Words – Vedel-Hertz\nTo Lesbos and Back Again: In a Continent That Has Forgotten Its Humanity\nA personal account of my volunteer work on Lesbos and in Denmark.\nArticle – Denmark – Nanna Vedel-Hertz – To Lesbos and Back Again: In a Continent That Has Forgotten Its Humanity\nPosted byVedel-Hertz January 21, 2021 Posted inUncategorizedLeave a comment on To Lesbos and Back Again: In a Continent That Has Forgotten Its Humanity\nPhoto essay about the daily life of refugees on the Greek island Lesbos.\nIt received warm recommendations, among others from Are you Syrious\n“Despite these awful conditions, it is important not to minimize the resilience and agency of the people living in the camp, who are helping each other as the government and international community turn their backs. This article emphasizes the way residents have adapted to life in the camp, from organizing their own food distribution programs, making their own fishing rods and more.”\nPosted byVedel-Hertz January 21, 2021 January 21, 2021 Posted inUncategorizedLeave a comment on IN PHOTOS: Everyday resilience in a Lesvos refugee camp\nA solution journalism piece about the Greek magazine We are Solomon.\nPublished on the local.\nRead the piece here: https://www.thelocal.com/20210108/i-can-tell-the-story-of-my-own-life-the-greek-magazine-training-refugees-as-journalists\nPosted byVedel-Hertz January 21, 2021 January 21, 2021 Posted inUncategorizedLeave a comment on ‘I can tell the story of my own life’: The Greek magazine training refugees as journalists\nArtiklen er offentliggjort her.\nSarah Kebedech Ziebe har spillet på Skanderborg festivalen tre gange og på alle Vegas scener. Men selv om hun har spillet koncerter både herhjemme og i udlandet, er der ingen, der kender hendes navn eller stopper hende på gaden. Og sådan foretrækker hun det. Sarah Kebedech Ziebe er 23 år og har spillet trommer, siden hun var 10.\nFra kælder til pigeband. Da Sarah først startede til trommer, var det ikke noget, hun brugte meget tid på. Først da hun fik et elektrisk trommesæt, begyndte det at tage fart. Og hun blev først rigtig bidt af trommerne, da hun fik sit første akustiske trommesæt, som kom til at stå i forældrenes kælder, hvor hun kunne øve og larme så tosset, hun ville.\n”Jeg var cirka 10, og jeg spillede næsten kun for mig selv. Jeg fik undervisning, men det første lange stykke tid følte jeg ikke rigtigt, jeg var god nok til at spille for andre,” fortæller Sarah og griner, mens hun ryster på hovedet af sig selv. Passionen for musik deler Sarah især med sin far, og de to har brugt meget tid på at lave musik sammen.\nI dag er den generte 10-årige pige væk, og Sarah Kebedech Ziebe spiller hjemmevant for kæmpe publikummer på de store spillesteder. Dog må hun få jobbet som rockstjerne til at gå op med sine studier på RUC, hvor hun læser Cultural Encounters og Communication på 6. semester. Men i hendes øjne er det det hele værd: ”Jeg elsker at spille trommer, jeg trives virkelig på scenen, og så er det altså de færreste almindelige jobs, hvor man får kæmpe bifald og tilråb, når man har været på arbejde.”\nAt Sarah overhovedet kom ud af kælderen i første omgang, var faktisk lidt af et tilfælde.\n”Det var vist nok min mors kusines datters kærestes ven, noget helt vildt langt ude, der havde hørt, at der var audition til et pigeband. De manglede en trommeslager, så jeg meldte mig. Det var næsten første gang, jeg skulle spille for andre, og jeg startede med at tage et helt forkert sted hen og kom faktisk for sent til min audition. Jeg var den sidste, så de havde overvejet at gå, men de blev – og heldigvis, for de syntes, jeg var perfekt.”\nBandet kom til at hedde Gabriellas, og det var første gang, Sarah fik lov at opleve musikbranchen indefra. De var fire kvinder i bandet, og Sarah blev medlem lige efter, hun var gået ud af gymnasiet og spillede stadig i det, da hun efter to sabbatår startede på RUC.\n”Vi lavede musikvideoer, indspillede sange, spillede koncerter – det hele. Det var virkelig fedt at få lov til at være en del af. Det var også første gang, jeg fik penge for at spille trommer. Det er faktisk ret sjovt: Når man kommer ind i musikbranchen, bliver man pludselig klar over, at der er mange ting, man ikke tænker over, når man ser det udefra. Alt det arbejde og alle de overvejelser, som ligger bag produktionen. Det har ændret min egen måde at gå til koncerter på. Nu lægger jeg meget mærke til, hvad bandene har gjort, hvad de har valgt at bruge til de forskellige beats, og hvilke effekter de har valgt at benytte. Man ved for eksempel heller ikke, at det tøj, man har på i musikvideoer, ofte er lånt, for eksempel fra forskellige butikker, og så skal man virkelig passe på mærkerne. Det tænker man jo ikke over, når man ser en lækker musikvideo.”\nEfter det første semester på RUC valgte Sarah dog at bryde med Gabriellas.\n”Jeg havde lyst til at prøve noget nyt. Jeg ville gerne afprøve mine evner på andre typer musik. Gabriellas musik var meget rocket, og jeg ville gerne se, hvad der ellers var af muligheder.”\nIkke ret længe efter valgte bandet at gå fra hinanden, og Sarah fik hurtigt et andet tilbud gennem manageren fra Gabriellas, som anbefalede hende til et andet band.\nPercussion? Det kan jeg da lære!\nPå andet semester på RUC blev Sarah tilbudt at spille sammen med drengebandet Page Four. ”Deres lyd er meget poppet, så det stod i klar kontrast til det, jeg havde lavet med Gabriellas, og Page Four havde allerede et band på det tidspunkt. Det, de manglede, var en til at spille percussion. Jeg havde aldrig spillet percussion før, men jeg tænkte, at det ikke kunne være så forskelligt fra trommer, og om ikke andet så kunne jeg lære det. Så jeg sagde ja.”\nSarah tog på sommertourné med bandet, og det gav hende endnu et kig bag gardinet til musikbranchen.\n”Pludselig var der jo skrigende fans efter os og utroligt mange unge piger, der fulgte mig på Instagram. Det var en helt anden verden at komme ind i. Men det var virkelig fedt at få lov til at være på scenen igen, og drengene er søde, så vi havde det rigtig godt i bandet.”\nPercussion var dog ikke helt så let, som Sarah havde forestillet sig, så hun måtte bruge en del timer i øvelokalet på at finde ud af, hvordan hun skulle gribe det an. Hun måtte også selv investere i en del nyt udstyr.\n”Når man spiller trommer, lægger man grundlaget for sangen, og man styrer rytmen. På percussion skal man tilføje alle de ekstra lyde, der er brug for, og man skal sørge for at ligge i rummet ved siden af trommerne – at komplimentere dem og sangen. Jeg kunne godt mærke, at jeg tænkte langt mere i trommebeats, men det kan også godt være, at det er positivt, for det betød også, at jeg havde styr på, hvor trommerne lå.”\nSarahs samarbejde med Page Four ophørte i efteråret 2016 efter lidt over et år.