttet af en foranstaltning, som bistår folk overfor uoprigtige shops på nettet.\nVi tilråder generelt bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ kan du drage nytte af en billig afbetalingsløsning fra fx ViaBill, ifald du har til hensigt at betale beløbet til omfangsdræn over en periode. Dette tilbydes ofte hos specialiserede webshops, men ikke de velkendte byggemarkeder som eksempelvis XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, Silvan, Stark, Jem og Fix, Bygma og Bauhaus.\nVed indkig i søgedata bliver det tydeligt, at mennesker jævnligt kigger efter fx omfangsdræn tilbud og køb omfangsdræn. Vi ser desuden typisk internet shoppere lede efter fx omfangsdræn online, omfangsdræn priser og billig omfangsdræn.\nTrustpilot fører til egentlig gode muligheder for at blive klogere på adskillige forhenværende brugeres evalueringer og herved er det anbefalelsesværdigt, at du eftergår internet virksomhedens vurderinger inden du shopper billige omfangsdræn online.\nFacebook medfører lignende aldeles pålidelige genveje til at få indblik i online webshoppens kundetilfredshed. Foruden det møder vi nogle online selskaber i Danmark hvor folk kan levere en evaluering af deres køb, hvilket tilmed burde anvendes til at fornemme tilfredsheden hos kunderne.\nForinden nogen shopper billige omfangsdræn online i en e-handler behøver de ideelt set læse deres handelsvilkår, dog er det almindeligvis ikke særlig interessant, i særdeleshed med de udbredte byggecentre som Jem og Fix, Bauhaus, Davidsen, Silvan, Harald Nyborg, Stark, XL-Byg, Bygma og 10-4.\nEn anden valgmulighed kan derfor være at se nærmere på om e-handlen er e-mærke tilsluttet, siden det burde være et sympol på at online virksomheden lever op til de opstillede regler, foruden at e-firmaet fra tid til anden monitoreres af sagkyndige som har meget erfaring med vedtægterne på området.\nDerudover tilbydes du anledning til assistance, såfremt du forvoldes problemstillinger i forbindelse med dit køb af omfangsdræn. Yderligere anbefales det at man er klar over de mest essentielle regler der har betydning for købet af omfangsdræn online, fx hvilken returneringsret virksomheden bruger.\nPå grund af dette er det ligeledes essesentielt, at man stadigvæk sikrer ens kvitteringsmail, således man altid vil kunne påvise bestillingen af omfangsdræn, ligegyldig om man har handlet fra XL-Byg, Harald Nyborg, Stark, Davidsen, Silvan, Bauhaus, Jem og Fix, 10-4 eller Bygma.


Sparrows "SSDeV HOOKS" Ekstreme rækkevidde til valg af lås til salg - UKBumpKeys\nHjem > Sparrows "SSDeV HOOKS" Extreme Reach Lock Lås\nVil det leveres af Tirsdag 24 maj? Bestil indenfor den næste 21 timer, 21 minutter og vælg [Næste dag forsendelse] ved kassen. Detaljer. Prioriteret forsendelse tilgængelig for alle ordrer\nSparrows SSDeV kroge - Ekstremt spidsreaktionsdesign. Den verdensberømte tyske låseplejegruppe 'SSDeV' (Berlin Kapitel) ... mere\nSparrows SSDeV kroge - Ekstremt spidsreaktionsdesign.\nverdensberømte Tysk lås pluk gruppe 'SSDeV'(Berlin kapitel) designet disse pluk med dyb adgang picking, side pin plukning og smalle keyways i tankerne.\nDesignet til at komplimentere dit primære valgsæt, vil disse veldesignede plukker give dig specialkundskaber Denne gruppe er berømt for.\nVær sikker på næste gang du får den nål, du ikke kan nå dig, har værktøjerne i dit arsenal, så du kan udtrykke dine evner uden begrænsning. Det er det sande mærke for en professionel - nogen, hvis værktøjer kan gøre hvad der skal gøres.\nTre kroge specielt lavet til at få det ekstra rækkevidde når det kræves. Lad ikke dine evner begrænses af dine værktøjer - bliver bedre og frigør dig selv!\nTilføjer specialkompetencer til alles valgsamling.\nTHERMAL HANDLE VERSION


708-0833 Vesterbrogade 1 - RealMæglerne\nVesterbrogade 1 8600 Silkeborg\nKælderareal 31 m2\nCarport 8 m2\nBygget/ombygget 1908 / 2008\nBrutto kr. 13.748\nNetto kr. 12.065\nEjerudgift kr. 2.578\nVesterbrogade 1 er adressen for et gennemført charmerende byhus, der i 2008 blev totalrenoveret med respekt for både den originale stil og de moderne levestandarder.\nUnder alle omstændigheder er huset en præsentabel charmør, der tager sig perfekt ud med sin beliggenhed som Vesterbrogades første.. Læs mere...\nUnder alle omstændigheder er huset en præsentabel charmør, der tager sig perfekt ud med sin beliggenhed som Vesterbrogades første ejendom. Her er plads til to biler i indkørslen, opbevaring i skuret og masser af afslapning i den romantiske gårdhave med et dekorativt fliseunderlag, der udnytter formen til punkt og prikke. Med terrassemiljøer i to niveauer er der mulighed for altid at nyde det gode vejr, som akkompagneres af duften fra blomsterespalieret.