Referat fra mødet i Udvikling af den politiske struktur. (Indeholder åbne dagsordenspunkter) - PDF\nDownload "Referat fra mødet i Udvikling af den politiske struktur. (Indeholder åbne dagsordenspunkter)"\n1 Udvikling af den politiske struktur, Referat fra mødet i Udvikling af den politiske struktur (Indeholder åbne dagsordenspunkter) Mødedato: Mandag den 9. februar 2015 Mødested: Meldahls Rådhus Udvalgsværelset Mødetidspunkt: Kl. 16:00-18:00 Medlemmer: Formand: Jane Findahl (SF) Cecilie Roed Schultz (Ø) Jean Brahe (C) Pernelle Jensen (V) Steen Wrist Ørts (A) Susanne Eilersen (O) Side 1\n2 Udvikling af den politiske struktur, Indholdsfortegnelse 5 Godkendelse af dagsorden Evaluering af byrådsarbejdet - udkast til spørgeskemaet Eventuelt...7 Side 2\n3 Udvikling af den politiske struktur, Godkendelse af dagsorden Sagsnr.: Sagen afgøres i: Udvikling af den politiske struktur Sagsbeskrivelse: Økonomiske konsekvenser: Vurdering: Indstillinger: Fagafdelingen indstiller. Bilag: Beslutning i Udvikling af den politiske struktur den : Godkendt. Side 3\n4 Udvikling af den politiske struktur, Evaluering af byrådsarbejdet - udkast til spørgeskemaet Sagsnr.:14/13433 Sagen afgøres i: Udvikling af den politiske struktur Sagsbeskrivelse: På mødet den 12. januar blev udvalget præsenteret for et oplæg til evaluering af byrådsarbejdet. Som led i evalueringen skal der sendes spørgeskemaer ud til alle byrådspolitikerne, til en udvalgt gruppe borgere, udvalgte dele af erhvervslivet samt en udvalgt gruppe foreninger. Der er nu udarbejdet råudkast til spørgeskemaerne, som er vedlagte som bilag til sagen. Spørgeskemaerne til virksomhederne, borgerne og foreningerne er opbygget på samme måde, og spørgsmålene minder om hinanden dog målrettet den enkelte gruppe. Spørgeskemaet til byrådspolitikerne er langt mere omfattende, da det skal undersøge en større række emner. De vedlagte spørgeskemaer er som nævnt råudkast, der skal justeres og sættes op i et elektronisk survey program inden udsendelse. Udkastene er lavet ud fra det oplæg, der blev drøftet på sidste udvalgsmøde. Det betyder, at skemaerne til foreninger, erhvervsliv og borgere er bygget op omkring deltagelse i kommunalpolitik og lokaldemokrati, og spørgeskemaet til byrådspolitikerne er bygget op omkring emnerne praktik, politik og demokrati. Økonomiske konsekvenser: Vurdering: Udvalget besluttede på sidste udvalgsmøde, at Ungebyrådet også involveres i evalueringen. Der arbejdes lige nu på, hvordan det bedst muligt gøres. Der er dermed ikke udarbejdet et spørgeskema til dem endnu. Herudover foregår valget til Ungebyrådet den 4. februar, og de skal have mulighed for at komme lidt mere i gang med deres arbejde, inden de bliver inddraget i evalueringen. For at få respondenter fra erhvervslivet påtænkes medlemmer fra Fredericia Shopping, Fredericia Erhvervsforening, Fredericia Håndværkerforening, Taulov Transportcenter samt virksomheder i Videnparken. Disse vil dække et bredt udvalg af virksomheder i kommunen. Der eksisterer mange forskellige typer foreninger i Fredericia. Der er idrætsforeninger, sociale foreninger, kulturelle foreninger, religiøse Side 4\n5 Udvikling af den politiske struktur, foreninger, hobbyforeninger, politiske foreninger, friluftsforeninger, grundejerforeninger m.fl. I forhold til foreninger bedes udvalget tage stilling til hvilken type foreninger, de ønsker at høre i undersøgelsen. I forbindelse med udsendelse af spørgeskemaerne til erhvervsliv, foreninger og borgere vil der fremgå en introduktionstekst, der forklarer hvad undersøgelsen skal bruges til. Der skal i den forbindelse tages stilling til, hvem der er afsender af spørgeskemaet. For at følge op på input til ovenstående punkter deltager udviklingskonsulent Malene Lund Grindsted på mødet. Indstillinger: Byråds- og Ledelsessekretariatet indstiller, at udvalget A. Drøfter de vedlagte spørgeskemaer og kommer med input til eventuelle ændringer B. Drøfter hvilke typer af foreninger, der ønskes inddraget i evalueringen C. Beslutter hvem der står som afsender af spørgeskemaerne Bilag: Spørgeskema borgere Spørgeskema politikere Spørgeskema erhverv Spørgeskema foreninger Åben - Spørgeskema borgere Åben - Spørgeskema erhverv Åben - Spørgeskema politikere Åben - Spørgeskema foreninger Beslutning i Udvikling af den politiske struktur den : Udvalget drøftede indholdet i spørgeskemaerne og disse tilrettes inden udsendelse. Udvalget drøftede endvidere hvilke relevante foreningerne der kan modtage spørgeskemaet. Side 5\n6 Udvikling af den politiske struktur, Udvalget besluttede at Udvalget for udvikling af den politiske struktur er afsender på spørgeskemaerne Side 6\n7 Udvikling af den politiske struktur, Eventuelt Sagsnr.: Sagen afgøres i: Udvikling af den politiske struktur Sagsbeskrivelse: Økonomiske konsekvenser: Vurdering: Indstillinger: Fagafdelingen indstiller Bilag: Beslutning i Udvikling af den politiske struktur den : Ingen emner til drøftelse. Side 7\n8 Udvikling af den politiske struktur, Underskriftsside Jane Findahl Pernelle Jensen Cecilie Roed Schultz Jean Brahe Susanne Eilersen Steen Wrist Ørts\n9 Bilag: 6.1. Spørgeskema borgere Udvalg: Udvikling af den politiske struktur Mødedato: 09. februar Kl. 16:00 Adgang: Åben Bilagsnr: 7865/15\n10 Spørgeskema borger Holdning til kommunalpolitik Der er forskellige synspunkter om kommunalpolitik i den offentlige debat. Hvor enig er du i følgende påstande om kommunalpolitik og kommunalpolitikerne i Fredericia Kommune? (Sæt ét kryds for hver påstand) Der er åbenhed i Byrådets arbejde Byrådspolitikere lytter gennemgående til de meninger, borgerne har Byrådet samarbejder med borgerne i udarbejdelsen af visioner og politikker Byrådet er med til at styrke lokaldemokratiet Det betyder ikke noget, hvad Byrådet siger. Det er alligevel Folketinget og regeringen, der bestemmer Kommunalpolitikken er så indviklet, at jeg synes, det er vanskeligt at finde ud af, hvad det drejer sig om Byrådet i Fredericia er nytænkende i deres arbejde Helt enig Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvist uenig Helt uenig Ved ikke I nedenstående finder du igen en række udsagn. Du bedes sætte kryds ved de tre udsagn, som du finder, er vigtigst i kommunalpolitik. (Sæt tre kryds) At der er åbenhed i Byrådets arbejde At byrådspolitikere lytter til de meninger, borgerne har At byrådet samarbejder med borgerne i udarbejdelsen af visioner og politikker 1\n11 At byrådet er med til at styrke lokaldemokratiet At beslutninger der har indflydelse på min hverdag træffes lokalt At det er let at finde ud af, hvad kommunalpolitikken drejer sig om At byrådet i Fredericia er nytænkende i deres arbejde Kendskab til kommunalpolitik Hvor interesseret er du i kommunalpolitiske spørgsmål? Meget Noget Kun lidt Slet ikke Ved ikke interesseret interesseret interesseret interesseret Hvor tit diskuterer du kommunalpolitiske spørgsmål med venner, familie eller kolleger? Ofte Af og til Kun sjældent Aldrig Ved ikke Kender du navnet på borgmesteren i Fredericia? Ja Nej Hvor mange af Fredericia Kommunes byrådspolitikere kender du navnene på? Ingen\n12 10-14 Flere end 15 Hvor meget kendskab vil du sige, du har til Fredericia Kommunes overordnede mål og visioner? Meget Noget Kun lidt Intet Ved ikke Hvor meget kendskab vil du sige, du har til de emner, der er på byrådsmøderne? Meget Noget Kun lidt Intet Ved ikke Hvor godt informeret mener du, at du er med hensyn til, hvad der sker kommunalpolitisk i Fredericia? (Sæt et kryds) Meget informeret Noget informeret Kun lidt informeret Slet ikke informeret Ved ikke Hvor får du primært information om kommunalpolitik fra? (Prioriter) Lokal TV Lokal presse (aviser) Lokal radio Kommunens hjemmeside Dagsordenspunkter fra udvalgs- og byrådsmøderne Som tilhører på byrådsmøderne Dialog med byrådspolitikerne Fra familie, naboer, bekendte Andet:\n13 Jeg har overvejet at stille op til Byrådet? Ja Nej Har du forslag til andre eller nye måder hvorpå Byrådet kan informere kommunens borgere om kommunalpolitiske spørgsmål? (Angiv hvilke) 4\n15 Deltagelse i kommunalpolitik Har du inden for det sidste år: (Sæt ét kryds for hvert spørgsmål) Deltaget i borgermøder vedrørende lokalplaner, nye politikker mm. Været tilhører ved et Byrådsmøde Deltaget i møde eller diskussion om kommunale forhold inden for foreninger, organisationer, partier, bestyrelser (f.eks. skolebestyrelse) eller lignende Deltaget i underskriftsindsamlinger, aktioner eller demonstrationer vedrørende kommunale forhold Kontaktet medlemmer af Byrådet for at give dine synspunkter til kende Afgivet høringssvar på beslutninger truffet af Byrådet Kontaktet pressen, skrevet læserbreve eller lignende om forhold i Fredericia Kommune Ja Nej I hvor høj grad mener du, at byrådspolitikerne er til stede/synlige i lokalsamfundet? I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke Hvor godt fungerer dialogen mellem byrådet og borgerne i Fredericia Kommune? Hvor vigtigt er det, at byrådspolitikerne er tilgængelige for borgerne? Meget vigtigt Vigtigt Hverken /eller Ikke vigtigt Slet ikke vigtigt Ved ikke 6\n16 Hvor vigtigt mener du, det er, at borgerne deltager aktivt, når der træffes vigtige lokale beslutninger af byrådet? Meget vigtigt Vigtigt Kun lidt vigtigt Slet ikke vigtigt Ved ikke I hvor høj grad mener du, at du har mulighed for at deltage aktivt, når byrådet træffer vigtige lokale beslutninger? I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke I hvor høj grad mener du, at der er behov for nye måder at samarbejde med byrådet på? I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke 7\n17 Har du forslag til nye måder at samarbejde med byrådet på? Har du øvrige kommentarer til samarbejdet mellem borgere og byrådet? 8\n18 Afslutning I forbindelse med denne evaluering af byrådets arbejde, vil vi gerne gennemføre 3 fokusgruppeinterviews med ca. 20 af kommunens indbyggere, hvor vi dykker dybere ned i nogle af de temaer, som du er blevet spurgt om i dette spørgeskema. Der vil dermed være 6-7 borgere tilstede ved hvert interview. Interviewene vil foregå i løbet af april Kunne du tænke dig at være en af de borgere, som vi interviewer? Ja Nej Hvis ja, så vil vi meget gerne bede om din adresse. Du vil blive kontaktet, hvis du bliver udvalgt til at være en del af fokusgruppeinterviewene. (angiv adresse) 9\n19 Bilag: 6.2. Spørgeskema erhverv Udvalg: Udvikling af den politiske struktur Mødedato: 09. februar Kl. 16:00 Adgang: Åben Bilagsnr: 7867/15\n20 Spørgeskema erhverv Baggrund Branche (Sæt et kryds) Landbrug, gartneri og skovbrug Fiskeri og akvakultur Industri Byggeri og anlæg Transport Handel Turisme Serviceerhverv Andet Antal ansatte (sæt et kryds)\n21 Holdning til kommunalpolitik Der er forskellige synspunkter om kommunalpolitik i den offentlige debat. Hvor enig er I i følgende påstande om kommunalpolitik og kommunalpolitikerne i Fredericia Kommune? (Sæt ét kryds for hver påstand) Der er åbenhed i Byrådets arbejde Byrådspolitikere lytter gennemgående til de meninger, virksomhederne har Byrådet samarbejder med virksomhederne i udarbejdelsen af visioner og politikker Byrådet er med til at styrke lokaldemokratiet Byrådets beslutninger har stor indflydelse på erhvervslivet i kommunen Kommunalpolitikken er så indviklet, at det er vanskeligt at finde ud af, hvad det drejer sig om Byrådet i Fredericia er nytænkende i deres arbejde Helt enig Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvist uenig Helt uenig Ved ikke I nedenstående finder du igen en række udsagn. Du bedes sætte kryds ved de tre udsagn, som du finder, er vigtigst i kommunalpolitik. (Sæt tre kryds) At der er åbenhed i Byrådets arbejde At byrådspolitikere lytter til de meninger, virksomhederne har At byrådet samarbejder med virksomhederne i udarbejdelsen af visioner og politikker At byrådet er med til at styrke lokaldemokratiet At beslutninger der har indflydelse på det lokale erhvervsliv træffes lokalt 2\n22 At det er let at finde ud af, hvad kommunalpolitikken drejer sig om At byrådet i Fredericia er nytænkende i deres arbejde Kendskab til kommunalpolitik Hvor interesseret er I i kommunalpolitiske spørgsmål? Meget Noget Kun lidt Slet ikke Ved ikke interesseret interesseret interesseret