Dronning Anna Sophie f. Reventlows' biografi\nAnna Sofie Reventlow, Datter af Storkansler Conrad Reventlow og Sophie Amalie von Hahn. Om Anna Sophies Barndom og første Ungdom vides bogstavelig talt intet. Livet har vel formet sig for hende som for enhver anden ung Adelsdame, der voksede op under økonomisk gode Kaar. Skal man dømme efter hendes skriftlige Efterladenskaber, saa har hun foruden sit Modersmaal lært Tysk og Fransk; at Ortografien og Syntaksen svigtede svært, er Skader hun ikke var ene om. Jens Møller, der tidligst har behandlet Dronningens Biografi udførligt, antager, og formentlig med Rette, at Moderen "med Omhu har vaaget over hendes Sæder og tillige søgt at bibringe hende strængere Grundsætninger om Forholdet mellem Mand og qvinde end de, som gjaldt baade ved den Tids Hoffer og i de Familier, hvortil Storkanslerinden selv hørte". Men vi maa her som paa saa mange andre afgørende Punkter nøjes med Formodninger - Vidnesbyrd foreligger ikke.\nEfter Conrad Reventlows Død i 1708 - da Anna Sophie var femten Aar gammel tog Moderen fast Ophold paa Clausholm, og her er hendes Liv henrundet stille kun sjældnere afbrudt af Fornøjelsesudflugter som den skæbnesvangre Tur til Kolding i 1711, hvor Kong Frederik den Fjerde - formentlig for første Gang - saa hende som voksen og blev aldeles betaget af hendes Skønhed og muntre Sind. Hoffet var under den svære Pest i København i 1711 flyttet til Koldinghus, og den jyske Adel blev da lejlighedsvis indbudt til Maskeraderne, der var Frederik IV's Yndlingsfornøjelse, som de blev Anna Sophies.\nHvorledes Forholdet videre har udviklet sig er ogsaa et af de uopklarede og uopklarlige Punkter i Anna Sophies Liv. Jens Møller forsøger i sin Biografi at supplere Hoiers kortfattede Beretning med Riegels' fantasifulde Skildring og mener paa Grundlag af Ytringer i Kongens Breve at kunne sige, at saavel Anna Sophies Broder, General Christian Ditlev Reventlow, der stod Kongen nær, som Søsteren Christine Sophie og hendes Mand Greve Ulrik Adolph Holstein, der jo ogsaa fra Kongens unge Dage havde været nært knyttet til ham, havde arbejdet kraftigt for at faa Forbindelsen i Stand. Det maa vel fortsat anses for sandsynligt, at disse personlige Baand mellem Parterne har været medvirkende til det endelige Resultat, men i Detailler kan det ikke følges; at Familien har haft en direkte Interesse i Forholdet eller ment at kunne faa det, kan dog selvsagt ikke afvises, og et hidtil ikke i højere Grad paaagtet Moment, nemlig Vielsen i 1712, hvorom mere nedenfor, taler afgjort for en positiv Medvirkning fra Holsteins Side.\nSidst i Snapsting 1712 kom Kongen, som Erik Torm fortæller, til Viborg, var der i 3 Dage, logerede hos Biskop Deichman. Den 24. Juni rejste han til Clausholm, Skanderborg og Boller. "Den 26de blev Comtesse Reventlau af Kongen medtaget til Schanderborg, derefter toge de til Boller; bekom Titel af Fyrstinde af Slesvig, forblev der den Sommer til i October".\nDette er den eneste samtidige Beretning om Anna Sophies Bortførelse fra Clausholm, skrevet af den senere Etatsraad og Borgmester i København Erik Torm, der 1710 var traadt i Frederik IV's Tjeneste som Lakaj og var øjenvidne til Begivenhederne. Torms summariske Beretning er fantasifuldt udsmykket af Riegels, som ved at fortælle, at Storkanslerinden den 24. Juni modtog Kongen med al sømmelig Ærbødighed, men holdt sin Datter borte fra ham, efter at Anna Sophie, klædt i en simpel Jagtdragt, lige havde faaet Lov til at hilse paa ham; Kongen vendte saaledes bedrøvet tilbage til Skanderborg, hvor C. D. Reventlow og Grevinde Holstein forsikrede ham om Søsterens Kærlighed til ham. Den 26. aflagde Kongen paany Besøg paa Clausholm - har Storkanslerinden været uvidende om, hvad der var i Gære, maa hun have undret sig over den saa hastigt gentagne Naadesbevisning, men hun har jo nok anet Hensigten, siden hun ogsaa denne Gang sørgede for, at Anna Sophie blev holdt borte. Ved Hjælp af Hofmesteren, en Lakaj og en Pige, med hvilke Anna Sophie havde truffet Aftale, begav hun sig - klædt i en rød Stofs Morgenkjole med sorte Knapper - hemmeligen uden for Gaarden ind i Vognen til Kongen og kørte med ham til Skanderborg, hvor Grevinde Holstein modtog dem. I samme øjeblik de steg ud af Vognen, udnævnte Kongen hende til Hertuginde af Slesvig og lod hende af Thomas Clausen vie til sin venstre Haand. Rejsen var sket saa hovedkulds, skriver Riegels, "at hun ei engang var bleven forsynet med et Nattøi, men maatte laane samme af sin Søster"\nBeretningen kan imidlertid yderligere suppleres, nemlig gennem Kabinetskassens Regnskaber, hvor Kongens Kammertjener Andreas L¸ders saa at sige har gjort Rede for, hvad Bortførelsen kostede den kongelige Elsker. I Regnskabet for Juli Maaned 1712 er der under den 1. indført følgende Poster: An der Duchesse ihr CammerMädgen 300 Duc. - An Andreas Simonsen 100 Duc. - An Mons: Iver 500 Duc. - An Andreas L¸derﬂ 500 Duc. - An Ihr Maytt. Lacqey Paul haben Ihr Maytt. geschenckt 100 Rthlr. - An der Duchesse ihren Lacqeyen Niels 100 Rthlr. - An die Musicanten aus Horsens 50 Rthlr. - An dem Hauﬂ Voigdt zu Schanderburg 20 Rthlr.\nHeraf ses det saaedes klart, hvem der har medvirket direkte ved de dramatiske Flugt fra Clausholm. Musikanterne fra Horsens har vel spillet til Bal paa Skanderborg Slot efter Vielsen.\nPaa samme Maade har Opholdet paa Boller afspejlet sig i Regnskabet - Kongen fordelte selv 200 Dukater, og 13. Juli, den Dag han rejste, udbetaltes 150 Dukater til Anna Sophies anden Kammerpige og 100 Dukater til Justitsraad Wulff, medens det tjenende Personale paa Boller fik udbetalt Dusører, der gik fra 100 Rdl til Husholdersken ned til 20 til Gartneren, Ladefogeden og Stuepigerne. Musikanterne fra Horsens har sikkert flere Gange været tilkaldt til Boller, siden de fik 100 Rdlr. udbetalt, og endelig er der en bemærkelsesværdig Post nemlig 28 Rdlr. "an Graf Fries vor seines Priesters Pferd todt gefahren worden" den kan maaske tages som Bekræftelse paa Riegels' Ord om den hovedkulds Rejse; der er kørt til, alt hvad Remme og Tøj har kunnet holde.\nFørst i den nyeste Tid har man hæftet sig ved den Kendsgerning, at den Vielse, der den 26. Juni 1712 fandt Sted paa Skanderborg Slot ved Flensborg-Konrektoren Thomas Clausen, ikke var gyldig, idet Clausen først senere blev præsteviet - paavisningen rummer i og for sig en ubehagelig Anklage mod Frederik IV for at have ført Anna Sophie bag Lyset. Kravet om Vielsen synes jo at have været rejst, og det er lidet rimeligt med Jens Møller at antage, at Frederik IV, om han havde ønsket det, ikke havde kunnet bevæge en Præst til at foretage den; at U. A. Holstein, der var Amtmand i Flensborg, har været medvirkende, maa anses for overvejende sandsynligt. Kendsgerningen lader sig imidlertid ikke bortforklare, men tjener til Gengæld til at forklare den lidet sømmelige Hast, hvormed Vielsen efter Dronning Louises Død fandt Sted. Frederik IV har utvivlsomt gennem de 9 Aar, Forbindelsen da havde varet, følt sig saa nøje knyttet til Anna Sophie, at det har været magtpaaliggende, ja nødvendigt for ham umiddelbart at legalisere Forbindelsen.\nEfter to Dages Ophold paa Skanderborg rejste Kongen og Anna Sophie til Boller ved Horsens, som tilhørte den unge Greve Christian Friis, søn af Grevinde Christine Sophie Holstein i hendes første Ægteskab, og her blev Kongen som nævnt til den 13. Juli, da han over Ribe rejste til Hærens Hovedkvarter i Itzehoe. Anna Sophie blev paa Boller, efter Torms Optegnelser til Oktober, hvorefter hun vel har mødt Kongen i København.\nDe bevægede Krigsaar har oftere nødvendiggjort en Adskillelse, men undertiden fulgte Anna Sophie dog ogsaa med paa Kongens Rejser, saaledes i 1713, da hun i Foraaret var sammen med Peter den Store og Catharina paa Slottet i Husum; Bekendtskabet med Czarinaen behøver dog ikke, som Jens Møller formoder det, at have indgivet Anna Sophie Tanken om, at ogsaa hun kunde opnaa Tronen.\nForbindelsen medførte for Anna Sophies Vedkommende et Brud med Moderen. Storkanslerinden havde svært ved at acceptere saavel Flugten som Forbindelsen, men der synes dog i 1718, det Aar Frederik IV købte Clausholm af hende, at være kommet en Forsoning i Stand. Det følgende Aar var Frederik IV og Anna Sophie paany paa Slottet. Storkanslerinden undskyldte sig dog med Upasseliglied, da Kroningen skulde finde Sted i 1721.\nDronning Louise døde 15. Marts 1721 og blev 2. April ført til København for den 3. at blive bisat i Roskilde Domkirke. Dagen derpaa lod Frederik IV sig paa Københavns Slot af Thomas Clausen vie til Anna Sophie. Man har i Samtiden som i Eftertiden hæftet sig ved det Hastværk, hvormed Fredenk IV her gik til Værks - man vilde endog vide, at bryllupsgæsterne havde Stadstøjet paa under Sørgekapperne ved Bisættelsen - og nægtes kan det jo ikke, at det saa ilde ud. Jens Møllers Opfattelse, at forklaringen maa søges i, at Kongen har villet lette sin Samvittighed, er ikke blevet anfægtet af senere Forskere; den bestyrkes direkte af den Passus, hvormed Bekendtgørelsen af Vielsen oprindelig skulde have været indledt: Saasom Vi for at stille Vor Samvittighed tilfreds have indgaaet Ægteskab - en Motivering som blev strøget, sandsynligvis efter Henstilling fra Ditlev Vibe. Forklaringen vinder yderligere i Sandsynlighed men faar ganske vist et dybere Indhold, hvis man akcepterer, at pro-forma vielsen var i 1712 var et bevidst Falsum. Der var da gode Grunde for Frederik IV til ikke at tøve en Dag længere en nødvendigt med at bringe Forholdet i Orden; hertil kommer saa det religiøse Moment. Med den Udvikling, Frederik IV's, og ogsaa Anna Sophies, religiøse Følelser tog i stedse mere pietistisk Retning, er der intet paafaldende i, at de selv har følt Forbindelsen som syndig og har ønsket denne Tilstand ændret.\nHvorledes Forholdet mellem Ægtefællerne har været i det daglige, kan det være svært for en sen Eftertid at dømme om - det ser jo imidlertid ud, den stormende Lidenskab har udviklet sig til en hos begge Parter dyb og varig Følelse. Det synes vel nok, som om den letfængelige Konge lejlighedsvis har kunnet give Anna Sophie Anledning til Jalousie, men hvormeget Hold, der paa dette Punkt er i Hofsladderen, er ikke godt at vide. Givet er det, at Samlivet for dem begge har betydet uendelig meget, de har været i Harmoni, og man tør vel endog slutte, at Børnenes Død kun har bidraget til at bringe dem nærmere sammen. Hvor mange Børn Anna Sophie har født, vides ikke med Bestemthed; Camilly beretter, at hun havde før 1721, men af disse var sikkert kun de to levende. De er utvivlsomt født paa Vallø og ligger i hvert Fald begravet i Valløby Kirke.