\nDet er tydeligt, at både inde og ude er holdt helt up-to-date, renoveringen i 2008 tog hånd om det hele. Nye Velfac-vinduer i træ/alu, Kieldsgaard-døre, nye El og VVS-installationer… Vi kunne blive ved! Alt er udskiftet. Vægge, gulve… Hele molevitten! Og endda så den originale charme stadig er at spore. Det er især tydeligt i det fantastiske køkkenalrum med stue, hvor rummeligheden sætter tonen og sangen synges af de velvalgte kvalitetsmaterialer. Hvidevarerne er i top, og selve køkkenets udformning er så moderne, som det bliver, med vaskeøen i centrum for madlavningen.\nStueplan, der overalt har gulvvarme, gemmer desuden på en topisoleret sidebygning med en lys og rummelig entré med loftsspots, et voluminøst WC samt et hobbyrum. Her åbnes virkelig op for mulighederne! Derudover er der overalt centralstøvsuger.\nFørstesalen åbner sig op med et, to, tre værelser og en konstruktion, så der nemt kan ændres på planløsningen, når ungerne flyver fra reden og I vil have et større soveværelse. Heroppe er også det store badeværelse med brus og gulvvarme, og som prikken over i’et er der en kælder med potentiale som opbevaringsrum for alt fra vaskefaciliteter til vinflasker.\nNår nøglerne til Vesterbrogade endelig er jeres, kan I glæde jer over at være flyttet til et af byens mest eftertragtede kvarterer med hyggelige byhuse og ældre villaer side om side. Her har I det hele inden for rækkevidde: de rolige villaveje gemmer på legepladser og grønne områder og giver hurtigt adgang til gode skoler, mens der kun er 10 minutters gang til bymidten. Hop på cyklen og begiv jer på tur, for så har I kun 10 minutter til Almindsø, en af landets reneste badesøer, og I kan også afprøve Danmarks bedste mountainbike-spor i den nærliggende skov.\nVillaen er perfekt for alle, der ønsker at bo centralt og charmerende uden at skulle bekymre sig om vedligehold.\nVelkommen!.. Læs mindre...


Landin er min. eller ej? - JA! - Movellas\n"Jeg er ked af det mor men jeg elsker Steph" Hendes ellers så tilfredse smil blegnede og hendes ansigt forvandlede sig til et vredt ansigt. "Gå" hviskede Niklas til hans mor. På 0,5 var hun ude af døren. "Undskyld" hviskede jeg til Niklas og snøftede. Han kiggede hen på mig "Det er ikke din skyld" "Jo det er. Din mor vil ikke se dig mere og det er min skyld" sagde jeg.\n"Hold nu op Steph hvis hun virkelig var en god mor respekterede hun at jeg elsker dig" "Mener du det" sagde jeg imellem mine snøft. "Ja" sagde han og tørrede nogle af mine tårer væk med hans finger og kyssede mig på munden. "Husk nu at jeg altid vil elske dig" "hmmm ilm." sagde jeg og smilede til ham."Hvornår skal du enelig spille kamp igen" spurgte jeg efter lidt tid. "i aften" "må jeg komme med" spurgte jeg bedende. Han nikkede og smilede stort. "Men ved du godt det er en landskamp" "Ja i skulle spille mod Australien ik" "Jo" (VED IK OM AUSTRALIEN VAR MED MEN DET SIGER VI BARE LIGE DE VAR) "Hvornår skal du afsted" "kl. 5" "Det er den nu" sagde jeg. Han kiggede med store øjne på mig. "Så skal vi skynde os" sagde han og løb ud og tog sko på det samme gjorde jeg.\nHENNE VED STADION\nDet var halvej (Staves) og de havde spillet en god første halvej 17-8 Jeg syntes ihvert fald det var godt gået. Niklas ville komme op til mig lige om lidt han havde nogte vigtigt han ville sige.\nMit blik faldt ned banen. Niklas. Han stod lige midt på banen med en mikrofon i hånden og prøvede at få øjenkontakt med mig. Langt om længe lykkedes det for ham. "Må jeg få noget ro" sagde Niklas.\nAlle holdt straks mund og kiggede ned på Niklas der ikke havde fjernet blikket fra mig endnu. "Jeg har noget jeg vil sige. Steph jeg har langt om længe samlet mod til at spørge dig.\nVil du være min pige" Jeg rejste mig op og fik med besvær mast mig imellem alle stolene og løb ned på banen og omfavnede ham. "Var det et ja" "Hvad tror du selv" sagde jeg og kyssede ham midt på munden. "Nuuuuuurh" kom der rundt fra publikum. Jeg trak mig væk og smilede. "Jeg elsker dig" hviskede han i mit øre. "Jeg elsker også dig" hviskede jeg tilbage og kyssede ham på kinden. Mikkel kom gående hen mod Niklas (I VED MIKKEL HANSEN DEN SPILLER DER SCOREDE FLEST MÅL UNDER VM. GIV LIGE EN HÅND FOR DET, 63 MÅL TROR JEG)\n"Godt gået" sagde han og lavede et form for håndtryk med Niklas. "Langt om længe har du taget dig sammen og spurgt hende" "Men jeg har så mistet kontakten til min mor for altid" mumlede Niklas og kiggede ned i jorden."Det er jeg ked af at høre" hviskede Mikkel til Niklas...