interesseret Hvor tit diskuterer I kommunalpolitiske spørgsmål med det øvrige erhvervsliv? Ofte Af og til Kun sjældent Aldrig Ved ikke Hvor meget kendskab har I til Fredericia Kommunes overordnede mål og visioner? Meget kendskab Noget kendskab Kun lidt kendskab Intet kendskab Ved ikke Hvor meget kendskab har I til de emner, der er på byrådsmøderne? Meget kendskab Noget kendskab Kun lidt kendskab Intet kendskab Ved ikke 3\n23 Hvor godt informeret er I med hensyn til, hvad der sker kommunalpolitisk i Fredericia? (Sæt et kryds) Meget informeret Noget informeret Kun lidt informeret Slet ikke informeret Ved ikke Hvor får I primært information om kommunalpolitik fra? (Prioriter) Lokal TV Lokal presse (aviser) Lokal radio Kommunens hjemmeside Dagsordenspunkter fra udvalgs- og byrådsmøderne Som tilhører på byrådsmøderne Dialog med byrådspolitikerne Fra erhvervsforeninger Andet: Har I forslag til andre eller nye måder hvorpå Byrådet kan informere kommunens virksomheder om kommunalpolitiske spørgsmål? (Angiv hvilke) 4\n25 Deltagelse i kommunalpolitik Har I inden for det sidste år: (Sæt ét kryds for hvert spørgsmål) Deltaget i borgermøder vedrørende lokalplaner, nye politikker mm. Været tilhører ved et Byrådsmøde Deltaget i møde eller diskussion om kommunale forhold inden for foreninger, organisationer, partier, bestyrelser eller lignende Kontaktet medlemmer af Byrådet for at give jeres synspunkter til kende Afgivet høringssvar på beslutninger truffet af Byrådet Kontaktet pressen, skrevet læserbreve eller lignende om forhold i Fredericia Kommune Ja Nej I hvor høj grad mener I, at byrådspolitikerne er til stede/synlige i erhvervslivet? I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke I hvor høj grad fungerer dialogen mellem byrådet og virksomhederne i Fredericia Kommune? I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke Hvor vigtigt er det, at byrådspolitikerne er tilgængelige for virksomhederne? Meget vigtigt Vigtigt Hverken /eller Ikke vigtigt Slet ikke vigtigt Ved ikke 6\n26 Hvor vigtigt mener I, det er, at virksomhederne deltager aktivt, når der træffes vigtige lokale beslutninger af byrådet? Meget vigtigt Vigtigt Hverken /eller Ikke vigtigt Slet ikke vigtigt Ved ikke I hvor høj grad mener I, at I som virksomhed har mulighed for at deltage aktivt, når byrådet træffer vigtige lokale beslutninger? I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke I hvor høj grad mener I, at der er behov for nye måder at samarbejde med byrådet på? I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke 7\n27 Har I forslag til nye måder at samarbejde med byrådet på? Har I øvrige kommentarer til samarbejdet mellem virksomhederne og byrådet? 8\n28 Afslutning I forbindelse med denne evaluering af byrådets arbejde, vil vi gerne gennemføre 1-2 fokusgruppeinterviews med et udvalg af kommunens virksomheder, hvor vi dykker dybere ned i nogle af de temaer, som I er blevet spurgt om i dette spørgeskema. Interviewene vil foregå i løbet af april Kunne I tænker jer at deltage i et fokusgruppeinterview? Ja Nej Hvis ja, så vil vi meget gerne bede om en adresse, hvor vi kan kontakte jer på. I vil blive kontaktet, hvis I bliver udvalgt til at være en del af fokusgruppeinterviewene. (angiv adresse) 9\n29 Bilag: 6.3. Spørgeskema politikere Udvalg: Udvikling af den politiske struktur Mødedato: 09. februar Kl. 16:00 Adgang: Åben Bilagsnr: 7862/15\n30 Spørgeskema byråd Baggrund Køn (sæt kryds) M K Din alder (sæt kryds) Politisk ståsted (ligger dit parti i blå blok eller i rød blok) (sæt kryds) Blå Rød Hvor mange år har du i alt været medlem af byrådet? (Angiv det samlede antal år, du har siddet i byrådet, uanset om det har været i en sammenhængende periode) (sæt kryds) 0-4 år 5-9 år år 15 år eller derover 1\n31 Praktik De næste spørgsmål omhandler de praktiske rammer omkring dit arbejde som byrådspolitiker. Hvor tilfreds er du med følgende forhold i dit virke som byrådspolitiker? (Sæt ét kryds for hvert forhold) Meget tilfreds Noget tilfreds Hverken tilfreds eller utilfreds Noget utilfreds Meget utilfreds Ved ikke IT-udstyr E-dagsorden Telefon IT-support (såvel programmer som hardware) Uddannelsestilbud til dig som byrådspolitiker fra Fredericia Kommune Antal møder (herunder udvalgsmøder, byrådsmøder, formøder, møder med fagchefer/direktører mv.) Tidspunkterne for møderne Hvor mange timer om ugen bruger du gennemsnitligt på følgende aktiviteter: (Hvis du ikke bruger nogle timer, bedes du angive 0 i feltet ud for denne) Forberedelse til byrådsmøder Deltagelse i byrådsmøder Gennemsnitligt antal timer pr. uge 2\n32 Forberedelse til udvalgsmøder Deltagelse i udvalgsmøder Deltagelse bestyrelser, råd, nævn og lign Høringer, konferencer og kurser uden for rådhuset Deltagelse i gruppe-. Parti-, og vælgerforeningsmøder Andre aktiviteter i relation til byrådsarbejdet Hvordan vurderer du arbejdsmængden i forbindelse med arbejdet som byrådspolitiker? (Sæt kryds) Arbejdsmængden er for stor Arbejdsmængden er passende Arbejdsmængden er for lille Ved ikke Du bedes angive, hvor tilfreds du er med og hvor vigtigt du synes følgende forhold er i forbindelse med dagsordenpunkter til udvalgsmøderne (bemærk du skal udelukkende forholde dig til længde, antal mv. Der kommer spørgsmål omkring indholdet af dagsordenpunkterne senere i spørgeskemaet) Hvor tilfreds er du med følgende forhold i forbindelse med dagsordenspunkter til udvalgsmøderne? (Sæt ét kryds for hvert forhold) Hvor vigtigt synes du, det er? (Sæt ét kryds for hvert forhold) Antallet af dagsordenspunkter Længden på dagsordenspunktern e Antallet af bilag Tidspunktet for modtagelse af dagsordner inden udvalgsmødet Mege t tilfreds Noge t tilfreds Hver - ken tilfreds eller utilfreds Noge t utilfreds Mege t utilfreds Ve d ikk e Mege t vigtig t Noge t vigtig t Ikke ret vigtig t Slet ikke vigtig t Ve d ikk e 3\n33 Har du bemærkninger og forslag til den praktiske del af dit arbejde som byrådspolitiker? Politik De følgende spørgsmål omhandler udvalgstruktur, indhold og form på møder i både udvalg og byråd, samarbejde på tværs af udvalg og politikere samt samarbejde med administrationen mv. Udvalg og møder Hvordan vurderer du antallet af udvalg i Fredericia Kommune? (Sæt kryds) Der er for mange udvalg Antallet af udvalg er passende Der er for få udvalg Ved ikke Hvor enig eller uenig er du i følgende udsagn? (Sæt kryds ud for hvert udsagn) Kompetenceområder og snitflader mellem udvalgene er hensigtsmæssige Kompetenceområder og snitflader mellem udvalg og byråd er hensigtsmæssige Der er stor mulighed for at sikre helhedstænkning på tværs af udvalgene Der samarbejdes ofte på tværs af udvalg Udvalgene dækker alle relevante Helt enig Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvist uenig Helt uenig Ved ikke 4\n34 politikområder Har du bemærkninger og forslag til antallet af udvalg og udvalgsarbejde? Hvor enig eller uenig er du i følgende udsagn om udvalgsmødernes form, indhold og afvikling? Du bedes angive en samlet vurdering af udsagnene på tværs af de udvalg, som du sidder i. Du får lejlighed til at uddybe i bemærkningsfeltet efterfølgende, da der kan være forskel på udvalgene. (Sæt kryds ud for hvert udsagn) Udvalgsmøderne ledes på en hensigtsmæssig måde Mødeformen giver god mulighed for at drøfte politiske visioner og strategier Der er en klar styring af møderne Man behandler for mange enkeltsager og taler for lidt om de overordnede målsætning De fleste møders beslutninger er fastlagt i forvejen af gældende love, cirkulærer og andre centrale regler Udvalgene har stor beslutningskraft Dialogen fungerer rigtig godt på udvalgsmøderne Der er et passende antal embedsmænd tilstede på møderne Helt enig Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvist uenig Helt uenig Ved ikke Bemærkninger og forslag til udvalgsmødernes indhold og afvikling: Hvor enig eller uenig er du i følgende udsagn om byrådsmødernes form, indhold og afvikling? (Sæt kryds ud for hvert udsagn) 5\n35 Byrådsmøderne ledes på en hensigtsmæssig måde Mødeformen giver god mulighed for at drøfte politiske visioner og strategier Der er en klar styring af møderne Byrådsmøderne bruges til at drøfte de vigtigste emner Man behandler for mange enkeltsager og taler for lidt om de overordnede målsætning De fleste møders beslutninger er fastlagt i forvejen af gældende love, cirkulærer og andre centrale regler Byrådet har stor beslutningskraft Byrådet konfirmerer blot beslutninger truffet i udvalgene Dialogen fungerer rigtig godt på temamøderne Der er et passende antal embedsmænd tilstede på møderne Helt enig Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvist uenig Helt uenig Ved ikke Bemærkninger og forslag til byrådsmødernes indhold og afvikling: Hvor enig eller uenig er du i følgende udsagn om temamødernes form, indhold og afvikling? (Sæt kryds ud for hvert udsagn) Temamøderne ledes på en hensigtsmæssig måde Mødeformen giver god mulighed for at drøfte politiske visioner og strategier Temamøderne giver stor værdi for mit arbejde i byrådet Helt enig Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvist uenig Helt uenig Ved ikke 6\n36 Det er de rigtige temaer, der bliver drøftet Dialogen fungerer rigtig godt på temamøderne Bemærkninger og forslag til temamødernes indhold og afvikling: Samarbejde og information I hvor høj grad fungerer dit samarbejde med de øvrige byrådspolitikere? (Sæt kryds) I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke I hvor høj grad fungerer samarbejdet på tværs af politiske partier? (Sæt kryds) I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke I hvor høj grad mener du, at der er et godt samarbejde på tværs af fagudvalg? (Sæt kryds) I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke I hvor høj grad mener du, at der er et godt samarbejde mellem byråd og fagudvalg? (Sæt kryds) I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke Bemærkninger og forslag til politisk samarbejde: 7\n37 Fungerer samarbejdet mellem politikere og administration tilfredsstillende? (sæt et kryds) I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Ved ikke Hvordan vurderer du kvaliteten af den politiske servicering fra administrationen? (Sæt kryds) Meget høj kvalitet Høj kvalitet Lav kvalitet Meget lav kvalitet Ved ikke Hvor enig eller uenig er du i følgende udsagn om informationsgrundlaget for og understøttelsen af det politiske arbejde? (Sæt kryds ud for hvert udsagn) Dagsordenpunkterne er lette at forstå Indstillingerne fra administrationen er tydelige Informationsmaterialerne er kommenteret i tilstrækkeligt omfang med blik for sagens politiske kerne Dagsordenpunkterne giver mig mulighed for at træffe beslutninger på et oplyst grundlag Jeg har overblik over hvilke sager/emner, der skal behandles hvornår Der er et godt samspil mellem administration og politikere i udarbejdelsen af dagsordnerne til udvalgs- og byrådsmøder Helt enig Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvist uenig Helt uenig Ved ikke 8\n38 Bemærkninger og forslag til samarbejdet med administrationen: Hvordan vurderer du informationsniveauet fra borgmester til de øvrige medlemmer af byrådet? (Sæt kryds) Meget højt niveau Højt niveau Lav t niveau Meget lavt niveau Ved ikke Hvordan vurderer du informationsniveauet fra udvalgsformænd til de øvrige medlemmer af byrådet? (Sæt kryds) Meget højt niveau Højt niveau Lav t niveau Meget lavt niveau Ved ikke Dit politiske arbejde I hvor høj grad har du mulighed for at være dagsordensættende i dit byrådsarbejde? (Sæt kryds) I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Ved ikke Hvor enig eller uenig er du i følgende udsagn omkring dit politiske arbejde i byrådet det seneste år? (sæt kryds ud for hvert udsagn) Jeg har haft afgørende indflydelse på betydelige sager, der har været behandlet i byrådet Jeg har flere gange været med til at sætte nye emner på Helt enig Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvist uenig Helt uenig Ved ikke 9\n39 dagsordnen til Byråds- eller udvalgsmøder Jeg har fået gennemført flere af mine lokale mærkesager Jeg har sat markante aftryk på kommunens budget for 2015 Har du poster i bestyrelser, råd eller nævn på baggrund af din plads i byrådet? Ja Nej Hvis ja, hvor mange? (angiv antal) Hvad får byrådet ud af, at du sidder i bestyrelsen, rådet eller nævnet? 