\n”Jeg fik det at vide et par dage inden, vi skulle afsted på efterårstournéen. Det var samme dag, som årsfesten på RUC, og jeg var faktisk ret træt af situationen, fordi jeg havde sagt nej til andre spændende ting. Men hvis man ser på, hvor jeg er i dag, og hvor mange fede projekter det gjorde plads til, var det i sidste ende helt klart for det bedste.”\n”Jeg er også flere gange blevet hyret til et job, før de overhovedet har hørt mig spille, bare fordi de har fået mig anbefalet. Det er jo både, fordi jeg efterhånden kender en del i musikbranchen, og fordi de har haft lyst til at anbefale mig.”\nSelv om du ikke er den bedste, kan du godt være god\nSarah smiler stort, mens hun fortæller, at hun af og til stadig har den der følelse af, at der altid er nogen, der er bedre end hende:\n”Men de sidste par år har helt sikkert givet mig noget selvsikkerhed. Jeg har indset, at ja, der vil altid være nogen, der er bedre end dig, men selv om du ikke er den bedste, kan du stadig godt være god.”\nTil sommer bliver Sarah bachelor i Cultural Encounters og communication, men hun har ikke besluttet sig for, hvad der videre skal ske. Hun har dog overvejet at søge ind på musikkonservatoriet.\n”Jeg elsker at spille trommer, men jeg tror, jeg elsker det på en måde, hvor jeg ikke ville have lyst til at være på kontanthjælp bare for at kunne spille. Så tror jeg i sidste ende, at trommerne for mig ville komme til at symbolisere noget dårligt. Jeg vil gerne skabe mig en karriere ud af det, men jeg vil også gerne have noget at falde tilbage på, så trommerne altid vil være noget, der er sjovt, og som jeg har lyst til. Ikke noget, der er nødvendigt. Det er det, jeg er i gang med at skabe med min uddannelse på RUC – et sikkerhedsnet.”\nIndtil videre er Sarah bare glad for at have de muligheder, hun har for at gøre det, hun elsker, mens hun studerer.\n”Sidste semester var jeg godt nok lidt presset. Jeg havde en eksamen, var på tour med True Nord rundt i Danmark, havde en anden koncert med Capital Fluxus, alt sammen oveni hinanden – en virkelig intensiv periode. Heldigvis var resten af min gruppe vildt overbærende. Sådan er det faktisk generelt med de grupper, jeg har været i. Jeg tror godt, de forstår, at det er mit job, og at jeg gør alt, hvad jeg kan for at planlægge mig ud af det.”\nSarah ville også gerne starte sit eget band. ”Nogle gange tænker jeg – åh, jeg vil bare have endnu mere med musik at gøre,” siger hun, mens hun slår ud med armene og griner.\n”Hvis jeg selv skulle starte et band, ville jeg først og fremmest være mere med inde over musikken, og så ville jeg bruge noget tid på at finde nogle at spille sammen med, hvor det føles helt rigtigt.”\nSarahs næste koncert er den 27. januar på RUST Natklub med Capital Fluxus.\n”Det er dagen efter min projekteksamen, så det bliver lidt spændende at få det til at gå op med øvning. Men to af drengene i bandet, Robin og Céleste, kender jeg her fra RUC, så mon ikke de også har eksaminer?”\nTilbud fra højre og venstre\nI dag har Sarah stadig øvelokale i sine forældres kælder i Gentofte, på trods af at hun er flyttet til Nørrebro. Hun kæmper også stadig med at få det hele til at gå op med eksaminer og koncerter, forelæsninger og tours, gruppearbejde og øvning. Især fordi hun nu ikke bare arbejder sammen med et band, men hele fire bands.\n”At jeg er den eneste kvinde i alle bandene, er et tilfælde” griner Sarah og understreger:\n”Det er alle jobs, jeg er blevet tilbudt, så jeg har ikke selv aktivt opsøgt kun at spille med mænd. Jeg spiller sammen med David44, rapperen Kå og bandet Capital Fluxus. Derudover spiller jeg med to af musikerne fra Nephew i et nyt musisk projekt, de kalder True Nord. De fleste af de kunstnere, jeg spiller sammen med, er stadig upcoming. Men for mig handler det meget om, hvordan kemien er. Jeg synes også, det er rigtig fedt at få lov til at have en indflydelse på musikken. For eksempel har jeg sammen med Kå, som også er min gode ven, fundet ud af, at live trommer giver enormt meget til hans musik, selv om den er meget elektronisk.”\nPå trods af at mange af de kunstnere, Sarah spiller sammen med, er upcoming, så tjener hun stadig nok til, at hun ikke behøver noget andet job ved siden af sine studier på RUC.\n”Det varierer selvfølgelig rigtig meget, hvor meget jeg bliver betalt. Som sagt handler det også meget om kemien. Jeg kan sagtens finde på at spille gratis for kunstnere, som er på vej op, men for nogle af de mere etablerede får jeg mellem 1.000 og 2.000 – og nogle gange mere for en koncert. Det lyder måske ikke af meget, for man skal også tænke på, at vi øver ekstremt meget i ugen op til. Men jeg kan faktisk sagtens få det til at løbe rundt som den eneste indtægt ved siden af min SU.”\nSarah får af og til også tilbud fra et eventfirma, hun tidligere har arbejdet sammen med.\n”På et tidspunkt blev jeg tilbudt et job i Barcelona til en event for et eller andet kæmpe IT-selskab. Vi var en gruppe musikere og en gruppe dansere, der blev fløjet dertil og skulle lave en flash-mob, så først skulle vi bare lade som om, vi var tjenere. Det var en ret vild oplevelse og helt vildt fedt at få lov at komme ud at rejse på grund af mine trommer. Jeg spillede også trommer til forpremieren på ’Wonder Woman’, hvor vi var iklædt hendes kostume,” siger Sarah og smiler stolt, mens hun viser billeder af kostumet.\nSom enhver anden branche\nSarahs job som trommeslager har givet hende en indsigt i musikbranchen, og hvordan den i virkeligheden fungerer.\n”Det handler om at have gode kontakter og bruge dem. Oftest fører det første job til et mere. Det vigtigste er grundlæggende at blive anbefalet. Så jeg tænker også over, at når jeg møder op til en koncert, så har jeg styr på mine ting. En lille ting som hvordan jeg pakker mit grej, bliver pludselig vigtig. Jeg pakker det altid på samme måde, og det betyder, at jeg ofte har tid til at hjælpe andre med at pakke sammen. Det er sådan noget, de husker. Generelt er jeg altid smilende og imødekommende, for det betyder helt sikkert også noget, at man er god til det med mennesker. Man bruger rigtig meget tid sammen på at øve, men også på selve koncertdagene. Vi bruger ofte mange timer i tour-bussen sammen, og man kan også ende med at sidde backstage i over syv timer. Så betyder det altså bare noget, at man kan med alle.”\nMusikbranchen minder med andre ord meget om alle andre brancher, hvor hårdt arbejde betaler sig, og et godt indtryk er altafgørende.\nPosted byVedel-Hertz January 10, 2020 March 7, 2020 Posted inUncategorizedLeave a comment on Studiejobbet gør det muligt at være RUC’er by day – Rockstjerne by night\nStuderende og flygtninge skal lære at leve sammen i nyt bofællesskab\nSamskabelse, dyrkningsfællesskab, beboerdemokrati, medborgerskab, fællesspisning og integration. Det er nøglebegreberne for en række nye ungdomsboliger, der kommer til at være en del af dyrkningsfællesskabet Tunet, hvor 38 studerende, 20 flygtninge og fire familier skal leve sammen. Drømmen er at danne en skabelon for, hvordan man kan takle to problemer, som mange kommuner kæmper med: Boligmangel og integration.