Struer Kommune forpligter sig til at gøre webstedet https://struer.omsorgstandpleje.org/ tilgængeligt, jf. ”Lov om tilgængelighed af offentlige organers websteder og mobilapplikationer”.\nOplever du, at der er ikketilgængeligt indhold på https://struer.omsorgstandpleje.org/?\nDu kan kontakte Struer Kommune, hvis du oplever, at der er ikketilgængeligt indhold på https://struer.omsorgstandpleje.org/\nTelefon: 96 84 87 71\nDet offentlige organ beskriver vurderingsmetoden som: Webstedet vurderes af leverandøren af sitet.\nPDFer er ikke lavet tilgængelige\nDer arbejdes på øge webtilgængeligheden fra leverandørens side.


’Hvorfor skal jeg betale for at arbejde i Danmark?’ | Information\n’Hvorfor skal jeg betale for at arbejde i Danmark?’\nMayank Jain og Anand Natarajan er fra Indien, de er begge seniorforskere på Danmarks Tekniske Universitet, DTU, og de betaler begge skat i Danmark. Og så er de godt trætte af de store regninger og al den tid, de skal bruge på at søge om at få lov til at bo og arbejde her i landet\n’Hvis Danmark skal være et attraktivt sted for højtuddannede udenlandske forskere, nytter det ikke noget, at vi føler os uvelkomne på grund af nogle diskriminerende gebyrregler,’ siger 40-årige Mayank Jain, der er født og opvokset i Delhi, Indien, og som i dag arbejder som seniorforsker ved Danmarks Tekniske Universitet, DTU.\nAnand Natarajan kom til Danmark i januar 2010 for at arbejde som forsker på Danmarks Tekniske Universitet, DTU, Vindenergi. Tidligere havde han arbejdet som forsker i både USA og hjemlandet Indien. I USA gik det hurtigt med at få arbejds- og opholdstilladelse som udenlandsk forsker.\n»Jeg betalte gebyr for min ansøgning én gang og fik udstedt en opholdstilladelse, som så gjaldt i en fastlagt periode uanset om f.eks. mit pas skulle fornys i perioden.«\nMen da Anand Natarajan i 2010 ankom til Danmark med sin kone og parrets to børn, løb han panden mod en administrativ mur. »I Danmark fandt jeg ud af, at min opholdstilladelses udløb blandt andet afhænger af mit pas. Da jeg ankom, kunne jeg godt få en opholdstilladelse i tre år, men da mit pas udløb året efter, siger reglerne, at jeg kun kan få en opholdstilladelse indtil da,« fortæller Anand Natarajan.\nDerefter skulle han have fornyet sin opholdstilladelse og på ny betale et gebyr til Udlændingeservice, der håndterer ansøgninger om opholdstilladelse.\nAnand Natarajan var altså tvunget til at betale ansøgningsgebyret på 2.575 kroner, selv om han fra begyndelsen har haft en fast ansættelseskontrakt hos DTU. Men der stopper bøvlet ikke.\nAnand Natarajans kone, der arbejder i Danmark som it-systemingeniør, skal også have sit pas fornyet i 2012.\nDet kommer til at koste familien yderligere 2.030 kroner ifølge Udlændingeservices seneste takster.\nOg ifølge reglerne skal familiens to børn derfor også ansøge om at få fornyet deres opholdstilladelser. Og betale samme gebyr.\n»Og eftersom min families opholdstilladelser ifølge reglerne kun er gyldige, så længe min opholdstilladelse er gyldig, er vi tvunget til at betale alle gebyrerne én gang til, når jeg skal ansøge om fornyelse af min opholdstilladelse i slutningen af 2012,« forklarer Anand Natarajan.\n»Det giver ingen mening,« siger han.\nFøler sig uvelkommen\nAnand Natarajans og hans familie har foreløbigt brugt omkring 9.000 kroner på at søge om opholdstilladelse i Danmark, og næste år skal familien altså til lommerne igen.\nSådan har det ikke altid været. Indtil januar 2011 skulle udenlandske forskere og deres familie ikke betale gebyr for at ansøge om fornyelse af opholdstilladelse, når de i forvejen boede i Danmark. Men reglerne blev ændret med den såkaldte genopretningsaftale, der blev vedtaget i december 2010 af den daværende VK-regering sammen med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance.\n»Reglerne gør livet besværligt for mig og min familie. Det giver mig en følelse af ikke at være velkommen her i landet,« siger Anand Natarajan.\nSamme følelse sidder kollegaen Mayank Jain med.\nHan har været fastansat som seniorforsker ved DTU’s Center for Nukleare Teknologier siden 2006 og har på nær et års ophold på University of Wales boet og arbejdet i Danmark siden 2001.\nMayank Jain har oplevet på egen krop, hvordan de danske myndigheder i løbet af 00’erne har gjort det dyrere og mere bøvlet for en udenlandsk forsker at arbejde og bo i Danmark.\n»Da jeg kom først kom hertil i 2001, var det ikke noget problem at få opholdstilladelse. Det var gratis at søge, og det tog et par ugers tid. Dengang var der en speciel ordning for udenlandske forskere,« fortæller Mayank Jain.\nMen da han sidste år besluttede sig for at søge om permanent opholdstilladelse i Danmark, fik han et chok.\nMayank Jain ringede til Udlændingeservice og fik at vide, at han skulle betale 3.552 kroner i gebyr for overhovedet at få lov til at ansøge.