10\n40 Demokrati I hvor høj grad informerer byrådet borgerne, erhvervslivet og foreningerne om politiske visioner og strategier? (Sæt kryds) I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke I hvor høj grad fungerer dialogen med (Sæt kryds) Borgerne i Fredericia Kommune? Erhvervslivet i Fredericia Kommune? Foreningerne i Fredericia Kommune? I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke Når byrådet træffer vigtige lokale beslutninger, hvor vigtigt er det, at (Sæt kryds) Borgerne deltager aktivt, Erhvervslivet deltager aktivt Foreningerne deltager aktivt Meget vigtigt Vigtigt Lidt vigtigt Slet ikke vigtigt Ved ikke I hvor høj grad involverer byrådet borgerne, erhvervslivet og foreningerne i udformningen af politikker? (Sæt kryds) I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke 11\n41 I hvor høj grad bør borgere, erhvervsliv og foreninger engageres mere i de politiske projekter? (Sæt kryds) I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke Er der behov for nye måder at samarbejde med borgere, erhvervsliv og/eller foreninger på? (Sæt kryds) Ja Nej Hvis ja, hvilke nye måder kunne det være? (Beskriv) 12\n42 Bilag: 6.4. Spørgeskema foreninger Udvalg: Udvikling af den politiske struktur Mødedato: 09. februar Kl. 16:00 Adgang: Åben Bilagsnr: 7863/15\n43 Spørgeskema erhverv Baggrund Type forening (Afhænger af udvalgets beslutning) (Sæt et kryds) Sports/idrætsforening Andet Antal medlemmer 1\n44 Holdning til kommunalpolitik Der er forskellige synspunkter om kommunalpolitik i den offentlige debat. Hvor enig er I i følgende påstande om kommunalpolitik og kommunalpolitikerne i Fredericia Kommune? (Sæt ét kryds for hver påstand) Der er åbenhed i Byrådets arbejde Byrådspolitikere lytter gennemgående til de meninger foreningerne har Byrådet samarbejder med foreninger i udarbejdelsen af visioner og politikker Byrådet er med til at styrke lokaldemokratiet Byrådets beslutninger har stor indflydelse på foreningslivet i kommunen Kommunalpolitikken er så indviklet, at det er vanskeligt at finde ud af, hvad det drejer sig om Byrådet i Fredericia er nytænkende i deres arbejde Helt enig Delvist enig Hverken enig eller uenig Delvist uenig Helt uenig Ved ikke I nedenstående finder du igen en række udsagn. Du bedes sætte kryds ved de tre udsagn, som du finder, er vigtigst i kommunalpolitik. (Sæt tre kryds) At der er åbenhed i Byrådets arbejde At byrådspolitikere lytter til de meninger, foreningerne har At byrådet samarbejder med foreninger i udarbejdelsen af visioner og politikker At byrådet er med til at styrke lokaldemokratiet At beslutninger der har indflydelse på det lokale foreningssliv træffes lokalt 2\n45 At det er let at finde ud af, hvad kommunalpolitikken drejer sig om At byrådet i Fredericia er nytænkende i deres arbejde Kendskab til kommunalpolitik Hvor interesseret er I i kommunalpolitiske spørgsmål? Meget Noget Kun lidt Slet ikke Ved ikke interesseret interesseret interesseret interesseret Hvor tit diskuterer I kommunalpolitiske spørgsmål med andre foreninger? Ofte Af og til Kun sjældent Aldrig Ved ikke Hvor meget kendskab har I til Fredericia Kommunes overordnede mål og visioner? Meget Noget Kun lidt Intet Ved ikke Hvor meget kendskab har I til de emner, der er på byrådsmøderne? Meget Noget Kun lidt Intet Ved ikke 3\n46 Hvor godt informeret er I med hensyn til, hvad der sker kommunalpolitisk i Fredericia? (Sæt et kryds) Meget informeret Noget informeret Kun lidt informeret Slet ikke informeret Ved ikke Hvor får I primært information om kommunalpolitik fra? (Prioriter) Lokal TV Lokal presse (aviser) Lokal radio Kommunens hjemmeside Dagsordenspunkter fra udvalgs- og byrådsmøderne Som tilhører på byrådsmøderne Dialog med byrådspolitikerne Andet: Har I forslag til andre eller nye måder hvorpå Byrådet kan informere kommunens foreninger om kommunalpolitiske spørgsmål? (Angiv hvilke) 4\n48 Deltagelse i kommunalpolitik Har I inden for det sidste år: (Sæt ét kryds for hvert spørgsmål) Deltaget i borgermøder vedrørende lokalplaner, nye politikker mm. Været tilhører ved et Byrådsmøde Deltaget i møde eller diskussion om kommunale forhold inden for foreninger, organisationer, partier, bestyrelser eller lignende Kontaktet medlemmer af Byrådet for at give jeres synspunkter til kende Afgivet høringssvar på beslutninger truffet af Byrådet Kontaktet pressen, skrevet læserbreve eller lignende om forhold i Fredericia Kommune Ja Nej I hvor høj grad mener du, at byrådspolitikerne er til stede/synlige i foreningsslivet? I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke I hvor høj grad fungerer dialogen mellem byrådet og foreningerne i Fredericia Kommune? I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke Hvor vigtigt er det, at byrådspolitikerne er tilgængelige for foreningerne? Meget vigtigt Vigtigt Kun lidt vigtigt Slet ikke vigtigt Ved ikke Hvor vigtigt mener I, det er, at foreningerne deltager aktivt, når der træffes vigtige lokale beslutninger af byrådet? Meget vigtigt Vigtigt Kun lidt vigtigt Slet ikke vigtigt Ved ikke 6\n49 I hvor høj grad mener I, at I som forening har mulighed for at deltage aktivt, når byrådet træffer vigtige lokale beslutninger? I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke I hvor høj grad mener I, at der er behov for nye måder at samarbejde med byrådet på? I meget høj grad I nogen grad I lav grad I ingen grad Ved ikke 7\n50 Har I forslag til nye måder at samarbejde med byrådet på? Har I øvrige kommentarer til samarbejdet mellem foreninger og byrådet? 8\n51 Afslutning I forbindelse med denne evaluering af byrådets arbejde, vil vi gerne gennemføre 1-2 fokusgruppeinterviews med et udvalg af kommunens foreninger, hvor vi dykker dybere ned i nogle af de temaer, som I er blevet spurgt om i dette spørgeskema. Interviewene vil foregå i løbet af april Kunne I tænker jer at deltage i et fokusgruppeinterview? Ja Nej Hvis ja, så vil vi meget gerne bede om en adresse, hvor vi kan kontakte jer på. I vil blive kontaktet, hvis I bliver udvalgt til at være en del af fokusgruppeinterviewene. (angiv adresse) 9


Afgangsudstilling på KADK: Bud på bæredygtige samfundsløsninger\nMed tøj af bioplast, stormflodssikring af Amager og ny grøn pakketransport via metroen, så giver sommerens 239 nyuddannede arkitekter og designere os spændende bud på, hvordan vi tackler klimaudfordringerne og indretter os bæredygtigt.\nKøbenhavns metro kører også i ydertimerne om natten. I stedet for mennesker fragter metrotogene varer og pakker, som byens borgere kan hente næste dag på den nærmeste metrostation.\nTo nyuddannede arkitekter står bag et forslag til et bæredygtigt distributionsnet af varer i København. Hvis man fylder et enkelt metrotog med varer i stedet for passagerer, kan man fjerne hele syv lastbiler fra vejene. Samtidig bliver de halvtomme parkeringsdæk til cykler brugt som pakkecentraler. På den måde kan man udnytte eksisterende bygninger, holde store varehaller ude af byen og nedbringe Co2-udslippet fra transport.\nProjektet er af Jana Possehn og Meggan Collins og er blot ét ud af 239 på sommerens afgangsudstilling ”LØSNINGER” på KADK – Det Kongelige Danske Kunstakademis Skoler for Arkitektur, Design og Konservering, der åbner den 21. juni på Holmen i København. KADK har haft fokus på FN’s Verdensmål siden 2016 og alle kandidatstuderende er blevet bedt om at relatere deres afgangsprojekter til målene. I år har kandidaterne bl.a. stor opmærksomhed på grønne løsninger inden for klima, alternativ energi, genbrug og natur. Lene Dammand Lund, rektor, KADK, siger:\n- Jeg er meget stolt over årets flotte og vigtige afgangsprojekter. De viser klart, at de studerende har taget FN’s 17 Verdensmål til sig, og omsat dem til bæredygtige løsningsforslag som samtidig udvikler vores identitet og kultur. Det er dét, vi har brug for.\nInterview med rektor for KADK, Lene Dammand Lund: Forskning og design skal gå hånd i hånd\nMode i bioplast og stormflodssikring\nModeindustrien er en af de helt store klimasyndere globalt. Derfor har designer Mats Beckman udforsket mulighederne i et nyt bæredygtigt materiale: fleksibel, komposterbar bioplast, der baserer sig på majsstivelse, som let kan nedbrydes og indgå i naturen igen. Ved hjælp af en 3D-pen skaber han smukke og sirlige mønstre, der med varmepres bliver sat sammen til skjorter, shorts og taske.\nDesigner Julie Skotting tager fat i en anden vinkel på bæredygtighed, nemlig hvordan vi skaber helbredende og trygge rammer til børn, der er indlagt på BørneRiget. Hun har designet en tremmesofa, der giver en hjemlig følelse på hospitalsstuen: I dagtimerne kan den fungere som et dagligstuemøbel, og om aftenen kan den foldes ud til en seng, som en forældre kan sove i tæt ved barnet.\nBlandt arkitekterne er der et direkte svar på, hvordan vi tackler truslen fra stormfloder i fremtiden. Felicia Amdrup Laugesen og Maria Holst Petersen har lavet et forslag til et sikringsanlæg mod havet på sydspidsen af Amager. Det består af fire meter høje græsklædte diger og murforløb, der både fungerer som værn og giver mulighed for nye rekreative naturoplevelser.\nInterview med forskerne Anne Beim og Ulrik Stylsvig Madsen fra CINARK: Materialerne skal diktere arkitekturen\nUdstillingsdato: 21.06.2019 - 16.08.2019\nTidspunkt: 11:00 - 18:00 alle dage – gratis adgang\nAdresse: Meldahls Smedie; KADK; Danneskiold-Samsøes Allé 51; 1435 København


Køb Microsoft Office Office Home & Business 2016 - Pris 1599 DKK\nRegular price: 1599.0000 1599\nMed denne version af kontorprogrammet fra Microsoft får du praktiske værktøjer til tekstbehandling, regneark, præsentationer, tage noter og håndtering af e-mails.\nMicrosoft Office Home & Business indeholder derfor følgende moduler:\nDu kan installere softwaren på både 32-bit og 64-bit computere. Sproget er dansk.\nBemærk, at denne udgave af Microsoft Office Home & Business er "OEM" - det betyder, at licensnøglen ikke knytter sig til din Microsoft-konto, men til computerens bundkort/hardware.\nArbejde med Office 2016\nDe nyeste versioner af dine uundværlige Microsoft Office moduler indbefatter Outlook til at sørge for, at dit hjemme- og arbejdsliv er velorganiseret og du har alle relevante redskaber til rådighed.\nOpret tiltalende dokumenter med professionelt udeende - hvad enten du sidder ved dit arbejdsbord, eller er på farten. Dine indstillinger følger med dig rundt. Log ind på din konto og genoptag dit arbejde lige nøjagtig dér, hvor du forlod det. Gem filer i din cloud-harddisk kaldet SkyDrive. Microsoft Office lagrer dine dokumenter i SkyDrive, således at dine notater, fotos og filer altid er tilgængelige.\nSørg for at familien er velorganiseret. Brug Outlook e-mail, delte kalendere og hjælpeprogrammer til at styre hjemme- og arbejdsposten på samme tid. Del filer på en nem måde. Send et link eller brug gratis Office Web Apps til at se dem og redigere dem, hvis du logger på fra en anden computer end din egen.\nArbejd med media på en nem måde. Drag og drop billeder, videoer og online media til filer og hent indhold fra PDF filer lige ind i Word. Brug en skabelon fra Word; PowerPoint eller Excel, så du er fri for at opfinde den runde tallerken påny.\n7 GB SkyDrive lagring\nAlle Microsoft Office og SkyDrive brugere modtager gratis 7 GB lagringsplads som kan benyttes til lagring af alle typer af filer og data. Upload dokumenter, fotos, præsentationer og meget mere og få så adgang til dem fra en computer, eller en mobiltelefon. Yderligere lagerplads kan købes med din SkyDrive desktop applikation installeret på din computer og dine dokumenter er også tilgængelige online.\nDit Microsoft Office når du ikke er hjemme\nFree Office Web Apps er synkroniseret med din OneDrive konto, således at du kan få adgang til, se, åbne, redigere og dele dine dokumenter, fotos og andre filer fra en hvilken som helst internetforbundet computer eller mobilenhed, som kører en understøttet browser.\nDu anmelder: Microsoft Office Home & Business