\nUtopisk eller ambitiøs løsning\nVisionen bag Tunet er, at man ved hjælp af nyttehaver, fællesspisninger og godt naboskab kan skabe rum til et medborgerskab, hvor integrationen kan blomstre, og flygtningene kan blive inspireret til at studere. Selvom det måske kan lyde en smule utopisk, er det et projekt, som både KAB, Roskilde Kommune og de mange andre samarbejdspartnere anser for at være en ambitiøs, men også realistisk løsning.\n»Vi er meget opmærksomme på, at det ikke nødvendigvis er et let projekt, vi har gang i, og vi har gjort os mange tanker om, hvordan vi får det til at fungere i praksis. For eksempel synes jeg, at vi er meget fokuserede på, at projektet skal forankres. Lige nu er der rigtig mange, der skaber sådanne projekter; de bruger en masse midler og en masse mandskab til at facilitere nyttehaverne. Men når projektet så slutter, er der ikke rigtig opstået et ejerskab, og så falder det hele til jorden. Det er vi meget fokuserede på at undgå,« siger Bjørn Hallager Askholm.\nEn af de måder, de vil få projektet til at slå rod på, er ved at uddanne såkaldte grønne ambassadører. »De grønne ambassadører skal have et større ansvar og vil blandt andet flytte ind en måned før de andre beboere for at forberede modtagelsen. De bliver altså ambassadører for projektet og skal være med til at sikre, at alle tager deres tørn.«\nDet fælles ansvar skal også være en vigtig del af projektet. I modsætning til andre almene boliger, er der i Tunet egen drift. Det vil sige, at der ikke er en ansat til at tage sig af de mere praktiske gøremål som for eksempel at slå græs og klippe hæk, som der er i andre boligforeninger. I Tunet er det beboerne selv, der står for det hele.\nDerudover håber organisationerne, at de kan skabe et større ejerskab over for bebyggelsen. »Vi går meget op i, at beboerne skal være med til at definere, hvad der skal være på området. Om de gerne vil have en pizzaovn, et cykelværksted, eller om de selv skal lave pallemøbler til fællesarealet. Det tror vi på kan skabe en fornemmelse af ejerskab for området,« siger Bjørn Hallager Askholm, men påpeger samtidig, at der er en del ting, hvor man ikke på forhånd kan forudse, om det vil fungere i praksis. Ambitionen er, at projektet kan løfte sig selv. Det betyder blandt andet, at der som udgangspunkt ikke er tilknyttet en boligsocial medarbejder (som der ofte er i den type projekter).\nRoskilde Kommune skal udpege hvilke flygtninge, der skal bo i lejlighederne og RIU (Regional Indstillingsudvalget i Roskilde) skal udvælge de studerende. Så både kommunen og RIU er med i processen; men kun lige indtil beboerne træder ind over dørtærsklen til deres nye hjem, derefter er de på egen hånd.\n»Det er vi godt klar over, at vi skal være opmærksomme på. Og hvis ikke det fungerer i praksis, så vil vi prioritere at tilknytte en boligsocial medarbejder,« siger Bjørn Hallager Askholm.\nForholdet mellem flygtninge og studerende\nUmiddelbart kan det lyde tungt for de studerende at skulle være med til at løfte ansvaret for, at en gruppe på 20 flygtninge skal blive integreret i det danske samfund. Især når man tager med i overvejelserne, at flygtningene både kan bære rundt på dybe traumer og derudover pludselig står i en kultur, som førhen har været dem ukendt.\n»For det første tror jeg, at det gør en forskel, at alle beboerne flytter ind i et nyt fællesskab, så alle er lige fremmede for hinanden. Derfor lægger jeg stor vægt på at stille lige høje krav til flygtningene såvel som de studerende. For mig er det vigtigt, at de har lige stor andel i at løfte det gode naboskab og dermed også medborgerskabet. Vi har dog også overvejet det i fordelingen af studerende og flygtninge. Det er et meget bevidst valg, at vi her har 20 flygtninge og 38 studerende, fordi vi netop prøver ikke at lægge ansvaret på den enkelte.«\nVil du gerne bo i Tunet?\nHer kan du skrive dig op til en bolig i Tunet.\nStørrelse og pris:\n1-værelses lejlighederne bliver mellem 31-33 kvadratmeter og vil koste mellem 2.800 og 3.000 kroner.\n2-værelses lejlighederne bliver mellem 43-49 kvadratmeter og vil koste mellem 3.800 og 4.100 kroner.\nVisionerne for projektet er altså ikke små, men er det i virkeligheden realistisk at tænke, at det eneste, der skal til for at skabe integration, medborgerskab og en bedre situation for flygtningene, er fælles dyrkede agurker og kartofler?\nBjørn Hallager Askholm, er godt klar over, at det ikke nødvendigvis er det resultat, man kan forvente af projektet: »I en utopisk verden kunne man sige, at det her projekt kunne løfte en hvilken som helst flygtning lige meget hvor traumatiseret, han eller hun er. Men det kan jo godt være, at vi efter to år finder ud af, at det her projekt kun kan lykkes, hvis du håndplukker flygtninge og studerende – og så er det jo den virkelighed, som vi skal forholdes os til.«\nHan pointerer også, at de i KAB er opmærksomme på, at en faktor som sprogbarrierer kan ende med at resultere i flere og større konflikter end først antaget. »Så må vi revidere det, og måske sørge for, at der en gang om ugen sidder en tolk i drivhuset, så man kan løse eventuelle konflikter.«\nBeboerdemokrati og medbestemmelse\nTunet står klar til indflytning i efteråret 2018 og ligger kun ti minutters gang fra RUC.\nOmdrejningspunkterne for fællesskabet i Tunet skal være en fælles gårdhave, et fælles drivhus og en række nyttehaver.\n»Nyttehaverne kan enten være meget traditionelt fordelt, hvor hver lejlighed får sit eget lille lod, og så passer man sin egen have og mødes bare over det lille lave hegn haverne imellem. Men det kan også være, at beboerne bliver enige om, at de hellere vil have lange rækker af kartofler til deres fællesspisning. Hvad der præcis skal ske med nyttehaverne er på den måde ikke mere defineret, end at der er afsat et område til det, og at man bruger penge på at modne jorden, så den kan dyrkes. Resten må man afgøre i beboerdemokratiet,« siger Bjørn Hallager Askholm, som er projektleder på boligprojektet.\nNetop beboerdemokratiet er en af de karakteristiske ting ved den almene boligsektor, og det kommer også til at være en af hjørnestenene i Tunet.\n»Der er ingen tvivl om, at et beboerdemokrati kan være en hæmsko, men det har også potentialet til at være en kæmpe styrke. Det er jo netop i det forum, man kan debattere de eventuelle problemer, der er i fællesskabet. Om det så er fordi Kasper ikke slår græsset, som han skal, eller fordi Eva ikke respekterer sine naboer, eller om det er endnu større og mere grundlæggende problemer, så er det her, de skal diskuteres. Vi er også godt klar over, at mange af beboerne formentlig skal introduceres til beboerdemokratiet for første gang, både de studerende og flygtningene, så det arrangerer vi også.«\nI KAB’s projektbeskrivelse lægger de stor vægt på fællesskabsfølelsen, og den håber de ikke bare at skabe gennem dyrkningsfællesskabet, men også gennem ti fællesspisninger om året.