\nIfølge Præsteindberetningen stod der 1755 i Gravkapellet i Valløby tre med sort Fløjl betrukne Kister indeholdende Døtrene Friderica Sophia og Friderica Conradine samt et dødfødt Barn, hvilke Kister 1782 blev nedgravet under Kapellets Gulv. Som Dronning fødte Anna Sophie tre Børn, der alle er indført i Slotskirkens Daabsprotokol over de kongelige Børn. Der kan saaledes kun regnes med fem levende Børn, hvad der sternmer med, at der i Audiensgemakket paa Clausholm er Navnetræk for fem Børn, ligesom det svarer til at der paa det bekendte Himmelfartsbillede ses nogle Engle svævende over Frederik IV's og den tomme Tronstol; efter hele Allegorien maa disse fem Engle være Børnene. Hvornaar de tre første børn er født, vides ikke; Kongebørnene var Prinsesse Christina Amalia, der fødtes 23. Oktober 1723 og døde 7. Januar derefer; Prins Frederik Christian, født 1. Juni 1726 og død den paafølgende 15. Maj og Prins Carl, der fødtes 16. Februar 1728 og døde 10. December Aaret efter.\nEfter Vielsen gik der nogen Tid, før Kroningen fandt Sted. Det skete 30. Maj 1721 paa Frederiksberg Slot, hvor Frederik IV i det uforberedte Hofs Nærværelse selv satte Kronen paa hendes Hoved med Ordene: Hermed erklære vi Eder for Dronning til Danmark og Norge. Denne Krone give vi Eders Majestæt af godt Hjerte og ønske al Lykke og Velsignelse dertil.\nDen Pause, der havde været i Begivenhedernes Udvikling, er blevet opfattet som en Tid, hvor Kongen har betænkt sig paa at gøre Skridtet fuldt ud. Efter Camillys Beretning i 1728 skal Vibe i Forbindelse med Prins Carl og de øvrige Tilhængere af den afdøde Dronning Louise have søgt at forhindre Anna Sophies Ophøjelse, og Dronningens senere Biografer mener gennemgaaende, at hendes egen Ærgerrighed tilsidst har tvunget Frederik IV til at overvinde sine Betænkeligheder. Det er næppe rigtigt. At Anna Sophie selv har ønsket den fuldstændige Anerkendelse, der laa i Kroningen, skal ikke betvivles - det vilde have været mærkeligere, om hun ikke havde stræbt efter dette Maal, men Udsættelsen kan dog alene forklares i Hensynet til de nødvendige Forberedelser og til Dekorum. Medens Vielsen, saaledes som Forholdene laa, har syntes begge Parter tvingende nødvendig umiddelbart efter, at Kongen ved Dronning Louises Død var blevet en fri Mand, saa forelaa en saadan Nødvendighed ikke for Kroningens Vedkommende; den kunde vente og den burde vente - om den saa fandt Sted i passende Tid efter Dronning Louises Død, længe inden Hofsorgen var til Ende, kan diskuteres; Begivenheden fik imidlertid ikke det samme odiøse Skær som Vielsen.\nI sine Virkninger blev Kroningen imidlertid langt mere skelsættende end Vielsen. Brasch har paavist, at Bruddet mellem Kongen og hans Søskende fandt Sted i Tilslutning til Kroningen, ikke som tidligere antaget var en Følge af Vielsen. Og paa samme Maade er der næppe heller Tvivl om, at det er Kroningen - den ikke-fyrstelige Dames Ophøjelse til Dronning - der blev den store Anstødssten i Forholdet til Kronprinsparret. Den Kendsgerning, at Sophie Magdalene I 1731 fik kasseret den saaledes besmittede Dronningekrone og den ikke mindre besmittede Tronstol, er tilstrækkeligt Vidnesbyrd om, hvad det var, der generede. At Sophie Magdalene har sin store Andel i Christian VI's skarpe Fremfærd imod Faderens Enke maa anses for givet og er i hvert Fald psykologisk ganske forstaaeligt. Her kom denne Prinsesse fra et lille tysk Markgreveskab, fattig paa alt, undtagen paa Aner, og fandt Pladsen som Landets første Dame optaget af en Kvinde, i hvis Aarer ikke en Draabe fyrsteligt Blod var at finde. Sophie Magdalene har lagt stor Vægt paa Herkomsten - det ses alene af det Træk, at hendes senere Fundats for Vallø satte det som Betingelse for Indskrivningen, at den paagældende "vermiuelst 16 Ahnen von Vater und Mutter ihre altadeliche Geburth erweisen", at Dekanessen skulde være "alt-gr‰fflicher" og Abbedissen "alt-f¸rstlicher Abkunfft" det har sikkert ikke været godvilligt, at hun den 23. Oktober 1723 bar Anna Sophies førstefødte Prinsesse til Daaben.\nAnna Sophie har formentlig selv følt Modsætningen til Sophie Magdalene særlig stærkt; det synes at fremgaa af den Kendsgerning, at hun ikke ejede noget Billede af Christian VI's Gemalinde, medens han selv dog hang paa hendes Væg, da hun døde. For Sophie Magdalenes Vedkommende er det meget karakteristisk, at hun skænkede Stager og Altersølv til Vallø Slotskirke, skønt Anna Sophie kun en Snes Aar tidligere havde gjort det samme, men hendes Gave var jo ogsaa forsynet med Hertugindens Vaaben.\nOm Kroningen har faaet Virkninger udover Forholdene inden for Kongefamilien kan derimod være tvivlsomt. De Forandringer, der efter Kroningen fandt Sted i Regeringen, er af senere Biografer og endnu af Edv. Holm først og fremmest sat i Relation til Kroningen - det var Anna Sophies Parti ªden Reventlowske Bande´, som nu kom til Magten med Greve Ulrik Adolph Holstein som Storkansler; man har overset, hvad dog Holm fremhæver, at de personlige Forhold indenfor den Reventlow-Holsteinske Kreds langt fra var de bedste; man har set bort fra det Faktum, at hvis Anna Sophie havde haft Indflydelse paa Regeringens Sammensætning, maatte den have gjort sig gældende længe før, og man har navnlig overset, at et Regeringsskifte, der fjernede de Mænd i første Række Ditlev Vibe og Chr. Sehested som i den foregaaende Tid var gaaet saa stærkt ind for den østlige Alliance, og erstattede dem med engelsk-fransk orienterede Politikere, var den naturlige Konsekvens af Freden i 1720.\nDe storpolitiske Forhold foreligger der intet Steds Vidnesbyrd om, at Anna Sophie har blandet sig i, og i det hele er Spørgsmaalet om hendes Indflydelse paa Kongen i Sager af nogen Betydning omdiskutabelt. At hun har faaet A. E. Willarst løs fra Munkholm eller J. C. Dyppel fra Hammershus er ikke ensbetydende med nogen afgørende Magtstilling, end sige Misbrug af sin Magt, og heller ikke det, at mange troede at naa deres Maal bedre gennem Omvejen ad Dronningen er noget Bevis. Vi ved faktisk intet om, hvor vidt hendes Indflydelse har rakt, og intet om, hvori det intrigante i hendes Personlighed har ytret sig. Familietraditionen indrømmede hende vel megen Aand, men karakteriserede hende samtidig som "stolt, lunefuld og bydende" - dette tyder ikke paa, at Familien selv har følt sig favoriseret.\nHendes Ærgerrighed er et staaende Tema i Historikernes Bedømmelse af hende - hvormeget ved vi derom? Endnu Edv. Holm bygger sin karaktenstik op over Trinrækken Fyrstinde 1712, Hertuginde 1721 og Dernæst Dronning. Ingen har hæftet sig ved, at Patentet af 1. Juli 1712 udtrykkeligt ophøjede hende til Hertuginde. Fyrstinde bruges i danske Dokumenter synonymt med de tyskes Herzoginne og de franskes Duchesse.\nHvilken Rolle Anna Sophie spillede i Sagen med Den gehejme Kommission er ganske uoplyst; at den blev nedsat for at værne hendes Rygte er imidlertid givet, og i den Forbindelse vidner den saaledes kun om Kongens Omsorg for hendes Ære. Bortset herfra hører den til de mærkelige mørke Pletter i Frederik IV's Regering.\nDe sidste Aar, Ægtefællerne levede sammen, var fattige paa Glæder. Rygterne, der førte til Kommissionens Nedsættelse i 1725, maa have generet dem begge, Børnene, der døde som ganske smaa, Kongens tiltagende Svagelighed og hendes egen neurasteniske Tilstand - alt dette har kastet Skygger over Tilværelsen og har medvirket til den stigende Religiøsitet og det stedse mere pietistisk farvede Fromhedsliv parret med en fremtrædende Syndsbevidsthed, der har faaet dem begge til at opfatte Børnenes Død som Himlens Straffedom, og har faaet Frederik IV til alvorligt at overveje en delvis Abdikation for at kunne tilbringe sine sidste Dage paa Fredensborg, helliget Bod og fromme Betragtninger.\nOplivende har vel Udenlandsrejsen i 1724 været for dem begge. Kongen rejste i April ledsaget af Anna Sophie og sin Datter Charlotte Amalie til Achen for at bruge Brønden, men Heldbredstilstanden bedredes dog ikke væsentlig. I 1728 kom Københavns store Ildebrand, der med alle sine Rædsler og al sin Nød maa have virket meget stærkt - Charlotte Dorothea Biehl ved at fortælle, at Dronningen gav sine Smykker til Afhjælpning af Nøden blandt de Brandlidte - og Aaret efter indtraf de Begivenheder, som for Frederik IV selv, og dermed ogsaa for Dronningen, indledte Afslutningen. 26. Marts 1729 faldt Kongen med Hesten, som styrtede i en Kalkgrube, og sidst paa Aaret kom han alvorligt til Skade, da han under en Sprængningsulykke i Gjethuset blev trampet ned i den opstaaede Panik. Erik Torm har berettet et lille levende Træk fra denne skæbnesvangre Novemberdag, da Kongen i en Lænestol blev baaret ind paa Slottet, "Dronningen kom i Møde paa Løngangen; den ene Side af hendes Haar var ucofferet; hun lamenterede og græd". I Maj 1730 fik Kongen efter en Aareladning en Betændelse i Foden, som ikke vilde læges, og i Juli samme Aar tiltraadte Majestæterne den sidste sørgelige Rejse; mod sine Lægers Raad vilde Kongen som sædvanlig foretage sin Mønstringsrejse til Holsten - han naaede kun til Gottorp og maatte saa efter nogle Ugers Forløb vende om; efter langsomme Dagsmarcher kom han 29. August til Odense, hvor han forblev.\nDe sidste Uger af Kongens Levetid har været drøje. Den tiltagende Svækkelse og Vattersoten, som stedse bredte sig, lod ingen Tvivl tilbage om Udfaldet. 6. Oktober lod Kongen sende Bud efter Kronprinsen, som sammen med sin Gemalinde, Prinsesse Sophie Hedvig og flere andre ankom Odense den 10de. Den 11. Oktober - det var Kongens 59 Aars Fødselsdag tilkaldte han Gehejmeraad Carl Adolph Plessen og hængte sin egen Elefantorden om hans Hals for at stemme denne Anna Sophies argeste Modstander blidere, og tidligt om Morgenen den 12. Oktober døde han. Torm fortæller, at Dronningen de to sidste Nætter laa paa en Dyne uden for hans Seng - Natten efter hans Død gik hun, som to af hinanden uafhængige Overleveringer ved at berette, grædende omkring paa Gangene i Slottet og vred sine Hænder i den heftigste Fortvivlelse.\nHar Anna Sophie i denne Sorgens Nat tænkt paa sin egen Fremtid, eller har hun kun haft Tanke for alt det, der nu var forbi? Vi kender ikke hendes Tanker, men vi ved, at hun straks flyttede fra sit Værelse over i en af Frøken-Pigernes Kamre i den anden Fløj, og da Christian VI ved Middagstid den 12. Oktober forlod Odense, gik Anna Sophie ned i en Karet og kørte ud til Herregaarden Bramstrup, en Mils Vej syd for Odense. Her forblev hun til Kongens Lig den 12. December sent om Aftenen blev kørt fra Odense. Dagen efter rejste Dronning Anna Sophie over Boller, hvor hun tilbragte Julen, til sit Forvisningssted Clausholm.\nDe Begivenheder, der fulgte efter Kongens Død, er velkendte. Om Dronningen selv har haft den Tanke at overgive sig paa Naade og Unaade til Christian VI, eller om nogen har raadet hende til det usædvanlige Brev, hun den 1. November tilskrev ham fra Bramstrup, er ganske uopklaret; Skridtet vidner imidlertid om overordentlig Klogskab og har utvivlsomt gjort sin Virkning. Ganske vist var det Reskript, hvormed Kongen svarede den 11. November, overordentlig skarpt i Tonen, langt over Maalet i sine Beskyldninger og lidet sømmeligt for den Konge, der med Haand og Segl havde forpligtet sig til at overholde sin Faders Bestemmelser, men dog var Realiteterne blidere, end man kunde have ventet. Til Gunst for Kongens Adfærd taler det, at to af de tre Mænd, der fik Kommissorium til at tage sig af hendes Sager, stod hende personligt nær, og selvom alle hendes Ejendomme, Grevskabet Vallø, Frydenlund, de Udendigs-Lande i Ditmarsken, saavel som hendes Obligationer, Penge og Juveler blev frataget hende, saa fik hun dog Lov til at beholde Dronningetitlen, fik Clausholm overdraget frit og kvit, 100.000 Rdl. een Gang for alle og 25.000 Rdl. i aarlig Appanage.