Katherina efter skilsmisse: Jeg flytter fra Peter - Her & Nu\nKatherina efter skilsmisse: Jeg flytter fra Peter\nNu løfter parret sløret for nogle af deres fremtidsplaner.\nAf Louise Vilsbøl - 13. juni 2017 kl. 08:43\nDet var noget af en bombe, Peter og Katherina smed i sidste uge, da de pludselig og tilsyneladende ud af det blå afslørede, at de skulle skilles efter tre og et halvt års ægteskab.\n– Ja, så gik den ikke længere. Vi er blevet skilt. Nu skal vi så have samlet alle enderne, så hvad der præcist skal ske herfra ved vi ikke og kan derfor heller ikke svare på en masse spørgsmål, skrev Peter på parrets blog. De bekræftede bruddet overfor Realityportalen, men havde ikke yderligere kommentarer til det.\nNu er nogle af enderne dog samlet. De to har i hvert fald besluttet, at det er Katherina, der skal finde et andet sted at bo.\n– Vores familie har det godt. Vi er der stadig for hinanden i det omfang, det er nødvendigt, og hjælper hinanden igennem dagligdagen. Jeg skal snart ud og kigge på en lejlighed. Det hele virker så uvirkeligt. Men under omstændighederne har vi det godt, skriver Katherina på deres fælles blog og fastslår, at de trods alt holder en pæn tone i familien.\n– Vi har stadig ikke fået fremtiden helt på plads, men vi kan i det mindste snakke pænt om tingene! Så langt så godt.\nDet fremgår ikke, om Peter har i sinde at blive i det hus, de for få måneder siden på året rykkede ind i på Mors, og som de har arbejdet på højtryk for at sætte i stand. Hele familien flyttede til Mors sidste efterår for at komme væk fra Vejle og være tættere på Katherinas mor, som de boede hos de første mange måneder.\nBåde Peter og Katherina har fået mange henvendelser fra bekymrede fans, som vil vise deres støtte. Men det er ikke kun beskeder fra fans, der fylder i indbakken.\n– Er blevet tilbudt at medvirke i et nyt tv-program, meeen no thanks. Der skal styr på livet, og lige nu går det helt skævt med vægten! Den dag vi offentliggjorde nyheden, havde jeg 3 slags ost på min pizza. Ja, det er sgu ikke fedt at sidde og erkende, at jeg har mistet grebet fuldstændig. Jeg kommer til at starte fra bunden af med mit vægttab, skriver Katherina.\nLÆS OGSÅ: ‘De unge mødre’-Katherina genforenet med Michas\nParret har tidligere fortalt, at de var uenige om, hvorvidt de skulle være med i ‘De unge mødre’ igen, men her var det dog Peter, der var åben for muligheden, mens Katherina fastslog, at hendes dage på tv-skærmen var forbi.


Sekretærens beretning 2002\nDet Danske Akademi skal ifølge isin fundats arbejde for sprog og ånd, især inden for litteraturen; gennem prisuddelinger fremhæver akademiet værker, forfatterskaber og personer, der har bidraget til dette. Det DANSKE Akademi, ja man kan blive helt betænkelig ved den inflation, der er gået i brugen af ordet ’dansk’, og den drejning, det kan tage i retning af blive anvendt som skjold mod andre - eller det, der er værre. Akademiet har nu ikke lukket sig om det nationale, det uddeler oversætterpriser og vekselvirker med litterære kredse i udlandet. Vi har regelmæssig kontakt med det svenske og det norske akademi, vi har besøgt kolleger i Island, og næste år planlægger vi et møde med Det Franske Akademi, en slags akademisammenføring.\nDer er over 6000 forskellige sprog i verden; halvdelen af dem tales af under 10.000 personer, en fjerdedel af under 1000. Kun 3 procent af verdens sprog tales i Europa. I mange afrikanske og asiatiske lande tales der over 100 forskellige sprog; de mest truede sprog tales i samfund uden skriftsprog og med svagt udviklet infrastruktur. Dansk er et af verdens større sprog, blandt de 90-100 største, og det udfolder sig i et samfund med en, trods alt, veluddannet befolkning, der i almindelighed kan skrive og læse. Dansk har fra første færd vekselvirket med andre sprog, og det gør det stadig; på enkelte områder er det under pres, fx som videnskabssprog. I Sverige har man med rapporten Mål i Mund lagt op til en lov om svensk sprog. Den skal sikre svensk som samfundsbærende sprog, den skal kræve forståeligt og korrekt sprog i offentlig administration, og den skal fastslå alles ret til et modersmål, hvad enten det er svensk, finsk, urdu, farsi, kurdisk eller et andet indvandrersprog. Rapporten har vakt stor opmærksomhed i Sverige, og også i Danmark og Norge.\nEt af de gennemgående problemer i de sprogpolitiske debatter er, at så få er klar over, at sprog ikke bare er noget mellem mennesker, men i første række noget, der lever i én selv, holder sammen på forestillinger og erindringer; det er på en gang bærer af en individuel historie og én, man deler med andre. Sproget er også et element for kreative energier, og på sit modersmål klækker man flere ideer og får flere associationer end på andre sprog. Man kan kommunikere på fremmedsprog, og det skal man kunne, men man har sig selv og sin baggrund med på modersmålet. Man både tænker, føler, taler, skriver, handler og forhandler bedst på sit eget sprog.\nPresset fra engelsk og fremkomsten af samfund, der er blevet mere heterogene, har i store dele af Europa fremmet bevidstheden om sproget som kulturbærer og mødested mellem kulturer. Vi gør os flere tanker om, hvad vi skal med sproget, og hvad vi skal med kulturen. Som om man i øvrigt kunne vælge! Johannes Riis skrev for nylig i Politiken en skarpsindig kronik ”Hvad satan skal vi med stæren?”. Man er i disse år i stadig højere grad nødt til at svare på spørgsmål om, hvad vi skal med det ene og det andet, der har været betragtet som noget selvfølgeligt. Hvad skal vi med det danske sprog? spurgte en kronikør i Politiken; han mente, at vi skulle afskaffe det. Hvad skal vi med en dansk litteratur? Det har vi i akademiet drøftet som emne for en udskrivelse af en prisopgave. Det var nok ikke tænkeligt for 25 år siden, da man hverken talte om globalisering eller internationalisering og havde nok at gøre med at grine af slagtermester Rindal, der jo blot ønskede, at kunsten skulle forestille noget, hvad den jo altid har gjort, også når det ikke ser sådan ud.\nDet Danske Akademis sproglige anliggende er overvejende litterært. Litteratur kræver af sin læser fordybelse, koncentration og indlevelsesevne, læsning styrker fantasi og forestillingsevne – og fås uden recept. Akademiet har som andre litterære institutioner en god sag. Hvorfor så ikke gøre sig mere gældende? Jeg har i tidligere årsberetninger mere udførligt gjort rede for vores overvejelser og for vanskeligheden ved at tale med en mund, når der nu er så mange positioner. Forfattere er fx ikke altid enige om andet, end at det giver mening af beskæftige sig med litteratur! Mange af os mener noget om mange ting og skriver gerne kronikker og andre indlæg i kultur- og samfundsdebatten, men vi signerer individuelt. Hvis man oprettede ”det danske meningsakademi” med folk som Anne Knudsen, Georg Metz, Niels Højlund, Tøger Seidenfaden, Chr. Braad Thomsen, Bent Jensen, Uffe Østergaard, Jørgen Knudsen og 10-12 andre, ville det nok også være svært at nå til præcise fælles tilkendegivelser. Men der ville være mange individuelle synspunkter og holdninger.\nForfatterforeningerne tager sig af, hvad man med et misvisende ord kalder ”det faglige arbejde”, Litteraturrådet af det litteraturpolitiske. Akademiet arbejder på det litterære gebet uden fortegn, fremhæver det gode gennem prisoverrækkelser, holder forfatterarrangementer og fører samtaler. Enkelte såkaldte udmeldinger er det blevet til, og vi regner med, at sekretærens beretning, for fremtiden ikke kun tegner sekretærens synspunkter, men bliver til efter et par drøftelser i akademiet og herefter offentliggøres med henblik på at nå andre end dem, der har fundet vej til Kunstakademiet – efter indbydelse!\nAlle taler bringes med op til 7 års forsinkelse i akademiets syvårsbog. Mogens Brøndsted er ved at lægge sidste hånd på redigeringen af den kommende, hvori akademiets medlemmer skriver om afdøde medlemmer: Akademiets medlemmer er Benny Andersen , Thorkild Bjørnvig (nu passivt medlem), Torben Brostrøm, Suzanne Brøgger, Mogens Brøndsted, Inger Christensen, Jørgen Gustava Brandt, Sven Holm, Klaus Høeck, Per Kirkeby, Peter Laugesen, Jørn Lund, Klaus Rifbjerg, Tage Skou-Hansen, Jens Smærup Sørensen, Frederik Stjernfelt, Pia Tafdrup, Søren Ulrik Thomsen, Ole Wivel (nu passivt medlem) og Per Øhrgaard. Siden sidste årsfest har akademiet mistet tre medlemmer: Uffe Harder, Villy Sørensen og F.J.Billeskov Jansen, gennem mange år værdsatte og nu stærkt savnede medlemmer. - Akademiet har holdt månedlige møder på Rungstedlund, afholdt forfattermøde med oplæsning af endnu utrykte arbejder - og som hvert år læst og diskuteret litteratur med henblik på uddeling af priserne, som i år på Brian Mikkelsens initiativ er skattefri for modtagerne.\nPolitik og dannelse\nBirthe Rønn Hornbech er i en netop udkommet bog OMDANNELSE citeret for flg.:\n”Politikere læser for lidt. Det vil sige, det er løgn, for vi får mellem en og to tons papir om året. Men vi læser for lidt skønlitteratur, det, der er dannende. Det høres på debatterne i Folketinget.”\nHun udtaler sig også generelt om kulturpolitik: ”Kulturpolitikken skal ikke bestemmes af købmandsprincipper. Spirende talenter skal næres. Den kulturelle fødekæde skal næres, for den ene kunstart lever af og påvirker den anden. Udsultes fødekæden, dør vi som folk.”\nBirthe Rønn Hornbech mener, at politikere tager sig for lidt tid til at tænke over tilværelsen: ”Det moderne politiske klima hærges – i ræset efter vælgernes gunst – af åndløshed.”\nHvor meget tid en politiker har, eller tager, til litteraturlæsning, varierer sikkert meget. Men jeg skal for god ordens skyld gøre opmærksom på, at fra og med november 2002 er store dele af den litterære kulturarv ikke længere væk end den nærmeste computer. Skriv www.adl.dk, og en Aladdinshule af tekster, foreløbig 8.000 titler, står til rådighed. Det Danske Sprog- og Litteraturselskab og Det Kongelige Bibliotek har samarbejdet om at tilgængeliggøre, som det hedder, den klassiske danske litteratur fra Saxo til Sophus Claussen, altså litteratur, der ikke er belagt med rettighedshavere, som det også hedder. Man kan studere forfatterskaber, læse forfatterportrætter, søge efter citater osv., gøre studier i sprog og stil, alt sammen ganske gratis. Forlagene samarbejder i erkendelse af, at medierne ikke modarbejder hinanden, men har hver deres styrkesider. Og hvem kan holde ud at læse en roman på skærmen? Man kan måske via skærmlæsning motiveres for at anskaffe sig bogen.\nDet Danske Akademi er en del af en dannelseskultur, der videreføres og udvikles af nye generationer. Interessen for sprog og litteratur er usvækket og kombineres fint med studier af medier, kommunikation og retorik i moderne iscenesættelse, men skal der ske en værditilvækst, kan dannelse ikke alene defineres som et personligt, indvividuelt projekt. Det gør imidlertid en række af de unge kvikke hoveder, der udtaler sig i den nævnte nye bog om dannelse. Mange af dem har, med et tidstypisk udtryk, valgt at gøre livet til en dannelsesproces, hvis indhold de i vid udtrækning selv styrer. Men i en kulturel sammenhæng er dannelse ikke bare er en fri, suveræn og individuel proces (ordet skamrides af generationen), men fordrer både kundskaber, holdninger og adfærd inden for rammer, der ikke kun afstikkes af den enkelte.\nIKEA-direktør Peter Høgsted er en af dem, der udtaler sig. Den klassiske dannelse kender han så at sige kun i karikeret form som noget, man skal distancere sig fra, så man selv kan komme til at definere sit dannelsesprojekt - eller hvad man nu skal kalde det: ”Når vi prøver at være nysgerrige og åbne overfor tingene omkring os, kan man jo sige, at alting og ingenting virker dannende.” Der er tale om noget ”ekstremt individuelt”: ”Når man vokser op og har en indre proces, der forsøger at identificere hvem man er, og hvilke holdninger man har, så får man indkapslet sin livsvision”. Resten af samtalen er en tilsvarende vandring på sproglige stylter over et meget luftigt terræn. Hvad skal man sige til en ytring som ”Mangfoldighedsstrategien har som udgangspunkt, at vi som mennesker dybest set er mere ens end forskellige, men samtidig også er lige forskellige”?\nDagens prismodtagerne udvalgt, fordi de ikke har nok i deres eget dannelsesprojekt, men har bidraget positivt til dansk litteratur og kultur. Det vil Det Danske Akademi sige tak for.