\n»Al erfaring omkring fællesskab peger på, at det her dyrkningsfællesskab er en succes, samt at det samler folk på tværs, og det tror jeg faktisk, at det har været helt tilbage fra ’68. Men en anden læring, som bliver tydelig, når man snakker med boligfællesskaber er, at fællesspisningen er utroligt vigtigt. Så det lægger vi også stor vægt på,« siger Bjørn Hallager Askholm, mens han tilføjer: »Et af vores succeskriterier er faktisk, at mindst halvdelen af beboerne vil deltage i de her ti fællesspisninger, vi har lagt op til om året. Men det er vi selvfølgelig også villige til at revurdere – og vi tager også sommerferie og eksamenstidspunkter i betragtning.«\nProjektet er kendetegnet ved, at det er både unikt og uprøvet, og at man både i KAB, Roskilde Kommune og hos de andre samarbejdspartnere er villige til at lære af eventuelle udfordringer og uforudsete problemer. At man gerne vil revidere og omstrukturere, samt at man anser det for at være en læringsproces, hvor alle parter bærer et ansvar for at få det til at fungere. Det er også vigtigt for Bjørn Hallager Askholm at gøre det klart, at man som studerende skal være villig til at tage ansvaret på sig og gå ind i projektet med åbne øjne:\n»Det skal ikke bare være fordi, man tænker, at det er en billig studiebolig tæt på ens studie. Man skal være villig til at indgå i fællesskabet, tage ansvar og se det som et aktivt tilvalg at bo med flygtninge. Og så må man gerne have studeret et år eller to, så man ikke kommer direkte fra 3.g. Vi vil altså gerne have fat i nogle studerende, som tænker, at det kunne være helt fantastisk at bo på denne her måde, og som måske endda synes, at det lyder attraktivt at bo i et antropologisk studie,« siger Bjørn Hallager Askholm.\nSom udgangspunkt vil de flygtninge, der flytter ind, være unge og enlige. Helst ser KAB, at det er nogle, som eventuelt kunne blive inspireret til også selv at læse videre. Bjørn Hallager Askholm gør det dog klart, at der som sådan ikke er sat faste rammer for, hvem der skal flytte ind: »Hvis der pludselig er en ældre syrisk mand, som har haft sin egen gård, og som vi bare kan se vil bidrage rigtig meget til fællesskabet, så vil vi ikke udelukke ham bare på grund af hans alder. Men det er også vigtigt at anerkende, at der er en større gruppe af enlige, unge, mandlige flygtninge, så det vil selvfølgelig også have en indflydelse.«\nBjørn Hallager Askholm er dog håbefuld og pointerer blandt andet, hvordan det også kan gøre en forskel, at der vil være en del udskiftning af de studerende, mens flygtningene har lejlighederne på ubestemt tid. »Det vil sige, at det bliver flygtningene, der er den faste kerne i fællesskabet og har en erfaring, de bærer med sig. Det bliver ret interessant at se, hvad det vil betyde.«\nHvis du er blevet interesseret i at høre mere om projektet, eller måske at flytte ind, vil der være et infomøde den 9. maj fra 15-17 på RUC i det store auditorium i bygning 00\nPosted byVedel-Hertz January 10, 2020 March 7, 2020 Posted inUncategorizedLeave a comment on Studerende og flygtninge skal lære at leve sammen i nyt bofællesskab\nDen hvide mands pensum\nHvide mænd har gennem de sidste mange århundreder tænkt store tanker. Tanker om alt lige fra filosofi over lægevidenskab til psykologi – og alt det, der findes imellem.\nDet kan enhver studerende skrive under på, og det kræver kun et enkelt kig på pensum at få det bekræftet. Men hvad så med alle de andre? Hvad med kvinderne og alle dem, hvis hud ikke kan kategoriseres som hvid? Har de slet ikke tænkt, skrevet, filosoferet og spurgt? Julia Suárez-Krabbe er forsker på RUC og har gennem det sidste halve år været med til at sætte fokus på, hvordan universiteternes pensum i Danmark er domineret af den hvide mand.\nJulia Suárez-Krabbe sidder på sit kontor på RUC med en kop te i hånden. Hun er lektor i kultur- og sprogmødestudier og underviser blandt andet i videnskabsteori. Julia Suárez-Krabbe har gennem det sidste halve år været massivt til stede i de danske medier, hvor hun har diskuteret ”den hvide mands pensum” og de konsekvenser, som et fuldstændig hvidt pensum har for de studerende – og samfundet. Hun forklarer, at på trods af, at det er et problem, som er vanvittigt tydeligt, når først man har opdaget det, så er det overraskende svært at få øje på i første omgang.\n»Det er ret sjovt at opleve, når de studerende opdager, at deres pensum er så domineret af den hvide mand. Det er egentligt meget tydeligt at se, men det er så utroligt normaliseret og accepteret, at vi alle sammen er blevet helt blinde over for det. Så det bliver faktisk en kæmpe aha-oplevelse for de studerende, når de endelig opdager det. For at noget kan blive så normaliseret og accepteret. må man erkende, at det er nødt til at have en meget, meget lang historie,« siger Julia Suarez-Krabbe og smiler, mens hun lægger ekstra tryk på de sidste ord og fortsætter:\n»Et andet problem ligger i, at underviserne – både i folkeskolerne, på gymnasierne og universiteterne – selv er blevet undervist i den hvide mands pensum. Det er, hvad de kender, og det de er gode til. Det betyder, at det pludselig bliver meget besværligt at ændre på.«\nJulia Suárez-Krabbe himler med øjnene og forklarer videre, hvordan den hvide mands pensum blandt andet strækker sig tilbage til kolonialismen. »Det var jo hele samfundet, der accepterede, normaliserede og tog del i slaveriet og koloniseringen. Det var noget, man tog for givet. Samtidig var det et utroligt filosofisk spørgsmål og rigtig meget af den filosofi, vi bruger omkring rettigheder og menneskerettigheder i dag, blev faktisk skabt omkring koloniseringen og slaveriet. Dengang handlede det meget om at spørge, hvem der havde ret til hvad, hvem der var menneskelige nok, og hvem der overhovedet skulle have rettigheder. Det er et spørgsmål som stadig giver genklang i dag.«\nJulia har beskæftiget sig meget med menneskerettigheder og pointerer, at selv om det ikke er nær så tydeligt i dag, er der stadig en aktiv diskussion i samfundet om, hvem der har ret til at have rettigheder og meget af diskussionen bygger på den hvide mands fortolkninger fra dengang.\nDen hvide mand og den dybe tallerken\nDen hvide mands pensum bygger på flere myter, som vi i samfundet gennem lang tid har gjort mere og mere accepteret.\n»Vi er nødt til at holde op med at tro på myten om den hvide mand som en stor tænker, der helt af sig selv og alene opfinder den dybe tallerken,« siger Julia Suárez-Krabbe, mens hun slår ud med hænderne og fortsætter: »Sådan fungerer viden jo ikke. Viden opstår altid i samspil og diskussion med andre – altid. Det er for eksempel også derfor, man som studerende skal bruge referencer. Jeg har altid studerende, der helt opgivende spørger mig, hvorfor de skal lave så mange referencer. Så må jeg forklare dem, at de – når de skriver deres opgaver – kommer til at indgå i en vidensdannelse, og derfor er det vigtigt at fortælle, hvem der har hjulpet dem til at tænke de tanker, de har nu. Det samme burde være et krav for de store tænkere.« siger Julia Suárez-Krabbe med et skævt smil.