\n»Samtidig sagde de, at sagsbehandlingen ville tage omkring et halvt år. Lige før jul ringede jeg så til Udlændingeservice igen, og der fik jeg at vide, at jeg skulle regne med en sagsbehandlingstid på 10 måneder,« fortæller Mayank Jain.\nHan føler sig slet og ret dårligt behandlet.\n»Hvorfor skal jeg betale flere tusinde kroner bare for at for at få lov til at ansøge om at bo og betale skat i Danmark?,« spørger han.\n»Jeg har betalt skat her i landet i 10 år. Så bør jeg vel ligesom alle andre have adgang til offentlig service,« mener Mayank Jain.\n»Det virker diskriminerende. Det er en slags dobbeltskat, og 3.552 kroner er mange penge at betale. For mig sender det et budskab om, at jeg er ikke er ønsket her i landet,« siger han.\nMayank Jain er også irriteret over, at forskere fra EU-lande slipper for at skulle have tegnebogen op af lommen, når de ansættes som forskere i Danmark.\n»Det er jo dobbelt diskrimination,« siger han.\nMayank Jain fortæller, at flere udenlandske kolleger og pH. d-studerende ved DTU føler sig uvelkomne i Danmark på grund af reglerne.\n»Logikken lyder: Hvis I skal bo her, skal I betale ekstra. Det er en dum strategi. Vi er højtuddannede folk, der alle bidrager til Danmark. Der sidder mange pH. d-studerende her på DTU, som gerne vil søge opholdstilladelse via green card-ordningen, når de bliver færdige. Men det koster over 6.000 kroner, og når de finder ud af det, bliver de meget frustrerede. Det giver ikke mening at skræmme dem væk, når Danmark i forvejen har investeret i disse menneskers uddannelse,« siger han.\n»Danmark er i stor konkurrence med lande som England, hvor det er nemmere på grund af sproget for udenlandske forskere at arbejde. Dygtige højtuddannede forskere kan sagtens få job i andre lande end Danmark.«\n14. januar, 2012 - 08:26\nHvordan hænger det sammen med OVKs tidligere erklæringer om at de arbejdede for at få ”kloge og dygtige” mennesker til landet.\n14. januar, 2012 - 09:12\nI deres iver om at holde alle horder af nasserøve fra døren, som vi danskere jo i følgecdem går of blive varme der i de store udland, parkerede de enhver fornuft, ret og rimelighed samt ikke mindst anstændighed iht at opfylde et lovbestemt myndighedskrav disse mennesker skal opfylde, og så får endda allernådigst lov til at betale for det. Velkommen til Dannevang-:) Her til lands går i meget op i hygge, det forstås.\n14. januar, 2012 - 10:58\nGebyret, de skal betale, er det for at komme ind under ordningen, hvor de betaler "forskerskat" i stedet for alm skat, eller er prisen den samme for den taxachauffør, der lægger halvdelen af som løn i statskassen..? (For hvis den omtalte familie skal betale 9.000 kr for i tre år kun at betale 25% i skat, så synes jeg, der mangler den normalt så kritiske sans hos informations journalister)\n14. januar, 2012 - 12:01\n"»Reglerne gør livet besværligt for mig og min familie. Det giver mig en følelse af ikke at være velkommen her i landet,« siger Anand Natarajan."\n"»Det virker diskriminerende. Det er en slags dobbeltskat, og 3.552 kroner er mange penge at betale. For mig sender det et budskab om, at jeg er ikke er ønsket her i landet,« siger han [Mayank Jain]."\nMen I er heller ikke ønsket her i landet...\nAl liberal ideologi er blevet solgt til højestbydende (eller måske i virkeligheden lavestbydende). Selv frihedens forkæmpere (LA) har solgt deres nærmeste familiemedlemmer, for at lefle sig med i denne ordning.\nDet kommer til at tage lang tid før det ikke længere er DF, der bestemmer hvem det er ok at være.\n14. januar, 2012 - 12:41\nStop dit vrøvl med, at det VKO's skyld!\nGu' er det komplet åndsvagt, men hvis den tyndp..... regering tog sig sammen kunne de have rullet disse tåbeligheder tilbage i løbet af få dage.\n14. januar, 2012 - 12:58\nDet lyder ikke rart med alle de gebyrer, familien skal betale . Gad vide om familien samlet set - får mere ud af at være i Danmark end f.eks. USA eller Indien ? når vi sammenligner med børnepasning, skolegang, sygesikring og evt. hospitalsophold ? samt tryghedsforhold og sociale forhold ?. I USA og Indien er der jo langt færre relativt set som har den uddannelse som familien har, og i de lande er sådan en families privillegier samlet set vel også relativ større end i Danmark. Det koster jo også noget for alle herunder udlændige i Danmark, at bo i verdens mindst ulige samfund. Men det ser udlændingen måske ikke så meget på .\n14. januar, 2012 - 13:16\nVerdens mindst ulige samfund, det fortæller jo ikke meget. Medmindre i gerne ser det rammer EU's laveste fællesnævner, så det op af stolen.\n14. januar, 2012 - 13:51\nHallo . Artiklen handler om en højt udannet familie med 2 personer besklæftiget som forsker og it- medarbejder - lad være med at lægge alle mulige andre tolkniner ind her. Det er en familie der efter det forlydende klarer sig ganske godt, har en høj indtægt , og er utilfredse med gebyrpolitikken , det kan man da godt forstå. Men hvad med alle os andre, der har betalt høje skatter og afgifter altid ? hvad skal vi så sige ?