Det betyder den nye cookie-lov for dig - Computerworld\nDet betyder den nye cookie-lov for dig\nNu bliver reglerne for dataregistrering strammet op. Her er dine nye rettigheder.\n4. marts 2011 kl. 12.19\nDanske hjemmesider skal meget snart til at oplyse bedre om, hvilke data de gemmer på din computer, og hvordan de bruger disse data.\nOm et par måneder træder der nemlig en ny lov i kraft, der i høj grad strammer op på, hvordan en hjemmeside-ejer skal håndtere de såkaldte cookies.\nEn cookie er en tekstfil, som kan gemmes på din computer, når du besøger en hjemmeside. Filen kan indeholde data om dig og dit besøg og kan blandt andet bruges til at logge dig ind automatisk.\nMen cookies giver også mulighed for, at registrere de hjemmesider, du besøger, for at målrette annoncer efter dine interesser.\nEn teknik som eksempelvis Google udnytter i stor stil.\nDu undgår dialogboks-helvede\nDe nye regler træder i kraft den 25. maj i år, og den præcise ordlyd er netop i høring nu. Men rammerne ligger fast, da loven er en dansk implementering af allerede eksisterende EU-regler.\nFor at undgå et dialogboks-helvede, hver gang du besøger en hjemmeside, så skal du ikke aktivt sige "ja tak", når en side vil gemme en cookie.\nDu giver altså automatisk accept til, at de sider, du besøger, må gemme datafilerne på din computer. Men til gengæld skal siderne fortælle dig om, hvad de gemmer om dig, og hvad informationerne bruges til.\nDu skal informeres i klart sprog\nI dag er informationer, om hvordan en hjemmeside bruger cookies, typisk gemt væk på en side om "privatlivspolitikker" - som oftest er svær at finde og skrevet på et jura-sprog, der er svært at forstå.\nDet er med de nye regler ikke godt nok.\nNår loven træder i kraft, skal informationerne være nemme at finde på hjemmesiden og være skrevet i et klart, præcist og letforståeligt sprog.\nDu skal have mulighed for at sige fra\nKan du ikke acceptere de vilkår, som hjemmesiden beskriver for dig, skal du have mulighed for at sige nej tak til, at hjemmesiden gemmer cookien på din computer.\nDer skal være en nem og direkte adgang til at afslå og tilbagekalde det automatiske samtykke, som du giver, når du benytter hjemmesiden.\nHertil skal siden også stille en letforståelig vejledning til rådighed.\nOverholder en hjemmeside ikke overstående regler, vil hjemmeside-indehaverne, når loven træder i kraft, kunne straffes med en bøde.\nSe din reklameprofil: Så meget ved Google om dig\nUkraine under hårdt hacker-angreb: Ministerier lukker websites ned på stribe\nLegepladsleverandør har gemt data på tidligere ansatte i over ni år: Nu er ex-medarbejderne ramt af stort datalæk\nPartner Account Manager – Nordic Market Team\nVil du være en del af IT-teamet i Årets Digitale Pensionsselskab?\nClient Management Specialist\nSpecialist i it-infrastruktur søges til it-virksomhed med branchens bedste vilkår\nSalesforce COE Architect\nIT-udviklere til Operativt Teknisk Center\nSenior Test Specialist\nSAP Analysis for Microsoft Office BOAN10\nMicrosoft MCSA SQL Server 2016/2017 – Database Administration\nVisio Programmering kursus\nSAP S4F40 Business Processes in SAP Cash Management in SAP S/4HANA


6. Godkendelse af dagsorden til mødet den 26. februar 2014\n7. Drøftelse af det lokalpolitiske råderum i beskæftigelsesindsatsen\n8. Drøftelse af aktuelle reformer på beskæftigelsesområdet\n9. Drøftelse af implementering af kontanthjælpsreform\n10. Beslutning om ændring af mål for ”En tættere kontakt og styrket dialog med de lokale virksomheder” i Beskæftigelsesplan 2014\n11. Orientering om proces for arbejdet med BeskæftigelsesPlan 2015 og ResultatRevision 2013\n12. Orientering om jobcenterets resultater på beskæftigelsesområdet\n13. Beslutning om tilretning af udbudsstrategi i anledning af nye regler om sociale klausuler\n14. Orientering til møde 26. februar 2014\nBeslutning i Udvalget for Arbejdsmarkedet den 26-02-2014\ndrøfter, for hvilke målgrupper og på hvilke områder udvalget i særlig grad ønsker at styrke den politiske styring af beskæftigelsesindsatsen.\nKommunernes Landsforening (KL) har sammen med 12 kommuner i 2013 indgået i et politisk partnerskab på beskæftigelsesområdet. Arbejdet fortsætter i 2014, hvor yderligere 14 kommuner har valgt at være med. Holbæk Kommune har deltaget i arbejdet siden projektets start. KL giver på baggrund af de foreløbige erfaringer seks overordnede anbefalinger:\nStyrk den politiske handlekraft\nFastlæg politiske principper for indsatsen\nSkærp den helhedsorienterede indsats\nSkærp fokus på effekter og resultater\nVær bevidst om de økonomiske konsekvenser\nKL’s rapport ”Stærkere politisk styring” vedlægges sagen. Det er i rapporten dokumenteret, at politisk handlekraft har stor betydning for de resultater en kommune opnår på beskæftigelsesområdet. Kommuner med gode resultater er kendetegnet ved, at politikerne tager styringen og sætter sig i spidsen for en effektiv beskæftigelsesindsats. Beskæftigelsesområdet adskiller sig ikke grundlæggende fra andre kommunalpolitiske områder. Også her er det en lokalpolitisk opgave at formulere visioner, fastlægge strategier og foretage prioriteringer, som administrationen skal omsætte til praksis over for borgere og virksomheder.\nArbejdsmarkedschef Gorm Hjelm Andersen vil på mødet gennemgå:\nhvordan beskæftigelsesindsatsen politisk er styret i samarbejdet mellem beskæftigelsesministeren, beskæftigelsesrådene, Holbæk Byråd og Udvalget for Arbejdsmarkedet.\nhvordan beskæftigelsesindsatsen fagligt er styret i samarbejdet mellem ministeriet, beskæftigelsesregionerne og jobcentrene\nfor hvilke indsatsområder og målgrupper Holbæk Jobcenter har særligt gode og mindre gode resultater.\nUdvalget drøfter på den baggrund, for hvilke målgrupper og på hvilke områder udvalget i særlig grad ønsker at styrke den politiske styring af beskæftigelsesindsatsen.\nOplæg vedr. beskæftigelsesindsatsen blev taget til efterretning\nUdvalget drøftede målgrupper og områder hvor det er muligt at styrke den politiske styring af beskæftigelsesindsatsen\nDrøftelsen genoptages i forlængelse af den planlagte temadrøftelse i byrådet, hvor der præsenteres konkrete handlemuligheder.\nEfterfølgende tages fat i processen med at få fastlagt de beskæftigelsespolitiske pejlemærker\ndrøfter aktuelle reformer på beskæftigelsesområdet.\nDer er i de senere år vedtaget en lang række reformer på beskæftigelsesområdet og flere er på vej. De mange reformer behandles og vedtages hver for sig i Folketinget, men der er en lang række fælles træk i reformerne, der viser en samlet politisk retning i lovgivningen. Arbejdsmarkedschef Gorm Hjelm Andersen vil på mødet kort gennemgå reformerne og give oplæg til generel drøftelse af disse. Nedenfor beskrives de allervigtigste hovedpointer i de forskellige reformer:\nReform af a-dagpenge (fuldt indfaset 1. januar 2013 og 1. juli 2013)\nForkortelse af dagpengeperioden fra 4 til 2 år\nSærlige rettigheder til udfaldstruede/ved indfasning\n½ års forlængelse (2012)\nSærlige rettigheder for borgere der mister retten til dagpenge som følge af varighedsbegrænsningen\nReform af førtidspension og fleksjob (1. januar 2013)\nGenerelt færre på førtidspension og flere i fleksjob\nIngen under 40 år på førtidspension - borgerne skal udvikle arbejdsevne i ressourceforløb\nTværgående rehabiliteringsindsats med inddragelse af regionerne\nFleksjob udvides til at omfatte borgere med arbejdsevne ned til 1 time om ugen\nØkonomien i fleksjobordningen ændres, så det i højere grad kan betale sig at øge arbejdsevnen\nKontanthjælpsreform (1. januar 2014)\nAlle skal have en aktiv indsats\nHøjere krav og lavere ydelser til de der kan\nBedre og mere helhedsorienteret hjælp til de der ikke kan\nKontanthjælpsmodtagere skal være ”samfundsnyttige” (nytteindsats)\nSygedagpengereform (1. juli 2014 og 1. januar 2015)\nTidligere indsats, kortere varighed\nMere tværgående samarbejde i indsatsen og afklaringen\nAfskaffelse af varighedsbegrænsningen for særligt syge\nNy ydelse til uafklarede borgere\nCarsten Koch-udvalgets betænkning (er under politisk behandling)\nDe tværgående tendenser i alle reformerne:\nHøjere krav til de der kan og fokus på at stå til rådighed\nBedre og mere tværgående hjælp til de der ikke kan\nAlle skal have en indsats – ingen må være passive\nIndsatsen skal være tidligere i forløbet\nIndsatsen skal være mere virksomhedsrettet\nStørre fokus på uddannelse og opkvalificering\nFokus på at øge arbejdsudbuddet for alle målgrupper\nUdvalget drøfter på denne baggrund de tværgående tendenser i reformerne på beskæftigelsesområdet.\nKonsekvenserne af de forskellige reformer følges tæt, og evt. prioriteringer m.v. medtages i arbejdet med den kommende beskæftigelsespolitik\ndrøfter implementeringen af kontanthjælpsreformen.\nDen 18. april 2013 indgik den daværende regering (Socialdemokraterne, Radikale og Socialistisk Folkeparti) en bred politisk aftale med Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance om en kontanthjælpsreform.\nDer har i Holbæk Kommune igennem 2013 været en løbende politisk behandling af implementeringen af kontanthjælpsreformen, der trådte i kraft 1. januar 2014.\nReformen rummer for alle kontanthjælpsmodtagere en lang række ændringer i såvel pligter, rettigheder, ydelser og indsats. I den brede offentlighed har særligt reformens konsekvenser for unge under 30 været til debat. Det drejer sig bl.a. om:\nForventningen om at arbejde for sin kontanthjælp (nytteindsats)\nGensidig forsørgerpligt for samboende\nAfskaffelsen af kontanthjælp for unge under 30 uden uddannelse, der i stedet modtager uddannelseshjælp på SU-niveau. De unge, der ikke er uddannelsesparate, får ret til et aktivitetstillæg.\nImplementering i Holbæk Kommune\nNytteindsats er en virksomhedsrettet indsats på offentlige arbejdspladser, hvor aktiviteten ikke behøver at være relevant ift. den enkelte lediges jobplan, men kan begrundes i at være en samfundsnyttig aktivitet. Udvalget for Erhverv og Beskæftigelse besluttede i 2013 ikke at indføre nytteindsats i Holbæk Kommune. I stedet ønskes fortsat stort fokus på tidlig og virksomhedsrettet indsats.\nDer er i lovgivningen generelt gensidig forsørgerpligt for gifte borgere. Med kontanthjælpsreformen omfatter den gensidige forsørgerpligt nu også samboende. Det betyder at kontanthjælpsmodtagere ligesom gifte par forventes at forsørge hinanden. Der er ikke i beskæftigelseslovgivningen mulighed for at dispensere generelt fra gensidig forsørgerpligt ift. ydelsen. Der er ved en konkret vurdering i den enkelte sag, mulighed for at kunne give en enkeltydelse på baggrund af serviceloven.\nAfskaffelsen af kontanthjælp for unge\nFør 1. januar 2014 kunne kontanthjælpsmodtagere over 25 år modtage fuld kontanthjælpssats. Efter reformen, vil kontanthjælpsmodtagere mellem 25 og 29 år, der ikke har en uddannelse overgå til uddannelseshjælp på SU-niveau. Satserne for unge mellem 18 og 24 er uændrede. Der indføres for uddannelseshjælpsmodtagere samtidig en ret til et aktivitetstillæg for de unge, der ikke vurderes at være uddannelsesparate, men i stedet aktivitetsparate. Det har derfor stor betydning for såvel den enkelte borgers økonomi, kommunens økonomi og den beskæftigelsesindsats der skal leveres, om jobcenteret vurderer den enkelte borger til at være uddannelsesparat eller ej.