\nHun nævner blandt andet den tyske filosof Georg W. F. Hegel som eksempel på en af de hvide mænd, som burde have lavet tydelige referencer. Han er nemlig en man altid går tilbage til, og som vi opfatter som en stor tænker.\n»Men Hegel forlod faktisk aldrig Tyskland, og der er en kvindelig forsker, jeg tror, hun er hvid, der har skrevet et speciale, hvor hun har været i arkiver og virkelig gravet i Hegels historie. Hun har fundet ud af, at Hegel i virkeligheden var dybt inspireret af og brugte meget tid på at læse haitianske tænkere, der var tidligere slaver. De havde tænkt en masse over, hvad det vil sige at have frihed, hvad forholdet mellem slave og herre i virkeligheden var, og hvad det betød. Det har helt tydeligt påvirket nogle af Hegels teorier. Men det hører man jo aldrig om. Man skaber bare idéen om, at den hvide mand ved alt, og at han har fundet ud af det helt af sig selv.«\nMåske er det i virkeligheden bare kun den hvide mand, der har tænkt store tanker? Svaret fra Julia Suárez-Krabbe er klart: Nej, den hvide mand er langt fra den eneste, der har tænkt store tanker. Men hun anerkender dog, at det kan være let at blive snydt til at tro, at det er sådan, det forholder sig.\nDerfor er et af de argumenter, Julia Suárez-Krabbe oftest møder da også, at den hvide mands pensum formentligt er opstået, fordi det kun er hvide mænd, der har tænkt store tanker. Mange tror, at fordi alle andre end den hvide mand har været travlt optaget med at være koloniserede eller passe børn eller noget helt tredje, så har de ikke haft tid til at tænke store tanker. Men det er ikke helt sådan, det forholder sig. Faktisk tværtimod.\n»Der har været masser af mennesker, der var både koloniserede, slaver og fanget i hjemmet, som har tænkt store tanker. Det i sig selv er jo ret imponerende. Men det snakker vi ikke om.«\nFor Julia Suárez-Krabbe er det netop kernen i problemet.\n»Ved at sende det her tydelige budskab om, at det kun er hvide mænd, der kan tænke store tanker, så fortæller man jo indirekte alle andre, at de ikke er kvalificerede til at tænke store tanker. Og så holder man dem faktisk fra at gøre det. Det vil altså sige, at når man reproducerer myten om den hvide mand som naturlig stor tænker, udelukker man samtidig en masse andre fra at tænke. På den måde får man også lukket af for at andre og anderledes tanker skal vinde frem. På den måde lukker man også af for mangfoldigheden, som jo netop er det, man vinder på, og det der i sidste ende skaber stor tænkning – forskellige perspektiver.«\nDet rigtige problem\nI virkeligheden er den hvide mands pensum dog bare et udtryk for et endnu større, endnu dybere og endnu sværere problem.\n»Med denne her slags problemer, må man begynde med at kradse i overfladen af problemet lige så stille. Det er en langsom proces, og det kan være rigtig svært at finde ud af, hvor man skal starte. Men når først man er kommet i gang og har fået kradset i de første lag, kan man komme dybere og dybere ned i problemet,« siger Julia Suárez-Krabbe og forklarer, at da hun startede på RUC for 10 år siden, var det første lag, der skulle kradses af, myten om, at der slet ikke eksisterede racisme i Danmark. ”Det behøver man heldigvis ikke diskutere i dag. Det er et faktum, alle er klar over!« griner Julia højt.\n»Det første skridt til at erkende, at den hvide mands pensum er et problem, er, at erkende, at det er udtryk for en meget subtil og accepteret racisme. Og det har vi ikke let ved. For det er ikke rart at indse, at racisme er så stor en del af vores samfund.«\nJulia forklarer videre, at det især ikke er rart at indse, fordi man i samme omgang også må indse, hvor meget man i samfundet vinder på at reproducere den skjulte racisme. Men at hvis vi begyndte at indse det, ville det have en revolutionerende effekt på vores samfund.\n»Det ville for eksempel være revolutionerende for vores økonomi, fordi vi i samme omgang ville være nødt til at indse, at rigtig meget af vores økonomiske fordel stadig afhænger af, at vi bliver ved med at reproducere kolonialistiske forhold.«\nPå den måde er Julia godt klar over, at det faktisk kan være rigtig svært at sælge idéen om, at vi er nødt til at lave grundlæggende ændringer i vores samfund, fordi der vil være en stor del af ændringerne, der vil have en negativ effekt på vores egne privilegier.\n»Det ville jo for eksempel også rykke ved, hvem der helt naturligt sidder på et kontor som mit. Det er jo ikke særligt rart ikke længere at være selvskrevet til sådan en position,« siger Julia og slår armene ud mod sit lyse kontor.\nGå efter det umulige\nTilbage i september 2017 offentliggjorde Politiken en artikel med Julia Suárez-Krabbe, der netop italesatte den hvide mands pensum, og det var den, der startede hele diskussionen i medierne, som Julia Suárez-Krabbe har taget aktiv del i. ”Pludselig kunne denne her diskussion sælges til Politiken. Det havde jeg ikke troet var muligt så hurtigt,« siger Julia og ryster svagt på hovedet.\n»Men det er i virkeligheden det, jeg altid siger til mine studerende: Gå efter det umulige. Tro på, at det umulige kan lade sig gøre. Der var heller ikke nogen, der troede på, at slaveriet kunne blive afskaffet, før det skete.«\nDet er dog stadig svært at pege på, hvilke konkrete konsekvenser man kan håbe på, hvis det umulige nu skulle ske.\n»Jeg er klog nok til ikke at turde gætte på, hvad konsekvenserne, som vil komme om 100 år, når vi har fået gjort noget ved det her problem, vil indebære. Men jeg tror på, at de er på vej. Det er også det, som al den racisme, vi ser så offentligt i øjeblikket, er udtryk for. Når folk som Trump og Støjberg kan stille sig op og sige racistiske ting offentligt, så er det et tegn på, at der sker ting i samfundet, som fremprovokerer de her holdninger. At der er faktorer, som skubber til dem, og som presser dem op i en krog, hvor de føler, de er nødt til at gå ud i ekstremerne,« slutter Julia med et lille håb om, at hendes tydeliggørelse af den hvide mands pensum måske kan være med til at skubbe til udviklingen, så der kommer en større mangfoldighed i de informationer, vi bygger vores beslutninger og dermed vores fremtid på.\nPosted byVedel-Hertz January 10, 2020 January 27, 2020 Posted inUncategorizedLeave a comment on Den hvide mands pensum\nInstagrammer fra RUC “Jeg tjener penge på billeder af min morgenkaffe”\nDet tager mig som regel kun to minutter at stille op til billederne og tage et, jeg er tilfreds med. Så tager det måske tre minutter at redigere og cirka fem minutter at lægge op. Det er jo faktisk ikke ret meget tid. Alt i alt tror jeg cirka, at jeg bruger en halv time om dagen på aktivt at arbejde på min Instagram, resten af tiden jeg er på Instagram er bare for underholdningens skyld,« forklarer Caroline. Netop derfor kan det være svært for hende at fastsætte en pris:\nPosted byVedel-Hertz November 8, 2019 January 27, 2020 Posted inUncategorizedLeave a comment on Instagrammer fra RUC “Jeg tjener penge på billeder af min morgenkaffe”\nVedel-Hertz, Blog at WordPress.com.