\nJeg har personligt mødt flere udlandske forskere, ansat på danske universiteter og har spurgt dem hvor de er i DK - og de svare at forholdene her er ualmindeligt gode set ud fra en offentlig ansat forskers øjne - især hvis man kommer fra udlandet, hvor der på ingen måde gives tilsvarende hverken lønninger, pensionsforhold, arbejdsforhold og hvor den sociale standard langt oversiger ande landes , hallo vi taler om Indien og USA - har I være det ? og set hvor mange der bor og lever på gaden , og I Indien hvor de senest hørte jeg ofrede en pige på 7 år som offergave for at få en god høst - Det kan være at den lille forskeransatte familie alt i alt er godt tilfreds med deres situation, hvorfor er de her ellers ? det lyder jo til at de har jobmuligheder her og der og alle vegne også uden for Danmark. Tak dog og være lidt realistiske , og spar alt det ordgas.\n14. januar, 2012 - 13:54\nHvis det er så slemt for familiens økonomi med de der gebyrer forstår jeg ikke hvorfor de forlod deres velbetalte Djobs i Indien ..\nMon ikke 'sandheden' er at familiens Overhoved, da han nu er så veluddannet, har regnet på sagen og besluttet at det STADIG er en fed forretning ??\nOg ja, er de her på 'Forsker-ordningen' ??\n14. januar, 2012 - 13:58\nSusanne, det er beklageligt de har det værre andre steder, men det jo netop fordi vi som folk, ikke sidder på hænderne... eller det har måske ændret sig.\nDer er altid Haiti at sammenligne med.\n14. januar, 2012 - 14:04\nMon ikke også det er det bøvlede system der er irriterende, selvom han siger det er dyrt.\n14. januar, 2012 - 14:12\nJa og i Indien har Microsoft ansat 50.000 it- ingeniører til vel omkring 3-4000 kr i månedsløn, og med kontorer med 2 kvm som arbejdsplads i store fabriksagtige haller med 100-vis af medarbejdere i det samme lokale. Og de store internationale konsulentfirmaer som KPMG , som jeg har ladet mig fortælle ansætter 1000 ingeniører i Tyskland om året, men ansætter 1000 ingeniører i Indien OM MÅNEDEN. Det samme gælder vel IBM og alle de andre store it- virksomheder - ja selv HK handler med it- konsulentvirksomheder , som udliciterer arbejdet til den billige højtuddannede arbejdskraft i Indien. Det er vel også kun et spørgsmål om tid før de danske universiteter udliciterer al forsking til billigere lande ? Som det allerede fremgår er vi inde i en globalisering af samfundene, hvor alle faktorer og parametre er i spil - og bevæger sig rundt efter de bedste forhold , både arbejdskraft og virksomheder , tænk bare på Mc Donald, Nestle og Q8 bl.a. som ikke vil være med til at betale skat i DK selvom de omsætter for milliarder af kr. i Danmark.\n14. januar, 2012 - 14:26\nJonas, hvor ved du fra at vi beskatter de omtalte Indere på samme måde som vi selv beskattes ?\nDu er godt bekendt med at der findes en særlig skatte-sats til Den Internationale Forsker-kaste, ikke sandt ?\nOg uanset hvad du siger : I Danmark ligger folk ikke og dør på gaden af sult medens alle bare går forbi som om ingen ting er sket . I Danmark får du ikke tæsk for at tage et 7-årigt barn med koldbrand i foden til lægen .\nOg I Danmark er der ikke nogen der spørger dig hvor meget du skal have for dine børn !\nOg så er jeg hamrende ligeglad med at det er meget være i USA . Danmark er, Gudsketakoglov, IKKE Amerika .. Endnu !\n14. januar, 2012 - 14:32\nForskerbeskatning kan man vist kun få i de første to år, såvidt jeg husker.\nJeg undrer mig imidlertid, når jeg hører om de ufatteligt mange mennesker, Indiens universiteter er i stand til at pumpe ud hvert år. Jeg tvivler simpelthen på, at det i et så klasseopdelt og ulige samfund som det indiske kan lade sig gøre med så massiv en produktion af folk med videregående uddannelser, selvom disse blot i dette tilfælde er tekniske.\n14. januar, 2012 - 14:39\nPeter Hansen, når man har ufatteligt mange mennesker at tage af kan man pumpe lige så ufatteligt mange ud i den anden ende .. Det er vel ikke så svært at fatte ?\nOg så er Indien altså ikke det lav-teknologiske U-land det var dengang Eik Skalå sang om det ..\nDe er netop nu i gang med at indføre bio-metriske ID-kort til indbygerne .. ALLE 1.2 Milliarder !\nUden nogensinde selv at have være omfattet af forskerordningens betydelige fordele men med flere konkrete udenlandske jobtilbud på hånden, har det for mig efter grundige gennemregninger, altid bedst kunnet betale sig at blive i Danmark. Bruttolønnen har simpelthen været langt højere her (uden at landet af den grund er gået konkurs) og yderligere økonomisk fornuftigt egoistisk betragtet efter diverse fradrag, offentlige returydelser (sundhedssystemet) og udsigt til folkepensionens grundydelse.\nMen hvis de her nævnte gebyrer betales for at dække omkostninger og ikke tilfredsstille den sædvanlige populisme, så er det atter et eksempel på overflødigt bureaukrati, da man kunne have nøjes med at dreje på et eksisterende instrument (forskerskatten).