\nI december 2013 modtog 652 unge under 30 år kontanthjælp i Holbæk Kommune. Af disse har 580 ingen kompetencegivende uddannelse og overgik derfor 1. januar til uddannelseshjælp. Af de 580 borgere vurderes 25 pct. (145) at være uddannelsesparate og 75 pct. (435) ikke at være uddannelsesparate, men i stedet aktivitetsparate. Det er administrationens vurdering, at andelen af uddannelsesparate i løbet af 1. kvartal 2014 vil stige til ca. 40 pct., hvilket svarer til Beskæftigelsesministeriets generelle forventning.\nAdministrationen giver på denne baggrund oplæg til fornyet politisk drøftelse af implementeringen af kontanthjælpsreformen.\nImplementeringen af kontanthjælpsreformen blev drøftet.\nDen hidtidige indsats fastholdes, og evt. nye pejlemærker drøftes i forbindelse med arbejdet med den kommende beskæftigelsespolitik. Herunder drøftes sammenhængen mellem målgrupper og diverse redskaber.\nmålet i Beskæftigelsesplan 2014 for ministermål 4 ”En tættere kontakt og styrket dialog med de lokale virksomheder” ændres til: ”Holbæk Jobcenter skal øge den lokale samarbejdsgrad fra 35,1 % i december 2012 til mindst 38,0 % i december 2014, og den samlede samarbejdsgrad skal stige fra 42,9 % i december 2012 til mindst 45 % i december 2014”.\nBeskæftigelsesPlan 2014 (BP2014) indeholder målsætninger for de nationale beskæftigelsespolitiske mål (ministermålene) samt lokale mål, strategier og indsatsområder. Ministermål 4 hedder: ”En tættere kontakt og styrket dialog med de lokale virksomheder”, og handler om, at byrådet skal sætte et lokalt mål for, hvor stor en andel af de lokale virksomheder, som jobcenteret skal have samarbejde med i løbet af et år.\nDet nuværende mål for samarbejdsgraden i BP14 er:\n”Jobcentret skal øge andelen af arbejdssteder der har en borger i et virksomhedsrettet forløb, på:\na-dagpenge fra 22,4 % i 2012 til 25 % i 2014”\nMinisteriet har meddelt, at målemetoden ændres. I det nuværende mål tælles kun de virksomheder med, der har borgere på dagpenge eller kontanthjælp i en praktik eller et løntilskudsjob. Den nye metode tager også samarbejde om borgere på ledighedsydelse, sygedagpenge og førtidspension med. Samtidig indgår også flere redskaber, så samarbejde om voksenlærlingeordningen, fleksjob, jobrotation mm. indgår i målingen. Og endelig tælles også den kontakt virksomheder måtte have med jobcentre uden for deres egen kommune med. Udgangspunktet for fastsættelse af mål er derfor ændret markant.\nMålet opgøres år-til-dato, så månederne lægges sammen og tallet derfor kun kan stige igennem året. Den nyeste opgørelse på www.jobindsats.dk viser samarbejdsgraden indtil september 2013.\nSe vedhæftet bilag: Samarbejdsgraden i perioden januar 2012 til september 2013:\nVed udgangen af 2012 havde 35,1 pct. af alle virksomheder i Holbæk haft samarbejde med Holbæk Jobcenter og i alt 42,9 pct. et samarbejde med enten Holbæk Jobcenter eller et andet jobcenter. Det virksomhedsrettede samarbejde er styrket i 2013 og samarbejdsgraden er allerede i september 2013 på højde med niveauet for december 2012. Det kan derfor forventes, at niveauet i december 2013 samlet er omkring 45 pct.. Det er dog særligt den lokale samarbejdsgrad der har et højere niveau. På den baggrund opstilles følgende mål for samarbejdsgraden i BP2014:\n”Holbæk Jobcenter skal øge den lokale samarbejdsgrad fra 35,1 % i december 2012 til mindst 38,0 % i december 2014, og den samlede samarbejdsgrad skal stige fra 42,9 % i december 2012 til mindst 45 % i december 2014”.\nUdvalget anbefaler at:\nMålet i Beskæftigelsesplan 2014 for ministermål 4 ”En tættere kontakt og styrket dialog med de lokale virksomheder” ændres til: ”Holbæk Jobcenter skal øge den lokale samarbejdsgrad fra 35,1 % i december 2012 til mindst 40,0 % i december 2014, og den samlede samarbejdsgrad skal stige fra 42,9 % i december 2012 til mindst 47 % i december 2014”.\nSamarbejdsgraden i perioden januar 2012 til september 2013\ntager orienteringen om proces for arbejdet med BeskæftigelsesPlan 2015 og ResultatRevision 2013 til efterretning.\nHvert år vedtager byrådet en Beskæftigelsesplan (BP) der beskriver, hvordan kommunen vil imødekomme de nationale og lokale beskæftigelsespolitiske udfordringer. Planen udarbejdes i et tæt samarbejde mellem bl.a. Udvalget for Arbejdsmarkedet, Det Lokale BeskæftigelsesRåd (LBR) og jobcenteret.\nBP indeholder målsætninger for de nationale beskæftigelsespolitiske mål (ministermålene) samt lokale mål, strategier og indsatsområder, som udvikles af Udvalget for Arbejdsmarkedet. Hele BP behandles og vedtages af Byrådet senest samtidig med hele det kommunale budget.\nNår et år er omme, udarbejdes også en ResultatRevision (RR). RR beskriver og kommenterer jobcenterets resultater i forhold til de mål, der er vedtaget i beskæftigelsesplanen for det forgangne år. RR er også underlagt forskellige formkrav og regler om høring. Ministeriet har udmeldt tidsplan for arbejdet med Beskæftigelsesplan 2015 og Resultatrevision 2013. Tidsplanen vedlægges som bilag.\nOrienteringen om proces for arbejdet med BeskæftigelsesPlan 2015 og ResultatRevision 2013 taget til efterretning.\nUdvalget inviterer LBR til et fællesmøde i april måned.\nTidsplan for BP15-RR13.pdf\ntager orienteringen om jobcenterets resultater på beskæftigelsesområdet til efterretning.\nUdviklingen på arbejdsmarkedet følges tæt af ministerier og interesseorganisationer. Også Arbejdsmarkedscenter følger udviklingen i Holbæk meget tæt og måler:\nArbejdsmarkedscenteret modtager løbende målinger fra ministerier og interesseorganisationer om resultater og udviklingen på arbejdsmarkedet. Disse målinger forelægges udvalget og Det Lokale Beskæftigelses Råd (LBR) til kommentering. Alle målinger, egne og eksterne rapporter er tilgængelig på Holbæk Kommunes hjemmeside.\nResultatopfølgning på BeskæftigelsesPlan 2013 (BP2013)\nI BP2013 er opstillet 4 ministermål og 3 lokale mål. Status for de enkelte mål er gengivet nedenfor.\nØge unges uddannelsesgrad\nMindske tilgang til førtidspension\nBekæmpelse af langtidsledighed\nVirksomhedssamarbejde - samarbejdsgrad\nIndvandrere og efterkommere på off. fors.\nSygedagpenge – antal sager over 26 uger\nSygedagpenge – andel over 8 uger\nForventes ikke opnået\nEr ikke opnået\nMålene er opgjort så aktuelt som data fra www.jobindsats.dk er mulig. Det er forventningen, at alle data for 2013 er tilgængelige i marts måned 2014, hvorefter en samlet vurdering af jobcenterets resultater for hele 2013 vil blive fremlagt til politisk behandling. Opgørelsesmetoden for ministermål 1 om unges uddannelsesgrad er ændret, og der er endnu ikke tilgået information om, hvordan ministeren ønsker at følge op på målet.\nVedlagt denne sag er notatet ”Resultatopfølgning BP2013-jan14”, der nærmere beskriver og gennemgår resultaterne for de enkelte mål.\nJobcenter Holbæk opnår generelt gode resultater i forhold til ministerens mål. Der er dog særligt to områder, hvor indsatsen ikke har den ønskede effekt. Det er indsatsen for at mindske andelen af langvarige sygedagpengeforløb samt bredden af virksomhedssamarbejdet. Som det kan læses af notatet, er det dog forventningen, at resultaterne viser sig bedre, når data for december 2013 er tilgængelige.\nArbejdsmarkedscenteret har modtaget ”Statusoverblik for Jobcenter Holbæk oktober 2013”, der er udarbejdet af BeskæftigelsesRegion Hovedstaden og Sjælland (BRHS). Statusoverblikket giver et samlet overblik over ministermålene samt en overordnet fortegnelse over Jobcenter Holbæks målgrupper og Holbæks Kommunes rammevilkår. Dette ved at beskrive:\nFuldtidspersoner på offentlig forsørgelse i Holbæk Kommune opgjort efter ydelse\nIkke-vestlige indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse i Holbæk Kommune opgjort efter ydelse\nUdvikling i bruttoledighed i Holbæk Kommune, januar 2008 - oktober 2013\nAntal bruttoledige i Holbæk Kommune opgjort efter ydelse\nAntal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere efter bopæl\nBefolkningens og arbejdsstyrkens uddannelsesniveau (16-64 år), 2012\nArbejdsmarkedschef Gorm Hjelm Andersen vil på mødet præsentere og gennemgå begge bilag.\nOrienteringen om jobcenterets resultater på beskæftigelsesområdet 2013 blev taget til efterretning.\nStatusoverblik Holbæk Kommune oktober 2013\nvedlagte notat tages til efterretning, hvorefter Holbæk Kommune pr. 1. januar 2014 skal følge de nye regler om sociale klausuler i overensstemmelse Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens vejledning.\nafsnittet vedrørende sociale klausuler på side 11, pkt. 6 i Holbæk Kommunes udbudsstrategi tilrettes, således at udbudsstrategien er i overensstemmelse med Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens vejledning, og at der henvises til vejledningen i udbudsstrategien.\nBrugen af sociale klausuler om uddannelses- og praktikaftaler i offentlige udbud indgik i forhandlingerne om finansloven 2013, og det er nu besluttet, at kommunerne og regionerne pr. 1. januar 2014 bliver omfattet af statens regler på området.\nKonkurrence- og Forbrugerstyrelsen (KFST) har derfor i august 2013 offentliggjort en ny vejledning om sociale klausuler om uddannelses- og praktikaftaler i forbindelse med udbud.\nByrådets beslutning i august 2012\nByrådet besluttede i august 2012 (jf. pkt. 140 i referat af byrådets møde den 29. august 2012), at der skulle indsættes uddannelses- og beskæftigelsesklausuler i kontrakter vedrørende\nAnlægsopgaver der oversteg 10 mio. kr. i samlet anlægssum med en byggeperiode på minimum 12 måneder.\nDriftsopgaver der oversteg 2 mio. kr. om året med en kontraktperiode på minimum 12 måneder.\nNedenfor gennemgås de nye regler.\nHovedkonklusionerne i Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen vejledning\nStatslige, regionale og kommunale ordregivere er via ’følg eller forklar’-princippet fremover forpligtet til at overveje at indsætte sociale klausuler om uddannelses- og praktikaftaler i relevante udbud.\n’Følg eller forklar’-princippet indebærer bl.a., at Holbæk Kommune skal forklare det på kommunens hjemmeside, hvis kommunen vælger ikke at bruge en social klausul om uddannelses- og praktikaftaler i det relevante udbud.\nBegrundelsen kan for eksempel være, at der ikke er mangel på praktikpladser indenfor det uddannelsesområde, som er relevant for den konkrete kontrakt, eller at det ikke vil være proportionalt at stille en social klausul i kontrakten.\nDer fremgår af Konkurrence- og Forbrugerstyrelses vejledning, at relevante udbud er:\nBygge- og anlægskontrakter, hvor kontrakten udføres i Danmark, og har en varighed på minimum seks måneder og en kontraktværdi på mindst 10 mio. kr. eks. moms og/eller en lønsum på 4 mio. kr.\nTjenesteydelseskontrakter, hvor kontrakten udføres i Danmark, og har et driftselement (fx rengøring eller kantinedrift), en varighed på minimum seks måneder og en kontraktværdi på mindst 10 mio. kr. eks. moms og/eller en lønsum på 4. mio. kr.