Flytning af tunge genstande i København | Tungløft | Flytning Sjælland\nKontor & lager: Håndværkervej 7, 4652 Hårlev\n31 31 40 50\nBook et møde\nJob hos Basserne\nFLYTNING AF TUNGE GENSTANDE UDEN SKRAMMER\nVI ER SPECIALISTER I HÅNDTERING, LØFT OG TRANSPORT AF TUNGE GENSTANDE\nHos Basserne i Hårlev ved Køge har vi blandt andet specialiseret os inden for flytning af tunge genstande, og vi tilbyder derfor vores hjælp i forbindelse med håndtering, løft og transport af tunge genstande. Dette er en service, som vi tilbyder vores privatkunder og erhvervskunder i København og alle andre steder på Sjælland samt i resten af landet.\nHVAD DÆKKER FLYTNING AF TUNGE GENSTANDE OVER?\nHos Basserne dækker flytning af tunge genstande over møbler og inventar, der vejer mere end 50 kg. Det kan også være, at genstanden har en fysisk form, der gør den svær at løfte uden brug af hjælpemidler, eller hvor der er behov for mange flyttefolk til at varetage opgaven.\nDET KAN FOR EKSEMPEL DREJE SIG OM FLYTNING AF:\nVi har flere forskellige hjælpemidler, som er med til at skåne dine ejendele, men som også hjælper med at skabe en sikkerhed for de medarbejdere, der skal bære, flytte eller transportere de genstande, der er tale om.\nVi ønsker nemlig at skabe et godt arbejdsmiljø for vores ansatte og at sørge for, at vores kunders ejendele altid er i de bedste hænder.\nHVAD KOSTER FLYTNING AF TUNGE GENSTANDE?\nVi tilbyder skarpe priser på flytning af tunge og uhåndterbare genstande, som dog afhænger af den konkrete opgave.\nDerfor udarbejder vi gerne et skræddersyet og uforpligtende tilbud med en fast pris på lige netop det møbel eller det inventar, som du har brug for vores hjælp til at få flyttet.\nKONTAKT OS OG HØR MERE OM VORES SERVICE\nDu er velkommen til at kontakte os, hvis du har brug for at høre mere om denne service, hvis du har nogle spørgsmål angående tungløft, eller hvis du er i tvivl om, hvorvidt vi kan hjælpe lige netop dig.\nFlyt tunge genstande med vores hjælp. Det er et af vores specialer, som vi både tilbyder i forbindelse med flytninger i København og på det øvrige Sjælland samt i resten af landet.\nTelefon:(+45) 3131 4050\nBasserne flyt og service ApS\nRing til os på 31 31 40 50 eller udfyld nedenstående kontaktformular.


Van Cleef & Arpels, Orchid Leather, 75 ml – Parfumeriet\nForside / Shop / Dufte til hende / Van Cleef & Arpels, Orchid Leather, 75 ml\nVan Cleef & Arpels, Orchid Leather, 75 ml antal\nOrchid Leather er en ny træagtig orientalsk duft fra Van Cleef & Arpels. En kraftfuld og raffineret duft med en unik blandng af Cistus og Vanilje, to ikoniske ingredienser. En rig og omsluttende vidunderlig duft med noter af vanedannende læder samt træagtige noter af Røgelse, Vetiver og Patchouli.\nKraftfuld og raffineret\nEn rig og omsluttende vidunderlig duft\nNoter af bl.a. læder, Røgelse, Vetiver og Patchouli


Kolding - GoMonkey Klatreplark\nKommune aftale - Kolding\nSkal i luftes?\nNedenfor kan du se en video af vores park i Kolding:\nVi er glade og stolte over at have et samarbejde med Kolding kommune om at alle skoler og institutioner kan komme en tur i GoMonkeys klatreparker til en særpris på 149 kr .\nHvis du ved hvornår i gerne vil besøge parken kan du trykke på den nedenstående "Book nu" knap og blive ledt direkte ind til en oversigt over alle vores ledige tider:\nHvad kan du forvente af en dag i GoMonkey?\nTag en tur i GoMonkey og få en sjov dag med fysisk aktivitet, klatreudfordringer og samarbejde på kryds og tværs som især styrker klassens relationer, dynamik og sammenhold. Udover trivsel, er der også fokus på personlig udvikling af eleverne, som oftest finder ud af at de er lidt sejere og kan lidt mere, end de troede.\nVi tilbyder udendørs træklatring og udfordringer for alle mellem 5 - 99 år. I vores park i Kolding har vi 9 baner med over 100 klatreudfordringer. Der er baner i 1 meters højde, 20 meters højde og alt derimellem, så der er noget til alle niveauer, uanset om man er nybegynder eller øvet klatrer. GoMonkey Kolding huser også GoMonkey og Jyllands længste svævebane på hele 350 meter, hvor man suser ud over den smukke Hylkedal.\nDagen vil starte ud med grundig instruktion på ca. 20 minutter hvor man bliver instrueret i seler, baner og karabiner, som afsluttes ved at instruktøren sikrer at alle seler er spændt ordentligt og sidder som de skal. Herefter gennemfører man en øvebane, sådan at vi er sikre på alle er klar til at komme op i højderne. Efter instruktionen og prøvebanen, er der fri klatring i parken. Efter klatringen er i velkomne til at blive i parken og samle op på dagen, spise madpakker ved vores borde og bænke, eller hygge jer ved bålet.\nGoMonkey har gode erfaringer med store hold, så der er ikke nogen maximumsgrænse for hvor mange man kan booke ind. Vi håber i vil benytte jer af aftalen og få nogle fede dage i trætoppene!\nKolding: 2,5 timer (Opstart af hold hver hele time, eller efter aftale)\n149 kr. pr. deltager\nMan skal være et hold på 8 eller flere for at booke tid online. Hvis man er færre end 8 skal man ringe på 25 53 30 22 og så kan GoMonkey være behjælpelige med at lægge jer ind til en tid.\nEr der nogen spørgsmål eller indvendinger er i altid meget velkomne til at ringe til GoMonkey på 25 53 30 22 eller skrive en mail på kolding@gomonkey.dk


Influenza | Influenza rammer Danmark – og især børn\nForsidesygdom og sundhedInfluenza: Dét skal du gøre hvis dit barn rammes\nFoto: Pantherstock Antallet af influenza-tilfælde er steget i den seneste tid. Se her, hvad du kan gøre, hvis dit barn rammes af influenza. Fredag, 6. januar 2017 - 12:56 - af Anne Romanelli Her er 11 gode råd til, hvordan du minimerer riskikoen for at blive smittet med influenza >>\nHar mit barn influenza?\nMange danskere er i øjeblikket ramt af influenza, og de fleste forældre frygter vel, at deres børn også skal blive smittede.\nMen hvordan kan man spotte, om netop ens eget barn er ramt af influenza?\nIfølge sygebørn.dk starter influenza med ”pludselig høj feber (39-40°C eller mere), evt. kulderystelser, stærk hovedpine, smerter i musklerne (smerter overalt) og en stærk sygdomsfornemmelse. I modsætning til forkølelse er barnet sjældent snottet ved influenza. Derimod ses det ofte, at der kommer mavepine og opkastning i forbindelse med influenza, især de første par dage af sygdommen. Virus kan sprede sig til luftrør (bronkierne) og lungerne og give kraftig hoste”.\nVaccination mod influenza: Godt eller skidt for gravide?