\nDet var trods alt et stort Spring fra det Plessenske Forslag om at sætte hende i Citadellet, men Hensynet til det endnu mægtige Holstein-Reventlowske Parti har vel gjort sig gældende; at det alligevel vidner om megen Sindets Smaalighed hos den nye Konge kan ikke nægtes. Vel er det forstaaeligt, at han har følt sig personlig krænket ved den aabenlyse Tilsidesættelse af hans Moder, forstaaeligt ogsaa, om hans Dronning, som fordum Sophie Amalie i Forholdet til Leonore Christine, har ønsket oprejsning for mange Aars mere indbildte end virkelige Tilsidesættelse, men alligevel lidet overensstemmende med den Kongeværdighed, han overtog, det kristelige Sindelag, han ellers var besjælet af Kongens Eftermæle har visselig ikke vundet derved.\nDet dybt religiøse Følelsesliv, hvori Dronningen i sine sidste Åar paa Clausholm fandt Fred efter Livets stormfulde Omskiftelser, bidrog dog til at stemme Kongen blidere, og selvom han endnu i 1735 fandt, at han havde gjort for lidt imod hende, lod han sig dog af Bluhme overtale til en venligere Tone. I Virkeligheden var Christian VI og Anna Sophie heller ikke saa langt fjernede fra hinanden i religiøs Henseende, Dronningen gennemførte med stor Strenghed Sabbatsforordningen paa Clausholm og lod sine Hoffolk mulktere, hvis de forsømte Kirkegangen. Mærker og Tilskrifter i hendes Bibel vidner om, hvor inderligt hun fordybede sig i den hellige Skrift, og smaa ubehjælpsomme Vers viser, hvormed hendes Tanker var sysselsatte - In Angst und Pein, bleibt Gott doch mein.\nUden Kvaler var hun ikke naaet hertil. Niels Schiwe, som fra 1733 havde været hendes Konfessionarius og Præst i Voldum, har i sin Ligprædiken berettet om den religiøse Krise, hun gennemlevede sandsynligvis i Begyndelsen af sin Enkestand. "Hun lod Graad flyde med som en Bæk Dag og Nat", skriver præsten, og han fortsætter:\n"Hun gav sig ingen Hvile og lod sine øynesteene ikke holde stille, og i disse Vande begyndte Satan at angle med sine Fristelsers Kroge, og søgte at betage hende Ærens uforvisnelige Krone. Saa dette Sted var for vor Høysalige Dronning som ørken for vor Frelsere et Fristelses Sted. Her fandt Hun, hvorledes Satans gloende Piile kan tørre, tære og forvandle en Siæls Vædske til Sommerens Tørke og Tørhed. Og man kan ikke undre over, naar Fristelserne satte an som Hvirvelvinden i Disciplenes Sejlads, der fyldte Skibet med Bølger, at hendis Sjæl da bruuste over hende, og Hun kunde blive som Naal øyet paa Compasset, der vakler i en Flyv-Storm. Men hun vendte sig til sin Nord-Stjerne igien, til sin Frelsere Jesum, og satte sig under hans Skygge og skjulte sig i hans Vunder, som Duen i Klippens Revner. O! hvor forsøgt var hun i denne aandelige Kamp og Striid".\nKnapt 38 Aar var Anna Sophie, da hun vendte tilbage til Clausholm, Endnu en ung Kvinde med store aandelige Interesser og vant til at spille en Hovedrolle i Hoffets Liv. Der er intet mærkeligt i, at hun har haft svært ved komme i Ligevægt igen, intet besynderligt i, at Sorgen til Tider har overvældet hende, saa at hun, som Charlotte Dorothea Biehl fortæller, hyppigt ved Taflet betragtede Kongens Billede saa længe, at Taarerne ømmede af hendes øjne, "hvorpaa hun reyste sig og gik bort, endskiønt hun ofte ikke havde spist tre Skeer fulde". Men i Ligevægt kom hun. Aarene forsonede hende vel ikke med Tabet, men mildnede dog Sorgen, gennem sin Omsorg for syge og betrængte, sin Godgørenhed og Hjælpsomhed vandt hun Egnens Befolkning i langt højere Grad, end hun som Dronning havde forstaaet at gøre sig populær.\nI øvrigt var hun ingenlunde uvirksom i sin Enkestand - hendes store Interesse for Haven paa Clausholm er velkendt - DronningeallÈen skyldes hende - og ellers var hun optaget af sine Fugle og af Læsning.\nHendes efterladte Bogsamling rummer en Del navnlig fransk Skønlitteratur, men ogsaa historisk og genealogisk Læsning var for Haanden, selvom Hovedparten var Opbyggelsesskrifter i Overensstemmelse med hendes Livssyn\nNiels Schiwe kunde med hele sin dramatiske Iscenesættelse af Modsætningen mellem hendes fysiske Tilstand under den Koppesygdom, der blev hendes Død, og hendes aandelige Frigjorthed, give et smukt og sikkert rigtigt Billede af den Frelsens Forvisning, hvormed hun imødesaa sin himmelske Forening med den, "Hendes Siæl elskte saa høyt paa Jorden, og som elskte hende igien som sit eget Hierte", og han fortæller, at hun ved Esajas 52,12 havde tegnet et "F.4. A.S. i Himmelen".\n7. Januar 1743 bukkede Dronning Anna Sophie under for den Sygdorn. der havde vansiret den fordum saa dejlige Kvinde til ukendelighed. - Var hendes Lykke for dyrt betalt? Selv har hun vel næppe følt det saaledes, thi som Leonore Christine har udtrykt det:\nEy noget siunis tungt for Ecte Kierlighed.\nTrofasthed er den Dyd, man ey tør bluis ved.\nFra "Dronning Anna Sophie" af bl.a. Albert Fabritius


Lincoln (Daniel Day-Lewis) (DVD) - Laserdisken.dk - salg af DVD og Blu-ray film.\nLincoln (Daniel Day-Lewis)\nUdgivet 20. juni 2013 af SF Film DFS80055487 / UPC# 5707020554876\nDreamWorks - 2012\nOriginal titel: Lincoln\nMary Todd Linc. Sally Field\nRobert Lincoln Joseph Gordon-Levitt\nW.N. Bilbo James Spader\nPreston Blair Hal Holbrook\nThadeus Stevens Tommy Lee Jones\nRobert Latham John Hawkes\nAlex Stephens Jackie Earle Haley\nEdwin Stanton Bruce McGill\nSteven Spielberg instruerer Oscar-vindende Daniel Day-Lewis i et afslørende drama, der fokuserer på den 16. præsidents sidste, omtumlede måneder i det ovale kontor. I en nation splittet af krig og med nye tiden undervejs følger Abraham Lincoln en strategi, der stræber efter at bringe en afslutning på krigen, forene landet og gøre en ende på slaveriet. Med stålfast mod og benhård målrettethed mod succes bliver præsidentens valg på dette kritiske tidspunkt afgørende for kommende generationer.\nFeaturette: The Journey to Lincoln\nFeaturette: Crafting the Past\nBrugerne skriver om Lincoln (Daniel Day-Lewis):\nAnmeldt af Ole Munk, Frederiksværk 4. august 2014\nÅh nej, Spielberg gjorde det igen...\nLige son man troede, at Spielberg efter den FREMRAGENDE "War Horse" igen havde fundet melodien, så får vi en dræbende kedsommelig film, der beskæftiger sig med en lille, men ganske vist betydelig, del af Lincoln's politiske liv. Behøvede den afstemning virkelig at tage 2½ time af vores biografliv? Samtlige skuespillere, incl. D.D.-L. selv, virker trætte og opgivende i de roller, de er blevet tildelt.\nMen heldigvis er Spielberg en overraskelsernes mand, den næste film fra hans hånd MÅ blive god.\nAnmeldt af rm2165, Esbjerg Ø 24. marts 2013\nDenne film er den bedste jeg længe har set. Den formår at gengive epoken på en fantastisk måde. Både lyde og lys er fantastisk realistiske. Daniel Day-Lewis giver en utrolig skildring af Lincoln. Filmen skildrer et af de vigtigste loveforslag i Amerikas historie.\nSe den, den er det hele værd.\nNormalt kritiserer jeg ikke andres meninger om film. Men efter at have læst deres anmeldelser, har jeg besluttet at gøre en undtagelse.\nJeg mener at de tager grueligt fejl. det er min mening at de ikke har indset hvilken type film de er har set. Jeg har et spørgsmål til de andre anmeldere.\nHvor mange af dem, har læst bare en eneste bog om Lincoln ?\nFilmen bygger over "a team of rivals".\nEn bog JEG faktisk har læst.\nAnmeldt af windfeldt, Nørresundby 27. februar 2013\n"Do we choose to be born or are we fitted to the times we are born into"\nDa jeg så Lincoln i biografen, synes jeg, at det var en af de mest spændende/fascinerede film jeg havde set i år. Men det betyder ikke, at jeg er blind for dens fejl. Dialogen er til tider meget tung, og nogle gange er Lincolns mange lignelser for meget af det gode, men jeg var med filmen hele vejen og kedede mig ikke et eneste øjeblik under filmen, og derfor fortjener filmen lige den ekstra halve stjerne. Daniel Day Lewis præstation som Lincoln skal selvfølgelig også fremhæves. Han er på nuværende tidspunkt den største mandlige skuespiller i verden, hvilket denne præstation bekræfter.\nAnmeldt af Svend Erik, Løkken 11. februar 2013\nLincoln er den mand amerikanske præsidenter ynder at sammenligne sig med og den præsident, der i amerikansk selvopfattelse endeligt samlede nationen. Man forstår godt, at Spielberg gerne vil se sig selv i rækken af instruktører, der har begået en film om amerikanernes mest fremtrædende - og højeste - præsident.\nSpielberg, der ellers er en billedernes og montagens mester, har skabt en ordrig snakkefilm, hvor der citeres flittigt fra kendte og opdigtede taler og samtaler. Det forhold kan sagtens skræmme nogle væk fra fortællingen, måske forholdsvis flere europæere end amerikanere.\nI sin hyldest til Lincoln og hans politiske mesterstykke, viser instruktøren os, at nok var denne præsident et ordholdent, djærvt, retsindigt og lunt menneske med et gennemskuende og reflekterende intellekt, men han var også en realpolitiker, der ikke veg tilbage for politiske rævekager, småkorruption, studehandler og hvad der ellers den dag i dag er almindelige redskaber i det politiske univers.\nDet giver næring til den ide, at selvfølgelig er filmen en skildring af de politiske begivenheder op til beslutningen om afskaffelse af slaveriet og afslutningen af borgerkrigen. Men der er nok også tale om Spielbergs kommentar til vore dages politiske kultur hvor mudderkastning og uhøvisk tale veksler med, ja, studehandler, rævekager, standpunktsændringer, løgn og bedrag. Og hvor amerikanerne lige har genvalgt en præsident, der, som Lincoln, er veltalende, retskaffen og evner at henvende sig uden omsvøb. En præsident med et par store mærkesager og en præsident, der foreløbig har fjernet sig med hastige skridt fra et par andre. På den måde bliver lincolnfilmen den slags omskrivning af historiske begivenheder, der ikke blot skal prøve at fremme vores forståelse for en tid, der ligger bag os, men i lige så høj grad for nutiden. Og det er ikke så ringe endda.\nFilmen er to en halv times snak, men alle ordene, eller de fleste af dem, glider ned. Vi er trods alt med billedmageren Spielberg inde i de mørke, røgfyldte lokaler, hvor rænkerne og de store ideer fødes og udføres. Alt sammen glimrende illustreret ved fint skuespil, som er en fornøjelse at iagttage. Daniel Day-Lewis gør det rigtigt godt som Lincoln; Tommy Lee Jones afleverer en lille perlepræstation, det samme gør Hal Holbrook og Sally Fields. Spielberg har snor i samtlige medvirkende og dokumenterer her stor flair for personinstruktion.\nSpielbergs Lincoln er afgjort en film, man må vende tilbage til. Alene af den grund, at man ikke når at høre alle ordene første gang. Men også for at nyde skuespillet og billederne.