\nPS Ellers kender jeg også lidt til forholdene. For ikke særlig mange år siden havde jeg udenlandsk kæreste, der som forsker i mikrobiologi, næppe ville have haft problemer med at få arbejde i Danmark, og som jeg i alle tilfælde ville have forsørget og garanteret for indtil da. Men efter at have brugt nogle dage med at forstå ny-i-danmark, som den vist hed, var vi snart overbeviste om at vi nok var tvungne til at gifte os og at meget ville blive usikkert, bureaukratisk bøvlet, ikke mindst med at få hendes datter herop også og næppe særlig romantisk – hun efter at have tygget sig igennem reglerne desuden overbevist om, at hun næppe var velkommen.\n14. januar, 2012 - 14:45\n"desuden overbevist om, at hun næppe var velkommen."\nNæ, det er næppe helt forkert ..\nVi er vel en hel del der synes det smager rigtigt meget af noget Fødevarekontrollen normalt slår hårdt ned på at der, i en tid med masser af arbejdsløse, herunder veluddannede mennesker med friske uddannelser, importeres arbejdskraft fra lande vi på ingen måde plejer at sammenligne os med ..\nPå andre vilkår end dem vi selv har !\n14. januar, 2012 - 14:50\nLauritz Jensen, Jeg må indrømme jeg ikke forstår hvad du skriver. Dengang var der iøvrigt fuld beskæftigelsen.\n14. januar, 2012 - 15:19\nHenrik Wagner, der har aldrig været fuld beskæftigelse, det er nu også ligegyldigt, sålænge der produceres mere end rigeligt - det vigtigste er da, at folk kan komme til at bo og forske her og der og allevegne.\nOmvendt synes jeg nok, at Lauritz Jensen har et noget naivt forhold til at det uddanne på højt niveau, hvad det kræver blot af logistik, for ikke at tale om undervisere og på tekniske uddannelser også udstyr. - Det er formodentlig også derfor, at mange indere netop søger til lande udenfor Indien for at realisere deres muligheder. Til vores fordel.\n14. januar, 2012 - 15:28\nPeter Hansen, hvis de Indiske uddannelser ikke var noget værd ..\nTror du så erhvervslivet havde fået regeringen til at indføre en ordning der muliggør importen af dem ?\nHenrik Wagner :\nNår jeg hører at vi importerer arbejds-kraft fra 'De Fattige Lande' på andre vilkår end dem vi selv bydes..\nI en tid med MASSER af ledige herhjemme ..\nSå får jeg en Lorte-smag i munden .\nForstår du det nu ??\n14. januar, 2012 - 15:50\nDu kommenterede på noget jeg skrev, og det hænger ikke sammen med virkeligheden, at min daværende kæreste kom fra et fattigt land og for at tage arbejde fra andre på dårligere vilkår.\nDet er muligt det hjælper på din lortesmag at lukke grænserne, men jeg tror ikke det hjælper på de lediges situation, hvis udlændinge ikke kunne arbejde, hvor der er mangel på specialiseret viden og arbejdskraft herhjemme.\nBortset fra det, er det muligt at efteruddanne mange ledige til jobs, som eksempelvis nogle indere er parate til at tage i morgen, foruden problematikker omkring lønninger og arbejdsforhold. Det stopper dog ikke ved de fysiske grænser da kontorer, udviklingsarbejde og supportfunktioner nemt kan flyttes og bliver det, hvorfor det kræver dybere overvejelser.\n14. januar, 2012 - 17:32\nForskerordningen er begrænset til fem år (men treårsmodellen giver endnu mere 'rabat'), og forskere med udenlandsk statsborgerskab bliver oplyst om muligheden inden eller ved ansættelsen. Desuden fratages forskerne nogle fradragsmuligheder. Det hele ender vidst på omkring 39%.\n"Danmark er i stor konkurrence med lande som England, hvor det er nemmere på grund af sproget for udenlandske forskere at arbejde. Dygtige højtuddannede forskere kan sagtens få job i andre lande end Danmark."\nDer bliver nu talt rimelig meget engelsk på de danske universiteter på grund af det forholdsvis internationale miljø. Desuden virker det noget tåbeligt at sammenligne på kun det sproglige parameter i forhold til Danmark. Tyskland, Frankrig og Italien er langt værre stillede ud fra det forhold. Udbyttet af skattepengene er desuden langt højere i Danmark end mange andre lande.\nJeg har netop lavet en større metodeopgave om forskermobilitet. Her interviewede vi nogle forskere med udenlandsk statsborgerskab. Det vigtigste var ikke økonomien på trods af økonomiske incitamenter. I stedet er det vigtigste muligheden for at arbejde i et godt forskermiljø, som de enten kender gennem tidsskriftsserier, artikler, konferencer etc. eller andet netværk. Det vigtigste forhold for en ansættelse efter eksempelvis en ph.d-uddannelse er muligheden. Således er forskerne meget afhængige af kontekst og omstændigheder. Kort sagt er det bestemmende for en ansættelse i Danmark tilsyneladende en faglighed, da det er herigennem kontakten opnås. En metode til at få flere forskere hertil vil i så falde være at give forskerne friheden tilbage.