\nVejledningens definition af varigheden af kontrakterne i de relevante udbud er mere vidtgående end Holbæk Kommunes retningslinjer. De betyder, at der skal overvejes sociale klausuler i kontrakter, som har en varighed på seks måneder (og som opfylder de øvrige betingelser).\nEndvidere indeholder vejledningen en mulighed for at beregne, om der er tale om et relevant udbud ved at beregne lønsummen. Hvis lønsummen er på 4 mio. kr., skal det overvejes at indsætte sociale klausuler i kontrakten.\nMå Holbæk Kommune indføre uddannelses- og praktik-klausuler i videre omfang?\nDet fremgår af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens vejledning, at afgrænsningen af ”relevante udbud” er ens for statslige, regionale og kommunale ordregivere. Det er i øvrigt næppe i overensstemmelse med EU-reglerne, hvis Holbæk Kommune indfører uddannelses- og praktik-klausuler i videre omfang\nOrienteringen om at Holbæk Kommune pr. 1. januar 2014 skal følge de nye regler om sociale klausuler i overensstemmelse Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens vejledning blev taget til efterretning.\nuddrag af vedtaget udbudsstrategi\nendeligt notat om nye regler\nDirektør Kenn Thomsen indstiller, at udvalget tager følgende orienteringer til efterretning:\nBeskæftigelsesminister Mette Frederiksen har i brev modtaget 28. januar henvendt sig til Borgmesteren. I brevet beskriver ministeren blandt andet udfordringerne og reformerne på arbejdsmarkedet, og betoner kommunernes rolle i arbejdet. Brevet er vedlagt til orientering.\nImplementering af reform af førtidspension og fleksjob\nMinisteren har i 2013 konstateret, at kommunerne samlet set ikke har igangsat det antal ressourceforløb, der var forventningen ved implementeringen af reformen. Der vedlægges opdateret status for den indsats, der leveres i Arbejdsmarkedscenteret.\nPå næste møde drøftes Erhvervsskolereformen.\nPå et kommende møde drøftes integrationsindsatsen.\nAU - Brev fra ministeren.pdf\nStatus på rehabiliteringsindsatsen.pdf


12/12/2019 By: DeirdreAnnRobertscomment\nI dag er det torsdag, klokken er 12.36 og jeg har gjort klar i min lillebrors lejlighed (små brødres lejlighed) fra klokken var 08.00 – det lyder måske ikke af meget, at jeg var på en anden matrikel da klokken slog 8, klar til at gøre ekstra rent (i en allerede ren lejlighed) og sørge for at sengen er redt med knivskarpt nystrøget sengetøj, at der ligger nye dyner og puder, sengetøj mv. klar til når han får besøg (ham den nye lejer) at der er en luftmadras som aftalt mv.\nDer er blevet installeret en tørretumbler, jeg har købt en ny toiletbørste, som jeg altid gør og sætter frem, uden at åbne, sådan at den nye lejer er sikker på at han ikke modtager en pre-used pølleinfektet børste 🤢\nSå har jeg vandet blomster, lavet navneskilte, fejet altanen, poleret og gjort alle de små ting, der gør at dem der lejer hos os, altid er glade. Glade lejere giver glade ejere og ro i maven.\nMen jeg er SÅ FÆRDIG lige nu! Helt smadret! Mine ben summer og min nakke gør ondt – min mund er et INFERNO af smerte – i går da jeg blogget måtte jeg tage 2 x panodil for at holde det nogenlunde ud, men jeg er så bange for at tage piller, at jeg ikke ved om det kan være vanedannende og dermed pludselig ikke have en effekt mere, hvis jeg taget to mere i dag?\nDet er slemt nok nu, men det kan blive meget meget værrer og jeg vil helst gemme pille effekten til når det er SÅ SLEMT at jeg ligger vågen hele natten. I går gjorde jeg rent i en tom lejlighed, ejet af min brors ven – det var også et okay job men jeg har bare ikke energien – men i går begyndte jeg at lægge mærke til at det er som om mine øjne slører.\nDet er svært at forklare for det har kun stået på i 2 dage, altså i går og i dag, men det er som om jeg har en “hinde” foran mine øjne. Lidt ligesom hvis man har svømmet i klorvand med åbne øjne, så er ens syn sløret bagefter. Eller hvis man har fået creme i øjenene. Men jeg har hverken creme i øjene eller svømmet i klorvand. Men alligevel er mit syn sløret.\nJeg har forsøgt at vaske mine øjne, jeg har gnedet mig i øjene, jeg har kikket i mit dobbeltspejl – jeg har gjort alt muligt for at finde ud af hvad der er galt og konklusionen er stadig at jeg ikke aner hvad der er galt, men det er meget ubehageligt.\nKl. 15.00 skal jeg have Ella til Dyrelæge, hun skal have sit halvårlige “servicetjek” så jeg kan være sikker på at hun ikke fejler noget, som jeg bare ikke ser eller måske overseer. De tjekker hendes led, syn og hørelse, tænder og numse (analkirtler) negle, pels mv. Det er dyrt men for mig er det pengene værd, fordi det giver en ro jeg har brug for – ligesom jeg har brug for en sund hund.\nI morgen skal jeg igang igen med bestyrelsesarbejde, mødes med en tømer ang. branddørene i ejendommen, som er dumpet med et brag hos brandmyndighederne. Utroligt at en ny ejendom kan dumpe…. men det er jo netop derfor vi kører sag mod bygherrer på snart 6 år.\nI går da jeg skrev om mine Bekendelser glemte jeg at skrive at jeg nu, for at komme min dårlige mave i forkøbet, går rundt med en af de små pakker vådservietter ( 3 små pakker for 10 kr i Bilka og Rema1000) et par rene sorte trusser (g-streng) og en portion pølleposer af Ellas, samlet i en frysepose som altid ligger i min taske. Jeg har faktisk lavet flere af de her kit, så jeg har også en i handskerummet på bilen, en i min bæltetaske (som jeg går med skrå over skuldrene) i min rygsæk, i min jakkelomme mv.\nDette har jeg haft før, da jeg boede på gården, men jeg trode jeg havde fået “styr” på mine tarmfunktioner og udslip derfra, men jeg må erkende, at det ligesom går lidt tilbage for mig på det her punkt. Total Benjamin Button reverse.\nJeg har også tænkt utrolig meget på min sidste samtale med min psykolog, jeg vil så gerne tro på alt det hun siger, men sidst jeg stolede på en psykolog, brugte hun alt i mod mig fordi jeg googlede hende og personen før hende, var min Psykiater-Lærling som valgte at bryde sin tavshedspligt og fortælle om mig, om at jeg søger et job (lovligt) i en virksomhed ejet af hendes mand/hvor han er medejer og bagefter tage det med retur til Psykiatrisk Hospital, som om det jeg har gjort er noget dårligt/forkert, hvorfra det så bliver brugt imod mig igen.\nDvs. vi er tilbage til min Psykolog med den stille stemme i 2017, som er den eneste jeg kan tænke på, uden at tænke at jeg bliver røvrendt eller svigtet. Og hvad HUN ikke har stået model til er ikke småting fra min side – og ALTID har hun smilet og været sød og aldrig har hun flippet ud på mig, anmeldt mig eller på anden måde sat mig i uheldige situationer.\nJeg vil ikke sige at det er dét psykologer og behandlere på Psykiatrisk Hospital skal, altså at de SKAL stå til måls for alt muligt, for det skal også være grænser – men jeg har ALDRIG skadet nogen, jeg har ALDRIG stalket nogen, jeg har ALDRIG kontaktet nogen privat og jeg har ALTID været ærlig omkring alting inkl. dengang jeg fandt ud af at min Psykolog med den stille stemme boede i nærheden af mig. Nu er hun heldigvis for mig (og sikkert også for hende) flyttet og det er skønt. Nu kan jeg samle storskrald i området uden at føle at jeg er forkert på den. Det er SÅ befriende ikke at vide hvor ens behandlere bor!!\nMen alt ovenstående, efterlader mig med et problem; og det problem er at jeg ikke kan overbevise mig selv om at jeg tør stole på min nye psykolog. For hvad er chancerne for at hun vender sig om og svigter mig? Ikke nødvendigvis nu men feks. om 1,5 år eller 3 år eller 10 år? Bryder sin tavshedspligt, hænger mig ud, sætter mig i ubehagelige og uheldige situationer?\nChancerne er faktisk ret store, baseret på ovenstående 2 ud af 3 behandlere har faldet mig i ryggen. Det er pretty bad odds. For mig. Og egentlig også for hende, og jeg tænker hele tiden på, hvad hendes agenda er – nu ved jeg at jeg bliver evalueret på diverse tema møder, det i sig selv er ubehageligt at vide, fordi jeg finder det dybt grænseoverskridende og på en måde også krænkende, at folk taler om mig, har mig oppe på møder og taler om mig, som person med navns nævnelse til møder hvor der er mange forskellige mennesker med og hvor jeg ikke har noget at skulle have sagt, ligesom jeg ikke er der til at forsvare mig selv – og værst af alt, jeg får ikke udleveret et referat af hvad de taler om på de møder. Det er bare noget jeg ved sker og så skal jeg lærer at leve med dét.\n– mens det at jeg googler min behandler og læser hendes offentlige tilgængelige speciale, sender mig i direkte fald uden et sikkerhedsnet.\nJeg ville ønske ØNSKE at jeg kunne glemme ovenstående og fokusere fremad, men det sidder i mig så hårdt, at bare det at jeg skriver om det her gør at jeg nu sidder med tårer i øjene fordi jeg bliver så berørt af hvordan de møder foregik og hvor forfærdeligt det var for mig, uagtet af at de ikke havde planlagt at det skulle have den effekt på mig. Men som de kloge og som dem med mest erfaring i sådanne møder, så burde de vide bedre, de burde havde sendt mere dybdegående materiale ud så jeg vidste hvad jeg skulle ind til, ligesom de ikke burde sende sådan noget ud, op til en ferie på 4 dage hvor jeg ikke har mulighed for at kontakte nogen og spørge nogen til råds om NOGET!! De burde bare have gjort det hele anderledes og når de nu ikke gjorde dét, så burde de undskylde for hvad de udsatte mig for.\nDét mener jeg faktisk. Jeg ville blive rigtig glad for at hører at de 3 x temasamtaler jeg var til, er forgået uprofessionelt og forkerte. Jeg har hele tiden selv taget ansvaret for at jeg har google min behandler og at jeg har læst hendes speciale, jeg har været helt ærlig og up front – jeg vil dog ikke undskylde for at jeg har gjort det, for jeg mener det er en menneske ret at gå ind og søge materiale og informationer og oplysninger på nettet, nøjagtig ligesom det for 50 år siden, var en menneskeret at læse aviser på Biblioteket og slå ord, oplevelser, mennesker og begivenheder op i diverse Leksikon.\nIntet har ændret sig – det foregår bare online i dag. Og det er ikke mig der har behandlet dem dårligt, det er dem der har behandlet mig dårligt og meget meget forkert.\nOg nu bliver jeg simpelthen nød til at tage 2 x panodil, min mund er et inferneo – takket være min Psykiater-Lærling i Lørdags! 🖕🏻\nSENERE KLOKKEN 21.59\nElla var ved Dyrelæge og hun er i tip top stand. Hun vejer nu 8,3 kg og må ikke tage mere på. Helst skal hun veje 8 kg….men hendes tænder er fine, hendes øre er pæne og rene og uden irritationer, hvilket ofte kan forekomme når du har hunde med store tunge øre. Hun er ren og pæn og hendes boobs som vender indaf, nogle af dem, er fine og jeg holder dem godt rene. Det samme med de “snavse fuger” der kan komme rundt om hendes lille twat. Jeg vasker hendes boobs og twat med en varm vaskeklud hver gang hun er i bad, sådan at hun ikke får irritationer pga. snavs – og det gør jeg åbenbart rigtig godt, for hun er fin og perfekt.\nMens jeg var ved Dyrelæge fik jeg en masse beskeder på Facebook fra ham Muremesteren som er min brors ven. Han sendte mig hele 14 videoer. Han var i lejligheden jeg har gjort rent og var stærkt utilfreds med hvordan den var gjort rent. Personligt ville jeg havde udlejet den som den var og med rigtig god samvittighed endda.