\nAnmeldt af Thomas Aquinas, Værløse 5. februar 2013\nSlaver eller ej\nSpielberg er - efter i mange år at have været Hollywoods garant for hurtige fikse film og som produceren der smed penge efter en række mere end tvivlsomme projekter - på sine aldrende dage begyndt at blive en filminstruktør, der er optaget af de mere subtile aspekter ved tilværelsen og han er tilstrækkeligt sikker en filmmager til at vide hvordan han skal fortælle imellem linierne. I "War Horse" var det tydeligt, at han har sans for antydningens kunst og i denne film er der tale om noget lignende. Det er først og fremmest en skildring af ét af de mest afgørende øjeblikke i USA's historie og et definerende livsøjeblik for Lincoln - fint spillet af Day-Lewis iøvrigt - men det er samtidigt også en film om vigtigheden af at være hæderlig og kompromisløs på samme tid når modstandskræfterne banker på og erklærer krig. Spielberg får fortalt meget på de to og en halv time filmen spiller og han prioriterer fint i materialet. Men man skal lige igennem den første time hvor han mest af alt arbejder med en række optrin og tableauer der virker lidet overbevisende. En anden anmelder påpeger at filmen er teatralsk og det er ihvertfald sandt i filmens første time omend nok ikke helt for filmen som helhed. Det er en filmoplevelse man ser frem til at unde sig selv igen, men nogen stor filmisk bedrift er og bliver der næppe tale om. Se iøvrigt også Redfords film om attentatet på Lincoln samt naturligvis Fords film med Henry Fonda som den unge advokat. Sidstnævnte er en klassiker.\nAnmeldt af Extract, Dyssegård 8. januar 2013\nDet 13. forfatningstillæg\nSpielberg gør i nælderne, filmen er ulidelig. Der er Spielberg, der følte et behov for stille sig op på ølkassen. Nøjagtig som med Amistad. Men denne film er væsentligt ringere end Amistad. Dette her er filmet teater, den er ufilmisk, den er klichéfyldt. Alt er skået ud i tommetykt pap. Spielberg bruger 2 lange, stive klokketimer af filmens ialt 2½ time spilletid på at fortælle historien om, hvordan Lincoln skrabede stemmer sammen til at gennemføre det 13. forfatningstillæg i Kongressen. Er man vildt interesseret i det 13. forfatningstillægs historie, så er Lincoln måske en interessant film at se. Det her er godt nok en udfordning til FastForward fingeren og efter 7 kvarter gav jeg da også filmen "fingeren". Dette er Spielbergs ringeste film til dato (med forbehold for at Color Purple kan være ringere, da jeg ikke har set den.) KORS noget LORT!\nAnmeldt af Monkeyman, København S 5. januar 2013\nFlot, velspillet.... men småkedelig!\nJeg kan i visse tilfælde godt lide biografiske film. Der findes og har fandtes mange interessante personligheder, som er værdige til at blive fortalt på film... og USA's tidligere Præsident Abraham Lincoln må da siges at være godt film-materiale.\nMen havde du håbet at Steven Spielbergs "Lincoln" var en film der fulgte hovedpersonen fra vugge til grav, så vil du blive grueligt skuffet.\nI stedet for handler filmen om de sidste faser af Den Amerikanske Borgerkrig, hvor Lincoln prøver at samle landet og få en grundlovsfæstet lov igennem der vil afskaffe slaveriet.\nOg det er da også et interessant nok historie at tage fat på.... men jeg må dog indrømme at når man bruger hovedpersonens efternavn som titel, så havde jeg forventet et plot som udstrakte sig i lidt længere tid end bare en håndfuld måneder!\nMen på trods af at "Lincoln" er teknisk vellavet som alle Spielbergs film, og at alle spiller godt... så er filmen desværre lidt kedelig. Ja, rent faktisk måtte jeg se filmen af tre omgang før at jeg så den helt færdig. Jeg tror det fordi at det føltes som om at jeg så et godt udført teater-skuespil og ikke en film!!!\nVi starter ud med en krigsscene hvor Nord og Sydstaterne tørner sammen i et blodig slag, men efter denne korte sekvens, så bliver filmen rent indendørs spil, hvor Lincoln og andre i næsten gennem 150 minutters tid render rundt og kaster politiske meninger ud... men der bliver også tid til privatpersonen Lincoln der prøver at holde sin lille familie sammen.\nJeg, Monkeyman siger ikke at der kan komme en god film ud af dette, men filmen føltes for mit vedkommende ikke dramaturgisk spændende nok og synes jeg tempoet i visse tilfælde var DRÆBENDE langsommelig... ja, på grænsen til SNORK & ZZZZZZZZZZZZZZZZZ!!!\nFor tag en film som Tom Hoopers Oscar-vindende "Kongens store tale". Det er en film som stort set også kun foregår indendørs og som godt kunne virke teater-agtigt, men denne film føltes i det mindste flydende i dens tempo og særdeles spændende i dens dramaturgiske form.\nI det mindste spiller skuespillerne i "Lincoln" godt, og du vil undervejs støde på en del kendte ansigter, men der er Daniel Day Lewis som hatten skal tages af for. Manden spiller jo ikke bare Lincoln... HAN ER LINCOLN. Det er bare møghamrende ærgerligt at manden ikke var blevet sat ind i en bedre eller hvert fald en mere spændende biografisk film. Skuffende var det også at attentatet på Præsident Lincoln aldrig blev vist, og efter at ha' gået igennem et fint stykke søvngænger drama, så kunne man have håbet på en lidt godt tragisk afslutning... men der skuffede filmen også!\nTag nu ikke fejl på trods af at jeg er rimelig negativ... det er skam en udmærket film! Det er sådan en film som med stolthed vises i Københavns Dagmar eller Grand teater, hvor Blockbusterfilm og popcorn er NO GO, og hvor seriøse værker og Gajol pakker er noget som godtages!\nMen alligevel... jeg havde håbet en noget anden og mere storslået biografisk fortælling, men i det mindste så har Steven Spielberg formået at lave sin mindst Blockbuster-agtige film i sin instruktør karriere!\n(Billedet viser den ægte Lincoln)\nRet din egen anmeldelse af Lincoln (Daniel Day-Lewis) - klik her\nDeltag i debatten om filmen Lincoln (Daniel Day-Lewis) - klik på "svar"\nForfatter Emne: Lincoln (Daniel Day-Lewis)\nSendt 2013/01/05 17:14:51 IP: Logget\nSå du er gået i biografen tre gange for at se Lincoln, eller hvordan? Det er da et engagement der vil noget for en halvlunken film\nSendt 2013/01/05 18:02:23 IP: Logget\nJa, nej ikke helt!!!\nNår man er studerende og ikke har mange penge så gør man nogle gange brug af det som kaldes ´´streaming´´!!!\nSendt 2013/01/06 08:47:13 IP: Logget\nDet er jo snyd OG ulovligt? Ser du film uden at betale?\nSendt 2013/01/06 20:13:17 IP: Logget\nSlip lige bremsen Judge Dredd\nNu har jeg i mange år siden jeg var 7-8 år brugt mange mange penge på film... og en del eller mange af disse film fra ikke været pengene værd! Skulle jeg virkelig betale 200-250 kr for "Mega Anaconda vs. Giant Pirahna"???? Hvis nu det skulle vise sig at filmen skulle være god eller møghamrende morsom, så kan jeg da ikke afvise at man ville bruge en 50'er eller derunder senere på filmen i dvd-format! Der er selvfølgelig film som jeg stort set på forhånd ved er gode, og derfor er en biobillet og et køb på disk senere... ligesom "Killing Them Softly" som jeg fornyeligt så i biografen!\nJeg er stor støtter af filmindustrien, og du finder hverken downloaded film på min computer eller piratfilm på dvd-skiver derhjemme hos mig... men ja, jeg gør brug at streaming-tjenester, når jeg ser film jeg på forhånd ikke har en klar fornemmelse om den er god, dårlig eller midt i mellem! Og med de penge jeg har brugt og stadig bruger på Den Globale Filmindustri, så kan man langt fra kalde mig en snyder og bedrager!\nOg det er da overhovedet ikke snyd at lave en anmeldelse over en film man har streamet... du er måske den eneste Holliday på Planeten Jorden, der ikke har gjort brug af hverken det ene eller andet... men jeg vil altså ikke bruge 200 kr på noget jeg har mine bange anelser om... især ikke når jeg igennem tiden har brugt svimlende summer af kontanter på lort, lort og atter lort!!\nP.S. Jeg køber "Lincoln" når den er faldet til en små 50-70 kr på Blu-ray formatet.... så se min streaming af filmen som et lån jeg betaler tilbage i fremtiden!\nSendt 2013/01/06 21:11:26 IP: Logget\nTillykke det er nok det mest selvmodsigende indlæg jeg endnu har læst på dette forum og det er faktisk lidt af et bedrift. Snupper du også en is i fryseren ved Købmanden hvis du ikke er klar over om du kan li' den, også betaler for den senere, hvis du kan?\nSendt 2013/01/07 01:08:40 IP: Logget\nI tidens løb...\n... har jeg set en del lortefilm i biografen, til fuld billetpris. Nu kan jeg imidlertid regne ud, at jeg må være berettiget til at snige mig gratis ind næste gang, som en art kompensation. Gad vide om dørmanden fatter den pointe? Ellers må jeg tilbage til denne tråd, for jeg kan have misforstået et eller andet. Men det er kun fair, at man af og til er gratist, og det må også gælde i f.eks. Superbrugsen og Netto.\n"Jeg snupper lige denne kasse bajere, og så kommer jeg tilbage og betaler, hvis de bliver nedsat". Ja, men logik kan antage de smukkeste former.\nSendt 2013/01/07 01:48:32 IP: Logget\nSå du er simpelthen den eneste på Planeten Jorden, der ikke har set en film gratis???\nSendt 2013/01/07 02:29:43 IP: Logget\nMan kan kalde mig selvmodsigende, dobbelt moralsk eller WHAT EVER!\nJeg bruger sindsyg mange penge på film, og jeg tror ikke at Michael Bay græder i søvne når jeg streamer TRANSFORMERS 3 som har tjent over 1 Milliard dollars.\nJeg har selv mine regler, når det kommer til streaming eller køb! Skyfall/Prometheus: Set i biografen ikke bare 1 men 2 gange, også selvom jeg kunne ha' set den ´´ulovligt´´ derhjemme. Transformer 3/American Pie 5: Bliver streamet... og hvis jeg kan li' det køber jeg det på et senere tidspunkt.\nDesuden ved jeg at der er mange herinde som anmelder på baggrund af gratis ´´tjenester´´... skal vi så alle erklæres for diskvalificerede anmeldere og tyveknægte, eller hva'?\nSå man kan pakke det ind i Super Brugensen relationer eller sige at man stjæler 1000 kr og giver 2-300 tilbage til ejermanden... men bottoms line er... jeg har det fint med mit streamings forbrug, især når jeg giver så meget igen til industrien!\nSendt 2013/01/07 09:34:59 IP: Logget\nStreaming - er det ulovligt, eller bare amoralsk?\nHvis disse streaming-tjenester nu var ulovlige - jamen, ville de så ikke også forlængst være blevet effektivt forbudt fra Internettet? Jeg mener: At benytte dem medfører jo ikke ligefrem politianmeldelse, ligesom ved eksemplet med isen fra Superbrugsens fryser.\nDet moralske aspekt i at anvende streaming må vel derfor også være op til den enkelte, så længe muligheden for det frit foreligger. Og ellers må branchen da bare se at træde i karakter, og selv gøre noget for at få lukket hullet i diget! Jeg har i al fald ikke i sinde at påtage mig rollen som moralens vogter i dette forum.\nP.S.: Også jeg har købt og betalt for mangen en skodfilm i tidens løb - både i biffen og i DVD-butikkerne. Uden mulighed for "kompensation".\nSendt 2013/01/07 10:29:30 IP: Logget\nDet interessante er ikke, hvorvidt alle eller nogle få planker den. Men jeg tør da godt indrømme, at jeg ikke ser film gratis - ud over dem jeg låner enten på biblioteket eller af bekendte. Og der kan, efter de utallige, irriterende tekster med advarsler, der pryder enhver DVD, ikke for alvor være nogen, der kan tvivle på, at tyveri er forbudt.\nDet interessante er mere, hvordan folk, der stjæler, tilpasser deres moral, så den kan forsvare tyveriet. Det finder jeg mageløst underholdende, inkonsekvent og betænkeligt.