\n14. januar, 2012 - 17:55\nInden for naturvidenskabelig forskning kan det være meget almindeligt især for de unge (dvs. de 25-40-årige) at skifte arbejdsplads med 1-3 års mellemrum, og forskningsmiljøerne i Danmark ville sygne helt hen hvis de ikke fik friske folk og idéer ind ude fra (både i form af ansættelser og i form af langtidsgæster). Så kan det godt være at vi har masser af nyuddannede arbejdsløse med en høj uddannelse, men i hvert fald inden for mit felt ville de slet ikke kunne blive ansat på et dansk universitet før de havde været nogle år i udlandet.\nDet store problem er for mig at se ikke gebyrerne (selvom jeg finder dem provokerende) men den utroligt omfattende ansøgningsprocedure man skal igennem. Som eksempel fik jeg i går at vide af en professor i Japan at det er nemmere at søge om permanent opholdstilladelse i Japan for en dansker end det er for en japansk ph.d.-studerende at søge om lov til at besøge et dansk universitet i et halvt år for sit japanske universitets midler. Jeg finder det pinligt at de danske regler gør det så besværligt for forskere at skifte land på trods af at det er bedst for forskningen at forskere ofte gør det.\n14. januar, 2012 - 19:01\nUnderligt nok er der ingen der har spurgt hvad denne inder og hans kone tjener pr. år siden de syntes det er en økonomisk belastning for dem at arbejde i Danmark?\n14. januar, 2012 - 19:35\nTvivler på, at det her primært handler om økonomi for disse forskere.\nGætter på, at det afgørende for dem er følelsen af ikke at være velkomne og værdsatte i det land, de lægger deres arbejdsindsats i – og den følelse kan man ikke bebrejde dem.\n15. januar, 2012 - 02:36\nDet er jo helt forfærdeligt, at de skal betale 9000 kr to gange, hvis man lige ser bort fra, at de i mange tilfælde kan nøjes med at betale "forskerskat" på 26%. http://www.skat.dk/SKAT.aspx?oId=1788672\nDe kan jo også vælge at forny deres pas, inden de vælger at tage til Danmark, og således nøjes med at betale een gang i stedet for to gange ansøgning. Dette kan lade sig gøre i Danmark, mon ikke også det er muligt at forny passet et år tidligere i Indien, hvis man fortæller at man agter at opholde sig udenlands i flere år. Det er jo muligt at finde ud af sådanne ting inden man tager afsted. En historie, der egentligt ikke er en historie.\n15. januar, 2012 - 14:38\nHenrik Wagner, jeg har på INTET tidspunkt talt for 'at lukke grænserne', faktisk har jeg et temmelig anstrengt forhold til 'Grænser' på landkortet !\nMen så længe 'Arbejderklassens Internationale Solidaritet' blot er en by i ex-USSR går jeg ikke ind for at folk skal kunne komme hertil fra billig-lande og aflønnes som om de aldrig var rejst .\n(Jeg syntes HELLER IKKE at det var i orden at informerens Philip Lauritzen arbejdede i Grønland under 'Dansker-ordningen' ..\nFor derefter at komme hjem og brokke sig over 'Godheds-industrien' og alle 'social-nasserne' .. )\nOg OK, din x-kæreste kom her sikkert mest fordi det er hvor du holder til ... Og det er jeg ganske meget imod at forhindre !\n15. januar, 2012 - 15:06\nDet er muligt du føler dig mere solidarisk end andre mennesker. Men hvad ville vi/man og i bredere forstand verden få ud af, at folk fra ”billig lande” ikke kunne komme her, hvis det er hvad vi vælger at kalde det frem for at lukke grænsen, og uanset de måtte være bedre kvalificeret end nogle danskere?\nSom jeg ser det, ville der blot være yderligere motivation for virksomheder til at bosætte sig i ”billig landene” og ikke alene producere varerne der, men også forske, udvikle, administrere og supportere derfra – en tendens som allerede er i gang.\nMen okay, det er da også en måde at overføre viden og rigdom fra os til dem på. En anden vej kunne være, hvor grænseoverskridende det end måtte lyde, at tillade endnu flere at arbejde og betale skat i Danmark med de fordele det kunne have når man nu ikke kan få det hele.\nVelkommen til Danmark som Udkantsnation. Hvis nogen stadig var i tvivl så udtrykker artiklen fint VKOs politi(k). Det vil forhåbentligt blive lavet om, ellers er HTS og Co. sgu ikke meget bevendt.\n05. juni, 2012 - 10:42\nJeg er en uddannet ingeniør som har arbejdet i DK i 4 år. Jeg søgt en permanent opholdstilladelse 1 år siden så jeg kunne slippe for at betale 4000 DKK hver gang jeg skulle søge om ny visum. Nu har min sag ligget ved udlændingestyrelsen i 1 år. Deres officielt servicemål for behandling af sådan nogle sager står til 7 måneder på deres hjemmeside. Sidst fik jeg en mail fra dem at sagen vil blive afgjort inden udgangen af marts 2012. Nu er vi i Maj 2012 og jeg har ikke hørt noget siden.\nEfter at have sendt flere mails og have ringet til dem flere gange fik jeg endelige en klage registreret i min sag. Men, jeg fik et chock da jeg fandt ud af at de havde registreret en klage over en familiesammenføringssag som var slet ikke det jeg havde søgt om.\nHvis man ringer til dem får man ikke noget afgørelsesdato stadigvæk. Jeg ved ikke hvad man kan ellers gøre end at vente og blive stresset. At de behandler højtuddannede mennesker sådan forstår jeg ikke!