\nLejligheden er tom og nymalet, men på linoliumsgulvet, som er mørkegråt, er der malerpletter. Gulvet er slidt og det er tydeligt at se flere steder, hvor der har stået borde og stole. Malingen er gået ned i de revner og derfor svært, ikke umuligt, men svært at få op. Hvis jeg skal fjerne det, vil det lave flere mærker i gulvet og misfarvninger af belægningen, ligesom jeg måske vil komme til at skade gulvet.\nDa jeg ikke har mit firma mere, har jeg heller ikke en forsikring, så jeg lod malingen være, da han ikke havde bedt mig om at fjerne det.\nUde på badeværelset er der fliser over det hele og bruseren er i midten af rummet, sådan at hele badeværelset er vådt når der gåes i bad. Der er derfor meget kalk på fliserne. Det er igen ikke umuligt at få kalk af fliser men det var ikke hvad han havde bedt mig om. Han havde bedt mig om at gøre lejligheden ren, før lejeren flytter ind (Fredag kl. 15.00, dvs. i morgen) og det var det jeg har gjort.\nI skabet var der en hylde på hver side, øverst som jeg havde sprunget over. Bevist. Eller ja bevist men pga. at jeg ikke kan nå, selv når jeg står på min Ikea taburet som jeg har med mig når jeg gør rent i lejligheder uden møbler. Jeg kan simpelthen ikke nå. Jeg har støvsuget hylderne men ikke tørret dem af. Havde jeg sagt det, havde det været bedre end at sige det bagefter, for nu vil det lyde som en undskyldning frem for en forklaring, så helt klart en fejl fra min side.\nNederst i det ene hjørne ved skabet, var der en smule sand – igen, jeg burde havde set det, men det gjorde jeg ikke.\nDet samme var gældende inde i stuen på det fine nye trægulv – og det var her det slog mig, at dét virkelig ikke kunne passe, for det SIDSTE jeg gjorde var at bakke ud af hoveddøren mens jeg vaskede gulvet, som først var støvsuget. Jeg smed endda vandet ud, udenfor på vejen, ned i en kloak udenfor, for ikke at svine vasken til indenfor – den var poleret op.\nSå det undrede mig at der kunne være sand under radiatoren og da jeg begyndte at kikke mig omkring, kunne jeg se at der må have været nogen i lejligheden efter at jeg gik. For rundt langs vinduet og ved køkkenbordpladen og ved fodlisten ind til badeværelset, var der nye våde fuger….\nJa jeg kan have overset noget, indrømmet, men der kan også have været nogen som dryssede feks. kan en fugerille være krattet fri, snulleret røget ned på gulvet, fugen lagt og vandet hældt ud i toilettet, som så ser mega beskidt og ulækkert ud, på trods af at det var til at spise af, da jeg gik derfra.\nAnyway, jeg har før nævnt at jeg er små bange for ham her manden, så jeg skrev at jeg kunne komme og tage to timer mere.\nMen da jeg i morgen skal mødes med en håndværker i ejendommen hvor jeg er bestyrelsesformand og bagefter overdrage mine små brødres lejlighed, OG ud til værkstedet med min bil OG mødes med min Mor, søster og Svigerinde til Julehygge (håber det bliver hygge og ikke det modsatte) så har jeg nærmest ikke noget tid at give af, da han skrev kl. 15.30…..\nSagen er den, da jeg leverede juletræer til Psykiatrien i mandags, opdaget jeg at min anhængertræk ikke giver lys til traileren (!) Det virkede 100% før jeg blev påkørt, så jeg har klaget til forsikringsselskabet og fået en ny tid, i morgen kl. 9.\nSagen er også den, at damen fra Julefesten ringede, at ingen af afdelingerne på Hospitalet ville have juletræerne, hvilket var planen, så nu stod hun med træer, pyntegrønt mv. og anede ikke hvor hun skulle gøre af det. Jeg kunne hører at hun var træt med træt på – jeg var på vej hjem i min bil med Ella fra Dyrelægen og hele min krop galoperede pga. ham Muremesterens sure beskeder.\nSå hjem, tippe Ella af, låne Mors gulpladebil, finde traileren, spænde for, kører ud på Hospitalet, slæbe træerne igennem hele foyeen og ud til min bil (af 4 omgange, selv om jeg tog 2 træer af gangen, et i hver arm) Op på trailern med træerne og så med pyntegrøntet, binde fast, ind og hjælpe med at feje, samle borde og stole og så afsted igen. Hjem med bilen. Af med traileren. Afsted i min egen bil til Århus, parkere (TAK Hr. Gud for parkeringsplads i første hug!!) ned i kælderen og finde mine rengøringsting frem (igen) gå igennem Århus i mørket og lukke mig ind og gå igang, med kun lyset fra emhætten og fra badeværelset.\nJeg har nu sprøjtet fliserne til med eddike og skrabet på den med en komfurskraber, det tager mega lang tid men selvfølgelig kan kalk komme af, men mon han er parat til at betale for det som det koster?\nHan skrev bla. til mig: “…… så du må ned på knæerne og gør ordentlig rent” Noteret. Jeg gør ALDRIG mere rent for ham.\nI morgen må jeg tage derover igen, for at gøre det færdigt, har sat mit ur til at ringe tidligt. Det bliver SÅ lang en dag…… fuck mig hvor bliver lørdag af??\nDa jeg gik fra lejligheden, lod jeg mine ting stå og gik i Netto for at købe flere skuresvampe og aftensmad. Da jeg havde fundet mine få ting frem og var på vej mod kassen, rumlede min mave på en måde som jeg kun kender ALT FOR GODT – jeg overvejet et split sekundt at stille kurven og løbe hjem, men jeg kunne se at jeg var den eneste ved kassen, så jeg hastede igennem og gik hjem med syvmileskridt. Da jeg gik op af trapperne, bandt jeg mine bukser op med den ene hånd og da jeg kom ind i lejligheden gik jeg med sko og jakke direkte ind på toilettet hvor min mave ofrede sig så hårdt, at jeg måtte bruge sulfo til at gøre toilettet rent med bagefter (alle mine rengøringsting havde jeg jo netop ladet stå i lejligheden jeg gjorde ren……)\nJeg sad der så længe og det bare VÆLTEDE ud af mig – jeg tog alt mit tøj, trusser, sokker, bukser mv. og smed ind i bruseren, efter at jeg havde været i bad, da jeg ligesom opgav at bruge toiletpapir og gik direkte i seng, hvor jeg ligger nu. I morgen sætter jeg det over på kogevask, inden jeg går.\nOMG jeg forstår ikke hvad det er som sker….. min krop falder fra hinanden….. det eneste jeg ikke har haft længe – nu kaster jeg nok dårlig karma over mig selv – men det er virkelig længe siden jeg har haft forkølelsessår….. hvilket jeg har fået pga. min Gudfar.\nJeg er så træt i min krop og i min mave og i mit sind.\nP.S: Havde jeg haft juletræsfest på et hospital med 4000+ ansatte, havde jeg fået nogen til at slå op på en interne FB gruppe eller intranet eller deslige, at der stod 4 gratis økologiske juletræer og en masse pyntegrønt til gratis afhentning. Økologisk og frisk. Problem solved.\n– nu har jeg problemet, hjemme hos mine forældre. 4 Stk. juletræer og en trailer fyldt med gran….. og er der noget mine forældre er pjatte med, så er det velgørenhed og psykiatrien. Det her skal nok ende godt….. men hey, det gode er at jeg nu ved hvad jeg skal lave på lørdag!!! Frem for at sove lææææænge…… 🤦🏼♀


Innovativ Multifunktionel Makeup - SpaNews\n2019-04-19 2:11 PM\n264 ord (ca. et minut)\nInnovativ Multifunktionel Makeup\nPubliceret 2019-04-19 14:11:27Z · 264 ord (ca. et minut)\nEyeshadow - Lipstick Shaped Luksus Metallic Makeup\ni hele 20 forskellige farver\nEn Øjenskygge der aldrig havner midt på øjet men bliver hvor du ligger den. Makeup Med metal effekt Matt effekt og glamour En cremet konsistens, der sørger for din hud ikke tørre ud. Med denne formel kan du tage dine make-up\nkreationer et step videre, Lav shimmer og shine du kan sågar lave effekter på dine læber så som kys mig dejlig " resten af dagen. TiI trods for denne makeup er til øjet. En cremet konsistens, der sørger for din hud ikke tørre ud.\nMed denne formel kan du tage dine makeup kreationer et step videre.: Lav shimmer og shine Broncer og shades du kan sågar lave effekter på dine læber så som kys mig dejlig " resten af dagen. TiI trods for denne makeup er til øjet.\nMultifunktionel Professionel Make-Up fra Organique i Læbestift facon . Designet som en Læbestift udelukkende fordi faconen letter din opgave til dagens makeup kreation. En makeup der giver dig et utal af muligheder i en og samme.\nHard life erazor\nProfessionel Multifunktionel Luksus MakeUp så let og cremet at du kan blende det sammen med en fingerspids. Din hud holdes optimalt hydreret og så kan du tilføre din daglige hudpleje som behovet opstår på dagen igennem og uden din make-up ødelægges. Vandfast og skridsikkert, og eventyrlig let at fjerne.\nEt Wakeup call til alle dem der har kæmpet med en øjenskygge der ikke blev siddende på hvor man lagde det om morgenen. Slut med at tunge øjenlåg flytter dagens makeup.\nShimmer & Shades


Åbningen af Hedebostien den 24. april\nTrim deltog med ca. 30 vandrere og 15 løbere. Vi begyndte i dejligt solskin, og havde en fin tur ad den nye sti. Efterhånden som vi kom nærmere festpladsen trak skyerne sammen, og da borgmestrene skulle foretage den officielle åbning kl. 12, væltede sneen ned og det blev hundekoldt.\nTrim vil uden tvivl få megen glæde af Hedebostien, men det er vores håb, at også tuneborgerne vil benytte stien og komme ud i den friske natur. Der er fine legepladser og picnicområder i begge retninger.\nSærlige aktiviteter i juni/juli\nVi regner med at deltage i Parkstafetten i Roskilde den 14. juni og ligeledes i CPH Half, der afholdes 18. september. Til CPH Half starter der en særlig træning den 30. maj med focus på længere ture og intervaltræning.\nFor mere info spørg din løbetræner, eller gå ind på facebooksiden Løbeklubben i Tune.\nSom noget nyt, har Tune IF Cykel Motion startet cykelmotion om dagen. Turene vil være i et tempo således, at der også er mulighed for at nyde den danske sommer.\nVi starter fra Trim`s Klubhus Skolegade 9, 4030 Tune, hver torsdag kl. 10.00. Vi cykler mellem 20 og 25 km alt efter vejret. Der er indlagt en lille pause, hvor vi nyder vores medbragte kaffe eller andet at drikke. Man tilmelder sig til turene, ved at gå ind på Tune IF Cykel Motions hjemmeside, der er underside til www.tunetrim.dk hvor der klikkes på Cykel Motion. På denne hjemmeside klikkes på Cykeltræning torsdag.\nYderlige oplysninger gives ved formanden for Tune IF Cykel Motion Søren Sewohl Pedersen, tlf. 23 35 91 23, email: cykelmotion@tune-if.dk eller Fritz Jüngling på tlf. 2129 2159 eller e-mail fritz@tunenet.dk.\nPå hjemmesiden kan man også melde sig til cykeltræning torsdag aften og søndag formiddag. Til træningen tirsdag kl. 18 møder man bare op.\nTur til Kongsøre\nLørdag den 18. juni inviterer TCM til cykelture i Odsherred. Deltagerne kan vælge mellem 4 ruter med distancer fra 28 km til 65. Efter cykelturen er der mulighed for et forfriskende havbad, inden man hygger sig ved grillen.\nStavgang og Powerwalk, Mandags- og onsdagsvandring, Rullehockey og Krocket\nDisse aktiviteter fortsætter deres ugentlige træninger. Se aktuelle tider på www.tunetrim.dk\nDen tidligere grillaften ændres lidt, idet vi ikke har grill ved klubhuset. Den bliver sikkert lige så hyggelig som tidligere år med god mad, fællessang og megen snak.\nDe næste løb er den 5. juni og den 3. juli.\nStafet for Livet/Greve\nI år afholdes stafetten 20.-21. august. Vi har tilmeldt holdet Livet – Tune IF. Styregruppen er i øjeblikket i planlægningsfasen og afventer tiltag fra styregruppen i Greve. Se mere om Stafet for Livet på side 9 i dette nummer af KLUBnyt.\nHer findes link til vort holds hjemmeside og anvisninger om, hvordan man tilmelder sig.