\nI 60'erne mente mange, at det var OK at stjæle fra supermarkederne, fordi de "stjal" fra kunderne. Og i dag mener nogen, at det er OK at snuppe bøndernes grøntsager, som stilles til salg ved vejkanten, fordi bønderne modtager så store EU-tilskud, som "vi" har betalt.\nMange arbejdsgivere mener også i ramme alvor, at det er i orden at stjæle folks arbejdskraft. De skal bare være glade for, at de i det hele taget har et job. Vi er langt ude, ikke?\nDet er ikke vanskeligt, at konstruere en moral, der tillader tyvetogter. Men det er en vanskelig psykologi, der kan ligge bag, for det viser sig faktisk, at folk med den type moral ofte reagerer aller voldsomst, hvis de bliver bestjålet.\nI filmkunstens verden har denne problematik bl.a. interesseret Hitchcock og Melville m.fl.\nFlosset moral er flosset moral, uanset argumenterne. Og uanset hvor mange udøvere.\nSpørg denne hjemmesides ejere, om de synes, at tyverierne er en god ide.\nJeg er ganske klar over, at det måske viser sig, at fildeling i sidste ende er god reklame for værkerne. Men det ændrer ikke den moralske debat. Det er nemlig en politisk og dermed ganske anden snak. Man kunne plædere for, at man fik en DVD med hjem, når man havde betalt en biografbillet. Eller at man kunne erhverve den til nedsat pris, som nogle musikere faktisk praktiserer ved koncerter.\nEn bog betaler man jo kun en gang.\nMen man kan aldrig retvende et tyveri.\nSendt 2013/01/07 10:39:59 IP: Logget\nDu fortsætter jo i samme spor, intet nyt under solen og kald du så bare andre for hellige eller rene, hvis du synes det hjælper din argumentation og sag. I følge din optik, handler retten om hvad man kan tillade sig i hvor mange penge mange ligger i et foretagende og at grænsen så flytter sig proportional i forhold til dette? Og hvad andre gør argumentet. Min nabo kører dagligt over for rødt, så at jeg kun gør det i weekenden, er vel billigt sluppet? I øvrigt har jeg kørt bil i mange år, og betalt et hav af bøde, så det er vel min ret?\nTil René. Så lang tid at noget ligger frit fremme, så er det lovligt? Ansvaret for om ting bliver brugt eller stjålet ligger hos producenten/ejeren og ikke ved individet? Ikke underligt vi er ved at nærmer os amerikanske tilstande med gitter for alle vinduer og vagter i alle butikker Ang. film, så ligger Pirate Bay frit fremme. Her kan du downloade alle film og tv-serier, endda før de kommer på dvd-Blu Ray. Ang. at være moralens vogter, eller politibetjent, så er det vist ingen der har påtaget sig den rolle, men blot spurgt ind til om det ikke var ulovligt og "snyd". Personers reaktion (i dette tilfælde Monkeyman) på dette spørgsmål, afspejles som ofte i deres behov for at retfærdiggøre samme handling, i stedet for bare at erkende det, som det nu engang er.\nSendt 2013/01/07 11:14:22 IP: Logget\nSå har jeg åbenbart ingen moral!\nHvad med youtube, der kan man også se tonsvis af gratis film... det er også ulovligt og bør jo være strafbart af dem der tør at klikke på en film!\nEmnet er interessant... men Monkeyman her føler han bliver hængt ud hér, for som sagt: JEG BRUGER MASSER TONSVIS AF PENGE PÅ FILM! Jeg har da engang præsteret at lave en ordre her på Laserdisken der lød på næsten 11.000 kroner! Men jeg vil da så gerne hører om det diskvalificere én, at være anmelder herinde fordi omkring 5-10% af de anmeldelser man har lavet herinde sidste år var film man først ´´streamede´´ eller så på Youtube før man besluttede om det var et køb værd???\nOg i så fald, skal disse anmeldelser slettes?\nSendt 2013/01/07 11:45:26 IP: Logget\nVerdens største martyrium?\nHvor er det lige du ser koblingen til at det diskvalificerer dig til at være anmelder? Hvem har luftet det med et eneste ord (ud over dig selv, gentagende gange)? Der er ingen der har så meget som antydet du ikke måtte anmelde film. Hverken nu, eller da du skrev anmeldelser af fra en bog. De eneste der har den magt er Laserdisken, da det er deres side og der med deres regler vi alle skal følge. Og hvorfor i alverden skulle de gøre det, nu det er så udbredt og man er unormal og hellig, streamer man ikke film? Desuden lægger du så store ordrer, vil det da være at save grenen over de sidder på, når landets film-musik butikker i dag, ikke mindst Laserdisken, er så hårdt presset som de nu engang er. Senest har TP-Musik drejet nøglen omkring.\nAng. Youtube. Gider du finde blot et eksempel på en ny film (eller tv-serie) der ikke har været i biografen endnu, som ligger på Tuben? Film og tv-selskaber tillader mange af deres ældre film og serie at ligge frit tilgængelig på Youtube.\nMan opererer med et begreb i jura som hed god tro og der af det modsatte. Bliver man tilbudt det seneste B&O anlæg til 1500,- bør man være klar over, at der med stor sandsynlighed er noget galt og det gælder selv om man har spenderet det meste af sin løn hos selv samme firma siden man gik med aviser. Sluttelig, har jeg ALDRIG sagt du ikke måtte streame film, eller rykke i banditten til et billede af Frank Åen. Jeg er faktisk minimum interesseret i hvad der foregår indenfor hjemmets fire vægge hos dig. Det eneste jeg spurgte om, var om du så film uden at betale?\nSendt 2013/01/07 12:27:31 IP: Logget\nHolliday: Så længe noget bare ligger "frit fremme", vil det altid være en åben invitation til at bringe svage sjæle i fristelse. Det ligger dybt gemt i vores natur - lovlydig, eller ej. Og det går såmænd helt tilbage til huleboerstadiet, hvor vi bare tog/stjal/plyndrede hvad vi nu havde brug for, for at kunne overleve jfr. 'Den stærkes ret'. Love og regler er blot civilisationens tynde lag af fernis, der skal forsøge at holde vor arts sande natur i ave.\nSendt 2013/01/07 12:44:44 IP: Logget\nEr ikke et begreb du skamrider René? Det du argumenterer for her (fortsat), er omvendt bevisførelse. Ligger det fremme, må man ikke bare forvente, men nærmest forlange folk ser det som en ta' selvbod uden ansvar? Gælder det f.eks. også børnepornografi?\nDer ud over bør du kigge nærmere på de Ti Bud især nr. 7. Din manglende tro, for Dart Vader til at rotere i sin grav\nSendt 2013/01/07 13:16:59 IP: Logget\nNight of the Streaming Dead\nOm jeg ser film uden at betale?\nDet svar er jo mere en tydelig ja, da jeg fra start af jo indrømmede at jeg så "Lincoln" via streaming.\nMen ca. 90-95% af de anmeldelse jeg laver herinde er fra ´´lovligt´´ kiggeri, om det så er fra en tur i biffen, et køb, noget man har lejet, lånt af venner og bibliotek eller noget man så i flimmerkassen!\nMan kan kalde mig dobbelt moralsk, men jeg synes ikke ´´filmsamlere´´ der har disk efter disk af brændte film ikke kan kalde sig ´´filmsamlere´´ eller movie-geeks, for ja de giver jo aldrig en klejne til industrien!\nAng. TP MUSIK, så kender jeg én som var tæt på dem der kørte kæden... og efter hvad han har fortalt, så lyder det lidt selvforskyldt at der nu kun er 3 butikker tilbage!\nAng. Youtube: Ja, du kan sagtens finde dugfriske film derinde som enten kører på sidste omgang i de amerikanske biografer eller som ikke endnu er udgivet på DVD eller Blu-ray... men man skal gøre lidt mere en bare skrive en tilfældig films titel i søgefeltet for at nå frem til SKAMMENS KROG af filmtyveknægte og banditter!\nP.S. Hvorfra ved du jeg rykker den af til Frank Åen\nSendt 2013/01/07 13:26:41 IP: Logget\nOuch! Nu bringer du jo det helt tunge skyts frem: æ Biwel. Og alt, hvad der står i dén gamle bog er naturligvis sandt, og bør efterleves. Du skulle nu engang prøve at læse i Det Gamle Testamente, hvad der står om Lot og hans døtre. Hmmm .....\nNå. Men uanset hvad, så mener jeg altså stadig, at i dét øjeblik hvor nogen bevidst lægger en vare frit frem, så løber vedkommende en kalkuleret risiko. Det ville da naturligvis være dejligt, hvis alle der passerede hans bod var lutter ærlige sjæle med moralen i top. Sådan nogen, som dig og mig. Men det kan man jo desværre ikke automatisk tage for givet. Ergo: Ind i en glasmontre med varen, eller ind under en glasdisk med den. Så er risikoen for tyveri straks nedbragt med 75 procent. Smart, ikke?\nMan kunne jo passende lave det samme nummer med Streaming. Der findes jo i forvejen internetbutikker, der tilbyder VOD (Video On Demand), hvor man så betaler udbyderen - eksempelvis CDON.com - en beskeden sum for at downloade og streame produktet. Jeg går naturligvis ud fra, at dette så sker med rettigheds-indehaverens velsignelse.\nSelv forsøger jeg naturligvis dag og nat at holde mig på dydens smalle sti. Men der har da også været kriser: Som nu dengang, da jeg fandt en 500-kr seddel liggende på fortovet. Alle mine instinkter skreg til mig om at indlevere sedlen på politigården, som hittegods. Men på én eller anden mystisk vis endte pengesedlen alligevel i min tegnebog.\nSendt 2013/01/07 13:55:33 IP: Logget\nDu er inde på noget af det essentielle der Monkey. I din optik kan de ikke kaldes for filmsamlerer. En anden vil sikkert sige, at man ikke kan kalde sig selv filmentusiast hvis man ser streamet film og en tredje, at man kun kan, ser man alle film i en tilrøget biograf. Det er det der gør moral til sådan et spændende emne. Moralen er ofte hjemmestrikket og passer bedst på naboen.\nAng. TP så har du ret, i hvert fald i nogle af tilfældene. Jeg har hørt, at den der lå i Aalborg skulle sælge 250 film om dagen FØR de kunne begynde at tjene penge til personalelønninger, strøm m.m. Men alligevel trist. Jeg kom meget i den i Amagercentreret.\nAng. Youtube, det vidste jeg ikke, skal jeg ærlig indrømme. Mit kendskab til Youtube er Falkbølls kælder og børn der slår sig. Det vil sige nye film, der kører i biografen, kan man se der kvit og frit?\nRené. Det du misser her, er jo at det IKKE er filmselskaberne der ligger deres film op på nettet og der med løber en kalkuleret risiko. Det er en anden part. Så det vi taler om her, er jo et ulovligt kopi projekt og ikke blot et spørgsmål om at det er tøj der hænger på et stativ på gaden foran butikken, som de selv har ansvaret for frister. Både de der vil købe og stjæle.\nP.S. Husk René, det kræver ofte små sko, at kunne bevæge sig på dydens smalle sti\nSendt 2013/01/07 14:01:21 IP: Logget\nFair nok. Jeg troede bare, at vi lige nu også talte om tyveri i mere generelle vendinger. Med en skostørrelse på 45-46 er det vist heller ikke så underligt, hvis jeg et par gange er snublet bort fra stien.\nSendt 2013/01/07 14:08:07 IP: Logget\nKvit og frit !!!\nJa, Holliday. Man kan se helt nye film fuldstændig kvit og frit på YouTube!!! Men når jeg selv gør brug af denne syndige tjeneste så er det for det meste for at se en eller anden dårlig Roger Corman B-film eller noget i den dur!!!\nSendt 2013/01/07 14:18:10 IP: Logget\nSmid lige et link til en, det vil jeg gerne se\nAng. Frank Åen, du streamer akten, når du sidder ved pc'en. Jeg ved ikke om du er klar over det?\nSendt 2013/01/08 10:53:28 IP: Logget\nMonkeyman! Du er ikke hængt ud. Du fremkommer selv med nogle synspunkter på en debatside. Du må derfor forvente debat og modsigelse. Længere er den vel ikke.\nDu må da endelig fortsætte dine filmomtaler, uanset med hvilken hjemmel, du ser filmene\nSpørgsmålet om ulovlig fildeling er interessant fordi vi vel alle er interesseret i, at filmindustrien gider fortsætte og helst med så stor diversitet, som muligt. Og den skal altså skovle nogle midler ind.