\nInfluenza er ikke i sig selv farlig, men kan give komplikationer med lungebetændelse, bronkitis, mellemørebetændelse og andre bakteriesygdomme, som lægen kan behandle. Influenzaen går derimod over af sig selv – gerne efter 6-7 dage, og allerede efter 3-4 dage begynder temperaturen typisk at falde.\nInfluenza er meget smitsomt, og børn med influenza skal derfor holdes hjemme fra dagsinstitution eller skole, indtil temperaturen og almentilstanden igen er normal. Barnet med influenza skal være let påklædt og i et køligt rum for at få temperaturen til at falde.\nBarnets sygedag - mor tager flere end far\nSørg også for, at barnet får rigeligt at drikke (gerne saftevand eller anden væske med sukker og salt), da man mister meget væske, sukker og salt, når man har feber og kaster op.\nKlager barnet over smerter, eller har det gener pga. høj feber, kan det ifølge sygebørn.dk hjælpe at give paracetamol, som virker både smertestillende og febernedsættende. Husk at kontrollere doseringen på pakken. Hvis barn er sløvt, har besvær med vejrtrækningen, har temperatur over 40,5 grader eller har haft feber i mere end 4 dage, skal du ringe til lægen med det samme.\nHer kan du købe et berøringsfrit termometer >>\nAlvorlig fejl: Anbefaler dødelig Panodil-dosis til børn\nBørn kan blive syge af natlampen\nSå mange irriteres over dit syge barn\nGravide bliver lettere syge, når de venter en… Mæslinger rammer landet: Det skal du holde øje med hos dit barn Det kan være livsfarligt at kysse din baby med forkølelsessår Gode råd når mor har brystkræft Nyeste artikler


ECM-systemer med KMD – Vi hjælper med at holde orden\nTanken er i sig selv ligetil – der skal holdes styr på papirer, alle skal have adgang til den samme udgave af et dokument og vidensdelingen mellem organisationens afdelinger skal være i højsædet. Ofte er det dog ikke lige til – dokumenthåndtering er en tung del af arbejdet. Men sådan behøver det ikke at være.\nLøsninger til ECM-system\nKMD hjælper jer med at optimere jeres arbejdsgang. Vi forbinder jeres data sammen og gør jeres arbejde nemmere at holde styr på.\nJeres ECM-system skal guide jer til at gøre arbejdet enkelt, godt og sikkert. Sådan fungerer KMD Workzone for ledere, brugere og it-afdelingen.\nDokumenthåndtering er en byrde for arbejdspladser\nVi kender det alle sammen – der skal deles og præsenteres dokumenter blandt organisationens forskellige afdelinger og der er opstået en gennemgående fejl. Der er blevet brugt forkerte udgaver af samme dokument.\nDokumenthåndtering er en tungere del af den almene arbejdsgang og fungerer ofte, som en direkte hæmsko for arbejdstempoet. Begrebet Enterprise Content Management er opstået på baggrund heraf. Data og arbejdsprocesser skal bindes sammen på den mest optimale måde, for chefer og medarbejdere. ECM-systemet skal hjælpe nu og i fremtiden.\nECM-systemer – starten på en nemmere arbejdsdag\nFormelt set, som navnet antyder, handler Enterprise Content Management om at organisere en organisations dokumenter og andet indhold, der har en direkte forbindelse til organisationens processer. Dette indebærer både strategier, metoder og andre værktøjer, der bliver benyttet i forbindelse med organisationens arbejde.\nEt ECM-system favner bredt og dækker ligeledes over betegnelser såsom Document Management, Digital Asset Management, Web Content Management mv.\nECM-systemer – en hjælpsom digitalisering med KMD Workzone\nFor at efterkomme den store tidsspilde ved dokumenthåndtering har KMD udarbejdet ECM-systemet KMD Workzone.\nKort fortalt handler KMD Workzone om at forbinde og sammenholde jeres data med de forskellige processer i organisationen. Det hele handler om at komprimere jeres arbejde gennem digitalisering – men det skal samtidig reducere omkostninger og risici for jeres organisation.\nMåden I håndterer data på, både modtagelse, lagring og bearbejdning bliver optimeret. Hvordan I udarbejder og konstruerer jeres arbejdsprocesser samt måden I fremadrettet publicerer, sender post og meddelelser mv.\nKMD Workzone tænker ikke kun i data eller begrebet ’it-løsning’ – ECM-systemet har til formål at støtte jeres organisation på flere fronter og gøre jeres arbejde lettere.\nFor borgeres og kunders vedkommende er ECM-systemet en hurtig service i form af selvbetjening. Digitale blanketter sender informationer angående eksempelvis aktuel status på en sag eller henvendelse. Alt sammen uden at tage ”unødvendig” tid fra medarbejderne.\nEt ECM-system har til opgave at levere resultater via høj stabilitet, performance og skalerbarhed og det er præcis, hvad KMD Workzone er i stand til. Der er gennemsigtighed, så ledere opnår et større og bedre overblik og medarbejderne har mulighed for større fokus.\nKMD Workzone er et ECM-system, der har et overordnet mål: At lade jer bruge mindre tid på dokumenthåndtering og mere tid på jeres kerneværdier.


EA SPORTS UFC 3 – Officiel EA Access-hjemmeside\nSPIL EA SPORTS™ UFC® 3 MED EA ACCESS\nMedlemmer får ubegrænset adgang til en samling i stadig udvikling af fulde EA-spil – herunder EA Sports UFC 3.\nAbonnerer du allerede? Log på, og fjerndownload EA SPORTS UFC 3 nu.\nSlå modstanderne ud i EA SPORTS UFC 3\nFås nu i The Vault på EA Access\nFra den 6. november kan du klare modstanderne i spillet med den bedste ”pound-for-pound”-kæmper i UFC.\nKom tæt på med præcis, stående kampteknik og greb i EA SPORTS UFC 3 med EA Access til Xbox One. Gør modstanderen groggy med velplacerede slag, og reager med hurtige kontrastød mod Conor McGregor og Georges St-Pierre. Start din egen karriere i spiltypen Greatest of all Time, og fortsæt din rejse udenfor Octagon-arenaen, mens du skaber hype, får fans og tjener penge. Hver bevægelse og hver beslutning påvirker din rejse mod at blive en mester.\nEA SPORTS UFC 3 er nu en del af vores stadig voksende spilsamling, træd ind i Octagon-arenaen i dag, og bliv den næste mester.\nHvis du beslutter dig for, at EA Access alligevel ikke er noget for dig, er det nemt at annullere. Du skal bare logge ind på din konto, vælge "Betaling og fakturering" og annullere dit medlemskab derfra.\nSom EA Access-abonnent får du ubegrænset adgang til en enorm samling af EA's bedste spil, og de bliver bare ved med at komme. Vis, hvor hård du er i Madden NFL 18, leg med livets muligheder i The Sims™ 4, og få et skud adrenalinpumpende action i Battlefield og Titanfall. Besøg vores spilside for at se hele listen.\n**BETINGELSER, BEGRÆNSNINGER OG UNDTAGELSER ER GÆLDENDE. FÅ FLERE OPLYSNINGER PÅ ea.com/da-dk/ea-access/terms OG ea.com/da-dk/ea-access.