DLF ud på et sidespor\n»Udvalget om analyse af folkeskolelærernes arbejdstid« har for Undervisningsministeriet, Finansministeriet, KL og Personalestyrelsen udarbejdet en rapport med overskriften: »Folkeskolelærernes arbejdstid. Barrierer for ledelse og prioritering«.\nI den anledning skriver folkeskolen.dk blandt andet: »Anders Bondo mener, at det er utidig indblanding i overenskomstforhandlingerne, når to ministerier går sammen med KL om at udarbejde rapporter om lærernes arbejdstidsaftale« . »DLF ønsker en arbejdstidsaftale, der er enkel og fleksibel med plads til, at den enkelte lærer kan prioritere undervisningsopgaven, og en aftale, der styrker ledelsesrummet i forhold til at udvikle kvalitet i folkeskolen«.\nGang på gang giver DLF konstruktive bud på forbedringer af folkeskolens forhold - og gang på gang oplever man, at politikerne ikke vil dialog og samarbejde med DLF.\n»Folkeskolelærernes arbejdstid. Barrierer for ledelse og prioritering« er helt åbenlyst produceret med ét eneste formål: At bane vejen for, at herskende politikere kan få bedre vilkår for deres ulyksalige, ødelæggende detailstyring af folkeskolen.\nMan ønsker en situation, hvor man kan operere uden at skulle tage hensyn til lærerne. Vejen skal lettes for tvivlsomme politikerpåfund som udtræksprøver. Det skal være slut med, at lærerne selv tilrettelægger deres individuelle tid (derefter skal alt nok gå). Der skal kunne indføres nye tiltag, i samme øjeblik en fiks idé opstår.\nFor at lette denne manøvre skal DLF rangeres ud på et sidespor (derfra kan man så få lov til at være med til at kåre Månedens Skole). Skolelederne skal til dette formål være politikernes forlængede arm og må derfor have større rum til ledelse. De får nok at se til.


Det her spiller den største rolle i beskyttelsen af dit it-miljø mod næste generations trussel\nDownloads, Sikkerhed Reading time: Reading time: Lästid: Lukemisen aika: Læsningstid Leestijd Lesetid 2 minutes minutes minuter minuuttia minutter minuten minutter\nDet er ikke sandt, I overdriver. Det er ofte reaktionen fra dem, som ikke er inde i it-sikkerhedsspørgsmål, når de hører, hvor enkelt det er at gennemføre visse angreb. At tænde kameraet på nogens pc og spionere eller få adgang til hele virksomhedsnetværket via et USB-stik, nogen har ”tabt” på gaden.\nMen for dem, som ved noget om emnet, er det let, og det skyldes ikke mindst to ting: De værktøj, hackerne bruger, bliver nemmere at anvende og mere sofistikerede, samtidig med at den traditionelle it-sikkerhedsbeskyttelse fungerer stadig dårligere mod moderne angreb.\n– Perimeterbeskyttelse spiller fortsat en vigtig rolle, præcis ligesom en låst dør, fire vægge og en alarm er vigtigt for et hjem. Udfordringen er, at trusselsbilledet i dag bygger på, at brugerne er i konstant bevægelse, hvilket indebærer, at de også benytter tjenester uden for kontoret, siger Kristian Bjørnskov, Category Manager hos HPE Aruba Networking.\nLøsningen er at komplettere perimeterbeskyttelsen med rollebaseret sikkerhed, som baseres på en analyse af, hvilken værdi og hvilke risici organisationens forskellige applikationer har, og hvordan tilgængeligheden bør se ud.\n– Hvem skal have adgang til hvad og hvornår fra hvilke enheder? Skal tjenesten kun være tilgængelig på kontoret eller også udenfor? Jo højere risiko eller værdi applikationen klassificeres at have, desto lavere produktivitet vil jeg få ud af brugerne, siger Kristian Bjørnskov.\nDet kræver nogle afvejninger og policyer. Rollerne bør være tilstrækkeligt finkornede for at sikre brugerne god produktivitet og tilstrækkeligt generelle for at kunne administreres effektivt.\n– Men der er også brug for uddannelse og en bevidsthed i organisationen. En smidig håndtering kræver værktøjer, der automatiserer adgangsrettighederne baseret på, hvem, til hvad, hvornår og hvorfra jeg skal gives adgang til virksomhedens forskellige tjenester.\nDenne type værktøj gør det muligt at overvåge adfærd og afvigelser og hurtigt identificere og modgå angreb og inficerede enheder. Ifølge Kristian Bjørnskov er automatisering og intelligente systemer, som træffer beslutninger ud fra policyer og roller, den bedste beskyttelse mod fremtidens it-angreb.\n– Trenden er tydelig, og der er en stærk efterspørgsel efter rollebaseret log-in med høj automatiseringsgrad, hvor sikkerhedsplatforme, infrastrukturlagre og forretningssystemer integreres. Systemer, der måler adfærden og afvigelser ved hjælp af AI og maskinindlæring er allerede pakketeret, og på længere sigt ser jeg Blockchain som en interessant teknik inden for sikkerhedsarbejdet med IoT.\nEkspertens bedste tips\nAI og maskinlæring spiller en vigtig rolle i fremtidens beskyttelse. Men er det muligt allerede nu at gøre noget, som giver en god effekt, uden at det kræver en enorm indsats? Kristian slutter med at fremhæve fire ting, man kan tage fat på:\n– Lav policyer for applikationer og adgang. Forbered dit it-miljø på rollebaseret adgang.\n– Begynd at undersøge næste generations Access Control. Det er et must for at få succes med rollebaseret log-in.\n– Byg bro mellem sikkerheds- og netværksdriftsteamet – vi ser fortsat, at disse grupper arbejder adskilt.\n– Vurder de eksisterende værktøjer og rutiner; måske findes svaret på problemet allerede?\nLæs mere om, hvordan du skaber en sikker digital arbejdsplads\nDownload rapport: Why You need a Next-Generation Firewall