\nJa, skuespillerlønningerne i Hollywood kan være grotesk høje, ja, pengemændene er sikkert grådige, ja, nogle produktioner er ekstravagant dyre osv. Så man kan have delte meninger om industrien. Ligesom man kan have delte meninger om supermarkeder osv.\nHvis man vil påvirke som forbruger, kan man jo være "bevidst" eller "etisk" forbruger og evt. afholde sig fra at indkøbe de værste lortefilm.\nMen man kan da ikke gå ud og forsøge at retfærdiggøre tyveri, fordi man har konstrueret sin egen private moral. Moral og etik er den enkeltes ansvar, men det er ikke en privatsag - en vigtig og væsentlig pointe!\nSendt 2013/01/08 21:42:46 IP: Logget\nGodt ord igen og et link\nJeg kan godt forstå d'herre Holliday og Svend Eriks kommentarer og meninger, men jeg tror samtidig at man individuel gør streaming, downloading eller piratkopiering hvad det er til!\nOg klart vi har alle et ansvar når det komme til brug af disse tjeneste, men som sagt så falder jeg selv for fristelserne selvom mit forbrug er langt mindre end den gennemsnits unge studerende... men igen ja det retfærdiggøre intet... jeg gør det alligevel!\nTil Holliday! Der findes mange næsten dugfriske film på Youtube, og dem jeg dumper ind i er ved tilfælde, for man skal nogle gange igennem labyrinter af klik før man lige pludselig siger HOV! DEN GÅR SGU DA STADIG I BIFFEN! Men her er en rimelig ny film "LockOut" som ikke bare er udgivet af denne profil-bruger, men mange andre... http://www.youtube.com/watch?v=rtLzM2Rvzzc (kopier linket) Du vil på videolisten også finde Pirahna 3DD, som ikke er forfærdelig mange måneder gammel på DVD-markedet!\nSendt 2014/05/27 16:47:11 IP: Logget\nYderst forsinkede kommentarer\nTak til alle mine ynglingsanmeldere for jeres kommentarer omkring fildeling og undskyld den meget forsinkede kommentar til dette emne, men jeg vil gerne føje et par ting til debatten, som jeg synes mangler.\nIndledningsvis tror jeg fildeling vil eksistere så længe filmindustrien ikke leverer det som kunderne vil have:\nMulighed for omgående og direkte download/streaming med undertekster og en ubegrænset tidsperiode.\nDet er som om, filmindustrien for alt i verden vil fastholde en antikveret forretnings- og distributionsmodel. Jeg ved godt, at der de seneste år er opstået alternativer som Netflix, HBO og diverse andre danske alternativer som TDC Play, SF Anytime m.v., men udbuddet er for ringe og for gammelt. Filmindustrien kunne tjene/spare svimlende summer på at give deres kunder det de vil have. En total digitalisering af hele filmkataloget stillet til rådighed online. Man kunne her lære meget af musikindustriens svar som Spotify, WIMP m.fl.\nNogen af jer sidestiller fildeling med tyveri, hvilket er et argument fremført af filmindustrien. Der er bare det med tyveri, at der så burde være nogen, der mangler noget, hvilket ikke er tilfældet med fildeling. Tværtimod har mange uafhængige rapporter fastslået, at fildelerne samtidig også er dem, der bruger flest penge på køb af film og musik. Endvidere er fildeling nok den billigste reklame, som udbyderne overhovedet kan få, ja den er faktisk helt gratis\nSå kære filmindustri, se så at få fingeren ud og skrot jeres antikverede distributionsmodel og levér det jeres kunder efterspørger.\nSendt 2014/05/27 17:57:34 IP: Logget\nSå hvis man skal mangle noget for at ting er tyveri, så kan jeg rolig bryde ind i Rasmus Seebachs harddisk når han arbejder på sit næste album. Kopiere alle sangene og sælge dem på nettet? Ja, jeg tjener på det, men jeg tjener ikke på noget ulovligt, for han mangler dem jo ikke. Han har stadig sine sange og han får endda en pokkers masse gratis reklame oven i hatten.\nSendt 2014/05/27 17:58:30 IP: Logget\nJeg er nok gammeldags, men jeg håber så sandelig ikke, at man lade være med at lave fysiske kopier af film, da jeg ikke har tænkt mig at have en filmsamling på en harddisk, ligesom folk der smider alle cd'erne og lp'erne ud, til fordel for at ha' det hele på en harddisk!\nSendt 2014/05/28 00:53:35 IP: Logget\nHolliday on thin ice\nJeg tror du forveksler straffelovens § 276, der omhandler tyveri, med ophavsretsloven, der omhandler brud på ophavsretten, herunder brud af kopispærring og kopiering af værker. Herudover gør du dig skyldig i videresalg af 3. mands værk med fortjeneste for øje, hvilket er en skærpende omstændighed og forøger strafferammen væsentligt.\nMen lad os slå fast, at ulovlig download af film hører under ophavsretslovens regler om, at det er ulovligt "at kopiere værker hentet på nettet, når værket er lagt ud uden ophavsmandens samtykke". Normalt er der ikke penge involveret i en sådan transaktion, så din allegori holder ikke vand.\nSendt 2014/05/28 00:59:05 IP: Logget\nNyt er yt hos Monkeyman\nJeg håber da, du får lov til fortsat at lege disc jockey, ligesom musikelskere stadig får lov til at købe CD'er og LP'er. Det ene udelukker ikke det andet, det giver blot kunderne større valgfrihed.\nSendt 2014/05/28 01:01:42 IP: Logget\nBegge dele er ulovlige, den ene prøver du og mange andre at undskylde med forældet og konservative tilgange til distribuering af musik og film for at retfærdiggøre ulovlig film -og musik deling. Om man videre sælger det eller ej, ændre ikke på at man bryder loven. Alt andet er varm luft og hjemmestrikket moral for at få ens lille verden til at passe sammen. Det er okay jeg stjæler, bare jeg ikke tjener penge på det.\nSendt 2014/05/28 01:23:49 IP: Logget\nHvis ikke fildelingen af musik havde fundet sted, var musikindustrien aldrig vågnet af sin tornerosesøvn. Nu mangler vi bare at filmindustrien gør det samme.\nFolk vil gerne købe/abonnere på musik og film, hvis ellers de digitale tjenester bliver stillet til rådighed, det viser de senere års succes i musikbranchen med al tydelighed.\nAlt andet er hjemmestrikkede allegorier og søvngængeri.\nSendt 2014/05/28 01:38:45 IP: Logget\nJamen lad os da alle bryde loven på de områder som vi hver og især synes er forældet og bør ændres, og ikke passer ind i vores verdensbillede. Kun på den måde kan vi skabe ændringer og få the man til at vågne. Også er det jo oven i købet ikke rigtigt ulovligt, men en frihedskamp.\nAlt andet er hjemmestrikkede allegorier og søvngængeri? Haha, i'm not even gonna point out the irony.\nSendt 2014/05/28 02:27:56 IP: Logget\nSelv abonnerer jeg på HBO/Netflix/Spotify ligesom millioner andre, og dagen, hvor en fyldestgørende filmtjeneste gør sin entré, kommer nok før vi tror det. Og selvom du virker til at være imod fremskridt på den front, må vi andre vel nyde det, den dag det kommer.\nStart en debat om denne udgave af Lincoln (Daniel Day-Lewis) - klik her


Sonetter | William Shakespeare\nTitelbladet til førsteudgivelsen af sonnetterne fra 1609\nEn sonet er betegnelsen for en bestemt digtform med typisk 14 linjer. Shakespeare skrev mindst 154 sonetter, hvoraf de 26 er skrevet til en mørk og mystisk dame.\nDa Shakespeare skrev sine sonetter fra engang i begyndelsen af 1590’erne, var digtformen langt fra nogen nyopfindelse.\nSonetformen kom fra Italien og var på mode allerede fra senmiddelalderen. Desto mere bemærkelsesværdigt er det derfor, at Shakespeare med sin leg med sproget formåede at skabe 154 sonetter, der skiller sig ud fra alle andre, og som stadig læses.\nDe stramme, fastlåste regler for sonetformen udnyttede Shakespeare til sin fordel. For eksempel i brugen af den såkaldte ‘volta’, et slags vendepunkt til sidst i digtet, hvor hele scenariet i digtet skifter.\nLæs mere om opbygning og regler for sonetter\nShakespeare dribler med ordene, smager på dem, drejer og vender dem og vender dem på hovedet.\nBizar hyldest til ‘the dark lady’\nSonet 130 om kærligheden til en mørk og mystisk dame – ‘the dark lady’ som hun ofte kaldes – er et eksempel på, hvordan Shakespeare overrasker ved at bryde med den konventionelle måde at hylde kvinder på i sonnetformen.\nTraditionelt var sonetter kærlighedsdigte. Og emnet var ofte begæret og længslen efter en uopnåelig kærlighed, der blev beskrevet med ridderlige vendinger som ’smuk’, ‘lys’, ‘rosenkinder’ og ‘gyldne lokker’.\nChokerende må det næsten have været i 1609 ved førsteudgivelsen så at læse Shakespeares sonet nr. 130, der på dansk i Line Kroghs oversættelse indledningsvis lyder sådan:\nSom solen stråler hende øjne ej,\nkoral er rødere end læbens røde.\nHvis sne er hvid, er barmen brunlig bleg,\nhvis hår er tråde, de som sorte gløde.\nLæs sonet 130 i sin fulde længde på engelsk og om hvorfor Shakespeare måske her gør nar af andre digtere\nDen mystiske elskerinde er en gåde\nShakespeares sonetter har ikke titler, men er nummererede.\nSonnet 1 til 17 er efter alt at dømme skrevet til en ung mand. En del mener, at den unge mand er den samme, som Shakespeare dedikerede sine to episke digte til: Henry Wriothesley (udtales Risley), Jarl af Southampton. Især fordi trykkeren i 1609 udgav sonnetterne påtrykt ‘To Mr. H. W.’ Der er dog også mange andre gæt på, hvem denne H. W. er.\nLige så stor mystik er der om, hvem den mørke dame er, ‘the dark lady’, som har inspireret Shakespeare til ikke bare at skrive sonet 130, men sonetterne 127-152. Ind i mellem beskrives hun i sonetterne som ‘black’, men det betyder ikke nødvendigvis, at hun var sort. Englænderne beskrev dengang også folk fra Sydeuropa med ordet ‘black’.\nDanske oversættelser af sonetterne\nShakespeares sonetter er oversat til dansk flere gange, bla:\nSonetter, oversat af Line Krogh, 2006\nShakespeares sonetter, oversat af Vilhelm Østerberg, 1944\nLink til Shakespeares originale tekst\nSonetterne kan læses i den engelske version på PlayShakespeare.com


Forside > Korrektionsbriller > Maui Jim > MJO2208 (05W)\nGaranteret levering senest 25. januar 2021: Bestil inden 1 timer og 22 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nGaranteret levering senest 25. januar 2021. Bestil inden 1 timer og 22 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nRammefarve Crystal With Tortoise Inner Rim\nMJO2208/05W Designer briller\nAt brillerne er med til at fuldende stilen ved du naturligvis som kunde hos Edel-Optics. Med dette smykke er du altid stilet når du er undervejs og overbeviser på kontoret såvel som i fritiden. Findes der en anden farve der ville matche bedre med dit foretrukne outfit, så tjek også de andre styles af MJO2208 i vores sortiment fra 2019, og 2020 fra Maui Jim.\nDisse Korrektionsbriller er hos både til mænd og kvinder en garanti forgodt udsyn og udseende. Ved de fuldt indfattede stel er glassene helt omsluttede i rammen. For de som er garvede brillebærere kommer der kun sjældent andre modeller på tale. De runde briller gør sig godt på billeder. Selv John Lennon vidste det og var sjældentset uden dem. Harry Potter ville heller ikke være det samme uden hans karakteristiskebriller. På grund af formen, har MJO2208 en langhalveringstid og går sandsynligvis aldrig af mode. Plast stel, som disse, kombinerer holdbarhed med komfort. MJO2208 sidder meget behageligt på både næsen og ørerne.


Norwegian-rival lokker med fri bar - FINANS\nNorwegian-rival lokker med fri bar\nInden udgangen af 2014 vil Viking International Airlines melde sig.\n27.06.2014 kl. 10:48\nKonkurrenten kommer til at hedde Viking International Airlines og vil til lavpris tilbyde kunder en "all inclusive"-oplevelse om bord på flyet, hvilket indebærer mad og drikke ad libitum. Det skriver det norske erhvervsmedie Dagens Næringsliv.\n- Du får fuld service om bord med lige så meget mad og drikke, som du ønsker. Ligesom i 70'erne og 80'erne, udtaler Ragnvald Brobakken, der står bag det nye selskab.\nLåner kinesiske fly\nViking International Airlines vil ikke købe sine fly, men derimod leje en række ældre Boeing 747-fly fra Air China. Brobakken forklarer, at det ikke bliver opdaterede fly som eksempelvis Norwegians Dreamliner, der flyver mellem Oslo og Florida - en rute, som også Viking International Airlines har planer om at indsætte fly på.\n- De fleste ved, at Norwegian er tilhængere at konkurrence. Det betyder større valgfrihed og billigere billetter for de rejsende. Men for at få succes er det hele afgørende, at man har nye fly med lavt brændstofforbrug, pointerer Norwegians talsmand Lasse Sandaker-Nielsen til Dagens Næringsliv.\n26.06.14 Piloterne bliver i flyet til Bornholm\n26.06.14 Lufthansa overvejer børsnotering af cateringservice\n25.06.14 Arabiske Etihad køber sig ind i Alitalia


Det gyldne øjeblik | Magisterbladet\nAktuel side: Det gyldne øjeblik\nAnne Skare Nielsen, direktør i Future Navigator og fremtidsforsker\n“Ved du godt, at mening opstår i pauserne? Den besked kom en kvinde fra mit publikum og hviskede i øret på mig i en pause, da jeg på et tidspunkt var ude at holde foredrag. En ret irriterende oplysning at få overleveret, mens jeg var godt i gang med at fægte med armene og fortælle historier med mange ord fra en scene.\nI det hele taget talte jeg både meget og meget hurtigt i starten af min karriere. Alting gik stærkt, og det passer godt til mit temperament. Men jeg kunne ikke slå den bemærkning ud af hovedet, for jeg vidste intuitivt, at hun havde ramt noget vigtigt. At jeg skulle tage at slappe lidt af og lytte mere frem for at plapre hele tiden. I det hele taget lytter folk jo ret dårligt. Det er derfor, de bliver skilt eller bliver syge uden at opdage det. Så jeg øvede mig. Satte mig ned og holdt kæft og blev frustreret og mærkede min usikkerhed og alt det andet, jeg rummer. Der skete noget med mig efter det, som jeg er dybt taknemmelig for i dag. Hvis man som jeg tror på, at alt i universet hænger sammen, og man hele tiden skal arbejde på at blive den bedste udgave af sig selv, så er man nødt til at lytte højt. Og holde pauser”.\nRane Willerslev, professor i socialantropologi\n“Mit gyldne øjeblik fandt sted, da jeg studerede antropologi og tog et år til Manchester som udvekslingsstudent på universitetet. Jeg læste visuel antropologi og lavede i den forbindelse for første gang en dokumentarfilm. “Du har jo talent”, udbrød min lærer på universitetet, Anne Grimshaw.\nDet var der ikke rigtig nogen, der havde sagt til mig før. Det blev et afgørende øjeblik for mig, fordi jeg oplevede, at jeg kunne skabe noget særligt, når jeg kombinerede min viden om filmkunst og mit akademiske arbejde. Lige dér stod det meget klart for mig, hvor vigtigt det er – også i videnskabens verden – at skabe en fortælling, der kan forføre læseren eller seeren. At den gode formidling gør en kæmpe forskel, havde jeg ikke tidligere tænkt så meget over, når jeg skrev artikler og opgaver. Det har jeg til gengæld været opmærksom på lige siden. Ligesom jeg flere gange har oplevet, at andre forskere, der også har evner inden for et helt andet felt, fx musikken, bringer noget meget værdifuldt ind i videnskaben”.\nAnja C. Andersen, astronom og lektor ved Niels Bohr Institutet\n“Jeg gik på Den Lille Skole i Lyngby og fik i 7. klasse en vikar i fysik og kemi, som hed Uffe Gråe Jørgensen. Uffe var astronomistuderende og talte hele tiden om stjerner. I dag er vi kolleger på Niels Bohr Institutet. Hans begejstring smittede, og hans evne til at formidle det store rummysterium fik mig til at gå ud med kikkert om natten og se på månen og Saturn. Vi har kun den information, som lyset giver, men alligevel nok viden til at kunne fortælle hele den fantastiske historie om begyndelsen, og hvor materialerne kommer fra. Til at begynde med var det romantikken ved stjernerne, der trak i mig, så virkeligheden slog hårdt, da jeg begyndte på universitetet. Matematik og fysik faldt mig ikke let. Selv om jeg havde dygtige forelæsere som Jens Martin Knudsen, så kæmpede jeg med stoffet. På et tidspunkt dumpede jeg en eksamen og brokkede mig til min gode veninde Pernille, der er lektor på DTU i dag. Hun syntes, det var synd for mig. Men hun havde ikke ondt af mig. Du læser ikke nok, sagde hun. Først blev jeg sur, men jeg indså hurtigt, at hun havde ret. Hvis jeg ville det her, måtte jeg tage skeen i den anden hånd og arbejde hårdere. På gymnasiet kan du bestå, hvis du læser dit pensum. På universitetet konkurrerer du med toppen af poppen. Og det er ikke unikt, at nogle må knokle som bæster for resultaterne, mens andre glider lettere igennem. Hvem det går godt for, har ikke så meget med retfærdighed at gøre”.\nBengt Holst, videnskabelig direktør i Københavns Zoo\n“Som barn fik jeg en bog om regnormenes liv. En hel bog, der ikke handlede om andet. At man kunne finde ud af så meget om et lille bitte dyr, fascinerede mig dybt. Min far lå hver dag, når han kom hjem fra arbejde, og rodede i haven. Han vidste intet om, hvad han fandt i jorden, men det smittede, at han begejstret kom og viste mig alle billerne. Min skæbne blev endeligt beseglet i 1.g., da Sporring, min fantastiske lærer på Virum Statsskole, tog mig og min klasse med til Læsø i tre dage. Vi undersøgte vandhuller, planter og dyr. Vores feltstudier var fuldstændig renset for teorien bag, men oplevelsen var berusende. Min interesse for adfærdsbiologi hos alt fra kakerlakker til elefanter udviklede sig undervejs i mine studier. Et studie i Zoo af pingvinernes aktiviteter omkring fodringstidspunkterne var min adgangsbillet til den første stilling, haven slog op, som videnskabelig assistent i 1983. Bent Jørgensen, som var direktør dengang, var ikke bange for at sende mig ud til alverdens begivenheder som repræsentant for Zoo, selv om jeg bare var en grønskolling. Det voksede jeg af”.


Peter Morville: Ungdomsskolen vil give børn en god opvækst | SønderborgNYT\n24. februar 2016 00:44 Uddannelse\nPeter Morville, leder af Ungdomsskolen i Sønderborg, vil gøre sit allerbedste for at børn får en god opvækst i Sønderborg.\nPeter Morville er meget optaget af, at Ungdomsskolen kan gribe sårbare børn.\n“Det er jo sådan, at hvis børn kæder opvæksten sammen med gode oplevelser, så vil de gerne flytte tilbage til Sønderborg, når de har været ude og uddanne sig”, siger Peter Morville til SønderborgNYT. Siden august har han været leder af Ungdomsskolen, hvor der er brugt rigtigt meget tid på at find en model, hvor flest mulige unge får glæde af de mange tilbud.\nUngdomsskolen har Skole-Fritids-koordinatorer, som har deres daglige gang på skolerne.\n“Vi har lige ansat en, der skal være i Nordborg og han skal sørge for, at både børn og voksne i Nordborg ved, hvem han er.”, siger Peter Morville. Det betyder, han skal rundt de steder, hvor børn er i fritiden.\nNår børn og voksne kender den nyansatte, der iøvrigt har været på Thulebasen, at kende, så er det lettere at tage fat i ham, hvis der er lidt problemer.\n“Både børn og forældre kan få hjælp af koordinatoren uden, at de lander i ringbind på kommunens hylder”, siger Peter Morville. Der bliver ikke skrevet en egentlig sag.\nEn god opvækst handler meget om et godt fritidsliv.\n“Så selvfølgelig har vi årevis brugt kræfter på at hjælpe børn i gang med et fritidsliv. Og vi er ikke låst fast på foreksempel fodbold, fordi der er ret mange, der ikke gider sparke til en bold. I vores tankesæt kan man også have det sjovt med alt muligt andet. Også lystfiskeri, computerspil, rollespil og alt muligt andet”, siger Peter Morville.\nTit er det skolernes lærere, der giver koordinatoren et praj, når de spotter et barn, der ikke er en del af venskabskredsene i klassen eller som ikke har et aktivt fritidsliv.\nHver femte klarer ikke folkeskolen\nHver femte af de skoleelever, der kommer gennem folkeskolen, får ikke karakterer til at bestå.\n“Og det er et stort problem for barnet og for samfundet”, siger Peter Morville.\n“Vi har nogle intensive kurser, hvor der gøres en stor indsats for at geare de unge, så de kan bestå deres afgangsprøve. I de forløb bruges flere forskellige undervisningsmåder. Altså kan en dreng eller pige sagtens modtage undervisning, på en gåtur med læreren”, siger Peter Morville.\n14. marts 2019 13:56\n9. oktober 2015 09:40\nGråsten: John “Fisker” vil give børn en saltvands-oplevelse\n3. september 2018 13:59\nPeter Hansen: Lidt om det at give hånd\n20. marts 2018 06:52\nFor børn: Sjove påskeaktiviteter med Peter Kanin i Borgen


DkRu - Bible Gematria\nKapitel 1. I Dommernes Dage blev der engang Hungersnød i Landet. Da drog en Mand fra Betlehem i Juda til Moabiternes Land for at bo der som fremmed med sin Hustru og sine to Sønner. Manden bed Elimelek, hans Hustru No'omi og hans to Sønner Malon og Hiljon, Efratiter fra Betlehem i Juda, og de kom til Moabiternes Land og opholdt sig der. Så døde Elimelek, No'omis Mand, og hun sad tilbage med sine to Sønner. De tog sig moabitiske Hustruer; den ene hed Orpa, den anden Rut. Men da de havde boet der en halv Snes År, døde også de to, Malon og Kiljon, så at Kvinden sad alene tilbage efter sine to Sønner og sin Mand. Da brød hun op med sine Sønnekoner for at vende hjem fra Moabiternes Land; thi hun havde hørt i Moabiternes Land, at HERREN havde set til sit Folk og givet dem Brød. Så drog hun sammen med sine to Sønnekoner bort fra det Sted, hvor hun havde opholdt sig, men på Hjemvejen til Judas Land sagde No'omi til sine to Sønnekoner: "Vend nu tilbage hver til sin Moders Hus! HERREN være barmhjertig imod eder, som I har været imod de døde og mig; HERREN give eder, at I må finde Ro, hver i sin Mands Hus!" Og hun kyssede dem. Men de gav sig til at græde højt og sagde til hende: "Nej! vi vil følge dig hjem til dit Folk!" Men No'omi sagde: "Vend tilbage, mine Døtre! Hvorfor vil I drage med mig? Bærer jeg endnu Sønner i mit Skød, som kan blive eders Mænd? Vend tilbage, mine Døtre, gå nu hjem, thi jeg er for gammel til at blive en Mands Hustru. Og selv om jeg tænkte, at jeg endnu havde Håb, selv om jeg endnu i Nat tilhørte en Mand og virkelig fødte Sønner, skulde I så derfor vente, til de blev voksne? Skulde I derfor stænge eder inde og leve ugifte? Nej, mine Døtre, det gør mig såre ondt for eder, thi mig har HERRENs Hånd ramt!" De gav sig da igen til at græde højt, og Orpa kyssede sin Svigermoder, men Rut klyngede sig til hende. Da sagde hun: "Se, din Svigerinde er vendt tilbage til sit Folk og sin Gud; vend du også tilbage og følg din Svigerinde!" Men Rut svarede: "Nød mig ikke til at forlade dig og vende tilbage! Nej, hvor du går hen, der vil jeg gå hen, og hvor du tager Bolig, der vil jeg tage Bolig; dit Folk skal være mit Folk, og din Gud skal være min Gud; hvor du dør, der vil jeg dø, og der vil jeg jordes. HERREN ramme mig både med det ene og det andet: Kun Døden skal skille os ad!" Da No'omi så, at det var hendes faste Vilje at drage med hende. holdt hun op at tale til hende derom, og de drog da videre sammen, indtil de kom til Betlehem. Men da de kom til Betlehem, blev der Røre i hele Byen, og Kvinderne sagde: "Er det No'omi?" Men hun sagde til dem: "Kald mig ikke No'omi; kald mig Mara", thi den Almægtige har voldet mig megen bitter Smerte! Rig drog jeg herfra, og fattig har HERREN ført mig tilbage. Hvorfor kalder I mig No'omi, når HERREN har vidnet imod mig og den Almægtige tilskikket mig Ulykke?" Således vendte No'omi tilbage fra Moabiternes Land tillige med sin Sønnekone, Moabiterinden Rut, og de kom til Betlehem først på Byghøsten.\nKapitel 2. No'omi havde en Slægtning på sin Mands Side, en formuende Mand af Elimeleks Slægt ved Navn Boaz. En Dag sagde Moabiterinden Rut til No'omi: "Jeg vil gå ud i Marken og sanke Aks efter den, for hvis Øjne jeg finder Nåde." Hun svarede hende: "Ja, gør det, min Datter!" Så gik hun hen og sankede Aks på Marken efter Høstfolkene; og det traf sig, at Marken tilhørte Boaz, som var af Elimeleks Slægt. Boaz kom just gående fra Betlehem; han sagde da til Høstfolkene: "HERREN være med eder!" Og de svarede: "HERREN velsigne dig!" Derpå sagde Boaz til den Karl, som havde Opsyn med Høstfolkene: "Hvor hører denne unge Kvinde hjemme?" Karlen, som havde Opsyn med Høstfolkene, svarede: "Det er en moabitisk Pige; det er hende, som fulgte med No'omi tilbage fra Moab; hun sagde: Lad mig få Lov at sanke og samle Aks blandt Negene efter Høstfolkene! Så kom hun og har holdt ud lige fra i Morges tidlig til nu uden at unde sig et Øjebliks Hvile." Da sagde Boaz til Rut: "Hør, min Datter! Du skal ikke gå hen og sanke Aks på nogen anden Mark! Nej, gå ikke herfra, men hold dig til mine Piger her; hold Øje med, hvor de høster på Marken, og gå bag efter. Jeg har pålagt Karlene, at de ikke må fortrædige dig; og bliver du tørstig, kan du gå hen til Karrene og drikke af det, Karlene øser op!" Da faldt hun på sit Ansigt, bøjede sig til Jorden og sagde til ham: "Hvorledes har jeg fundet Nåde for dine Øjne, så du viser mig Velvilje, skønt jeg er fremmed?" Boaz svarede hende: "Man har fortalt mig alt, hvad du har været for din Svigermoder efter din Mands Død, hvorledes du forlod din Fader og din Moder og dit Fædreland for at drage til et Folk, du ikke tidligere kendte; HERREN gengælde dig, hvad du har gjort, og din Løn blive rigelig fra HERREN, Israels Gud, under hvis Vinger du kom og søgte Ly!" Hun sagde: "Så har jeg da fundet Nåde for dine Øjne, Herre, siden du har trøstet mig og talt venligt til din Trælkvinde, skønt jeg ikke er så meget som en af dine Trælkvinder!" Ved Spisetid sagde Boaz til hende: "Kom herhen og spis med og dyp din Bid i Eddiken!" Så satte hun sig hos Høstfolkene, og han rakte hende så meget ristet Korn, at hun kunde spise sig mæt og endda levne. Da hun rejste sig for at sanke Aks, bød Boaz sine Karle: "Lad hende også sanke mellem Negene og fornærm hende ikke; I kan også trække nogle Aks ud af Knipperne til hende og lade dem ligge, så hun kan sanke dem op, og I må ikke skænde på hende!" Så sankede hun Aks på Marken lige til Aften; og da hun tærskede, hvad hun havde sanket, var det omtrent en Efa Byg. Derpå tog hun det og gik til Byen, og hendes Svigermoder så, hvad hun havde sanket; og Rut tog og gav hende, hvad hun havde levnet efter at have spist sig mæt. Da sagde hendes Svigermoder til hende: "Hvor har du sanket Aks i Dag, hvor har du været? Velsignet være han, der viste dig Velvilje!" Så fortalte hun sin Svigermoder, hvem hun havde været hos, og sagde: "Den Mand, jeg var hos i Dag, hedder Boaz!" Da sagde No'omi til sin Sønnekone: "HERREN, som ikke har unddraget de levende og døde sin Miskundhed, velsigne ham!" Og No'omi sagde fremdeles til hende: "Den Mand er en nær Slægtning af os; han er en af vore Løsere." Moabiterinden Rut sagde: "Han sagde også til mig: Hold dig kun til mine Folk, indtil de er helt færdige med min Høst!" Da sagde No'omi til sin Sønnekone: "Du gør ret, min Datter. i at følge med hans Piger, at man ikke skal volde dig Men på en anden Mark!" Så holdt hun sig til Boazs Piger og sankede Aks der, indtil Byghøsten og Hvedehøsten var til Ende; og hun blev boende hos sin Svigermoder.\nKapitel 3. Men hendes Svigermoder No'omi sagde til hende: "Min Datter, skal jeg ikke søge at skaffe dig et Hjem, hvor du kan få det godt? Nu vel! Boaz, hvis Piger du var sammen med, er vor Slægtning; se, han kaster i Nat Byg på Tærskepladsen; tvæt dig nu og salv dig, tag dine Klæder på og gå ned på Tærskepladsen; men lad ikke Manden mærke noget til dig, før han er færdig med at spise og drikke; når han da lægger sig, mærk dig så Stedet, hvor han lægger sig, og gå hen og løft Kappen op ved hans Fødder og læg dig der, så skal han nok sige dig, hvad du skal gøre!" Hun svarede: "Jeg vil gøre alt. hvad du siger!" Så gik hun ned på Tærskepladsen og gjorde alt, hvad hendes Svigermoder havde pålagt hende. Da Boaz havde spist og drukket og var vel tilpas, gik han hen og lagde sig ved Korndyngen; så gik hun sagte hen og løftede Kappen op ved hans Fødder og lagde sig der. Ved Midnatstide blev Manden opskræmt og bøjede sig frem, og se, da lå der en Kvinde ved hans Fødder. Da sagde han: "Hvem er du?" Og hun svarede: "Jeg er Rut, din Trælkvinde! Bred Fligen af din Kappe ud over din Trælkvinde; thi du er Løser!" Da sagde han: "HERREN velsigne dig, min Datter! Den Godhed, du nu sidst har udvist, overgår den, du før udviste, at du nu ikke er gået efter de unge Mænd, hverken fattige eller rige!" Så frygt nu ikke, min Datter! Alt, hvad du siger, vil jeg gøre imod dig; thi enhver i mit Folks Port ved, at du er en dygtig Kvinde. Det er rigtigt. at jeg er din Løser, men der er en anden, som er nærmere end jeg. Bliv nu her i Nat; og hvis han i Morgen vil løse dig, godt, så lad ham gøre det; men er han uvillig til at løse dig, gør jeg det, så sandt HERREN lever. Bliv kun liggende, til det bliver Morgen!" Så blev hun liggende ved hans Fødder til Morgen; men hun stod op, før det ene Menneske endnu kunde kende det andet, thi han tænkte: "Det må ikke rygtes, at en Kvinde er kommet ud på Tærskepladsen!" Derpå sagde han: "Tag og hold det Klæde frem, du har over dig!" Og da hun holdt det frem, afmålte han seks Mål Byg og lagde det på hende. Så gik hun ind i Byen. Da hun kom til sin Svigermoder, sagde denne: "Hvorledes gik det, min datter?" Så fortalte hun hende alt, hvad Manden havde gjort imod hende, og sagde; "Disse seks Mål Byg gav han mig med de Ord: Du skal ikke komme tomhændet til din Svigermoder!" Da sagde hun: "Hold dig nu rolig, min Datter, indtil du får at vide, hvilket Udfald Sagen får; thi den Mand under sig ikke Ro, før han får Sagen afgjort endnu i Dag!"\nKapitel 4. Boaz var imidlertid gået op til Byporten og havde sat sig der. Og se, den Løser, Boaz havde talt om, kom netop forbi. Da tiltalte han ham og sagde: "Kom og sæt dig her!" Da den anden kom og satte sig, fik han fat i ti af Byens Ældste og sagde: "Sæt eder her!" Og de satte sig der. Da sagde han til Løseren: "Den Marklod, som tilhørte vor Slægtning Elimelek, vil No'omi, der er kommet tilbage fra Moab, sælge. Derfor tænkte jeg, at jeg vilde lade dig det vide og sige: Køb den i Overværelse af dem, der sidder her, og mit Folks Ældste! Vil du løse den, så gør det; men vil du ikke, så sig til, at jeg kan vide det; thi der er ingen anden til at løse end du og derefter jeg selv!" Han svarede: "Jeg vil løse den!" Da sagde Boaz: "Men samtidig med at du køber Marken af No'omi, køber du også Moabiterinden Rut, den afdødes Enke, for at rejse den afdødes Navn over hans Arvelod!" Da svarede Løseren: "Så kan jeg ikke blive Løser, da jeg derved vilde skade min egen Arvelod. Løs du, hvad jeg skulde løse, thi jeg kan ikke!" Nu havde man i gamle Dage i Israel den Skik til Stadfæstelse af Løsning og Byttehandel, at man trak sin Sko af og gav den anden Part den; således blev en Sag vidnefast i Israel. Idet nu Løseren sagde til Boaz: "Køb du den!" trak han derfor sin Sko af. Da sagde Boaz til de Ældste og alle dem, der var til Stede: "I er i Dag Vidner på, at jeg køber alt, hvad der tilhørte Elimelek, og alt, hvad der tilhørte Kiljon og Malon, af No'omi; og tillige køber jeg mig Moabiterinden Rut, Malons Enke, til Hustru for at rejse den afdødes Navn over hans Arvelod, at den afdødes Navn ikke skal udslettes blandt hans Brødre og fra hans Hjemstavns Port; I er Vidner i Dag!" Da sagde alle Folkene, som var i Byporten, og de Ældste: "Vi er Vidner! HERREN lade den Kvinde, der nu drager ind i dit Hus, blive som Rakel og Lea, de to, der byggede Israels Hus. Bliv mægtig i Efrata, og dit Navn vorde priset i Betlehem! Måtte dit Hus blive som Perezs Hus, ham, Tamar fødte Juda, ved de Efterkommere, HERREN giver dig af denne unge Kvinde!" Så ægtede Boaz Rut, og hun blev hans Hustru; og da han gik ind til hende, lod HERREN hende blive frugtsommelig, og hun fødte en Søn. Da sagde Kvinderne til No'omi: "Lovet være HERREN, som ikke lod dig uden Løser i Dag, og hans Navn skal prises i Israel. Han blive din Trøster og Forsørger i din Alderdom; thi din Sønnekone, som viste dig Kærlighed, har født ham, hun, som er dig mere værd end syv Sønner!" Da tog No'omi Barnet i sin Favn, og hun blev dets Fostermoder. Og Naboerskerne gav ham Navn, idet de sagde: "No'omi har fået en Søn!" Og de kaldte ham Obed. Han blev Fader til Davids Fader Isaj. Dette er Perezs Slægtebog: Perez avlede Hezron, Hezron avlede Ram, Ram avlede Amminadab, Amminadab avlede Nahasjon, Nahasjon avlede Salmon, Salmon avlede Boaz, Boaz avlede Obed, Obed avlede Isaj, og Isaj avlede David.