Er der en sur bismag ved digitale cookies? - Spinnaker Nordic\nEr der en sur bismag ved digitale cookies?\n– En informativ artikel om fænomenet cookies\nInden opfindelsen af internettet var der ingen, der var i tvivl om, hvad de skulle svare, hvis de blev tilbudt en cookie.\n”Ja tak! Og gerne et glas kakao oveni, hvis det kan lade sig gøre.”\nEfter internettets fremkomst er ordet dog blevet et homonym – altså et ord med flere betydninger forankret i sig. Der har i det seneste år været del snak og palaver om digitale cookies. Noget af snakken har ført til frygt hos mange mennesker; frygt for at blive overvåget og for at videregive vigtige informationer uden samtykke. Trods al det morads, der har været om emnet, er det, for mange mennesker, stadigvæk et ret mudret felt, der er præget af uvidenhed.\nJeg giver dig derfor en letlæselig og præcis oversigt over, hvad digitale cookies er, og hvad de kan. Ydermere præsenterer jeg de lovmæssige forhold, der hersker inden for feltet, både gældende for nu og for fremtiden.\nCookies er det engelske udtryk for småkager, men i den digitale verden har det også en anden betydning. Du har sikkert oplevet, at der i bunden af skærmen fremkommer en bjælke, hvor du skal godkende, at hjemmesiden, du visiterer, indsamler cookies. Besøger man https://www.cookiebot.com/da/start, gror følgende boks op i bunden af skærmen:\nOvenstående boks indeholder atypisk meget tekst for en samtykkeboks. Sædvanligvis vil samtykkeboksen indeholde en eller to linjer. Vi har dog valgt dette eksempel, da teksten i denne boks siger noget centralt om, hvad cookies er.\nCookies er nemlig små datafiler, som websites lagrer på den besøgendes computer med henblik på at kunne genkende den besøgende, næste gang han/hun besøger siden. En cookie er en passiv fil, hvilket indebærer, at den hverken er i stand til at sprede virus eller på anden måde udgøre skade på ens computer.\nDer findes forskellige typer cookies\nDer findes overordnet set to typer cookies: ’browser cookies’ og ’flash cookies’. Den grundlæggende forskel er, at ‘browser cookies’ afvikles af browseren, mens ‘flash cookies’ afvikles af et program. Databeskyttelsesreglerne er ens for begge typer cookies.\nHvorfor eksisterer cookies overhovedet?\nVi har allerede lidt taget hul på dette punkt. Det gjorde vi i forbindelse med billedeksemplet fra Cookiebot, hvori en række brugsårsager fremhæves.\nDer kan være mange forskellige årsager til at bruge cookies. Cookies giver mulighed for, at besøgende kan logge ind automatisk på en hjemmeside. Derudover kan man via cookies tilpasse tilbud efter de besøgendes særlige behov. Cookies kan altså hjælpe hjemmesideindehavere og marketingsfolk med, at deres annoncer og tilbud løbende målrettes internetbrugernes interesser og behov.\nCookies er altså en del af forklaringen på, hvorfor du præsenteres for reklamer, der er relevante for dig. Der kan dog være undtagelser. Hvis du for eksempel deler computer med andre, er det sandsynligt, at jeres internetadfærd vil være forskelligartet, hvorfor du sandsynligvis vil blive præsenteret for reklamer, der ikke er særligt relevante for dig, men som derimod er relevante for en af de andre, der bruger computeren.\nSkal jeg være bange for cookies?\nCookies i betydningen ’småkager’ er væsentligt farligere end de digitale af slagsen. Derfor bør du ikke være bange for digitale cookies, nej. På mange måder bidrager cookies til at forbedre din brugeroplevelse. De sørger nemlig for, at du præsenteres for relevant indhold.\nCookies kan hverken udspionere indholdet på din computer eller skade dette på nogen måde.\nDet er ikke tilladt at lagre personfølsomme data i cookies, med mindre den besøgende giver udtrykkeligt samtykke til, at en side må gemme hans/hendes personrelaterede og personidentificerende data.\nI sådanne tilfælde skal hjemmesideudbyderen overholde de gældende databeskyttelseslove, der blandt andet omfatter, at den besøgende først og fremmest skal give eksplicit samtykke til, at cookien lagrer personidentificerende informationer. Ligeledes skal hjemmesideudbyderen tydeligt redegøre for formålet med denne lagringen oplysningerne.\nDu kan godt undgå brugen af cookies\nHvis det løber dig koldt ned ad ryggen, når du hører ord som overvågningssamfund og ’Big Brother’, og din tillid til kapitalistiske foretagender og internettet er diminutiv, så kan du indstille din browser, så cookies er slået fra.\nHvis du bruger Chrome, kan du finde en guide til, hvordan du slår cookies fra her. Bruger du Firefox, er guiden her. Bruger du Explorer, kan du finde en guide her.\nSlår du cookies fra, vil det dog medføre, at du går glip af fordelene ved cookies. En af konsekvenserne vil blive, at du i fremtiden vil blive præsenteret for en række fuldstændig irrelevante annoncer.\nDu har også altid mulighed for at slette cookies. Hvis du bruger en nyere browser, kan du taste CTRL + SHIFT + Delete, så sendes du automatisk til destinationen, hvor du kan slette dine cookies.\nDe fleste udbydere anvender annonce-, statistik- og indholdsrelaterede cookies, der har en levetid på 12 eller 24 måneder. Det er dog værd at bemærke, at en cookies levetid forlænges ved hvert besøg. Her sker nemlig en art genfødsel med cookien.\nSelvom en cookies levetid typisk er 12 eller 24 måneder, er dette dog ikke nødvendigvis reglen. En cookies levetid er nemlig varierende og betinget af udbyderens indstillinger. Der findes cookies, der har en levetid på helt op til ti år, men disse overlever dog kun så længe, hvis du ikke sletter dem inden.\nOrd som ’lovmæssig’, ’paragraffer’ og ’lovgivning’ fungerer ofte som en slags sovepiller. Derfor er det også en udfordring for mig som skribent at fastholde dig lige nu.\nJeg vil dog gøre mit bedste for at fortælle levende og interessant om, hvordan lovningen er inden for cookie-området.\nPå Erhvervsstyrelsens hjemmeside står der: ”Alle danske hjemmesider er omfattet af cookie-reglerne. Hvis du bruger cookies på din hjemmeside, skal du informere om dem og indhente samtykke til at sætte dem. Der er dog enkelte undtagelser.” (Erhvervsstyrelsen)\nHvis du følger linket til Erhvervsstyrelsens hjemmeside, kan du se, hvilke undtagelser der er tale om. En god idé er dog at antage, at man er omfattet af cookie-reglerne og derfor bør imødekomme de regler, der er inden for området.\nDen samlede cookie-lovgivning opfordrer hjemmesideindehavere til brug af fælles mærkningsordninger med henblik på at øge gennemsigtigheden, så forbrugeren let kan få indsigt i, om og hvordan en given hjemmeside bruger cookies.\nDer er tre krav, man skal opfylde, hvis man vil indgå i mærkningsordningen:\nDer skal være samtykkeinformation på alle sidder (pop-up eller lignende)\nDer skal være indsat et cookie-mærke i toppen af alle sider på hjemmesiden. Mærket skal være mindst 14 x 13 pixels\nDette cookiemærke skal linke til hjemmesidens privatlivspolitik. Du kan læse om, hvad privatlivspolitikken skal indeholde her.\nCookiemærket, som omtales i punkt to, ser ud som følger, og det kan findes på http://minecookies.org/, hvor du også kan tilmelde dig mærkningsordningen:\nHvis man indsamler cookies, skal man informere tydeligt herom og indhente samtykke fra forbrugeren. Informationen om at man bruger cookies skal være synlig, indtil den besøgende klikker på ”OK” eller lignende. Du kan let designe dit eget script til en samtykkeboks her.\nNye cookie-regler kan være på vej\nDet er ikke sikkert, at ovenstående regler gælder særligt lang tid endnu, da EU og de danske politikere ønsker mere simple regler på cookie-området.\nI et nyt lovforslag fra EU-Kommissionen lægges der op til, at der skal indføres nye og mere enkle regler på området. Kommissionen har for nyligt udsendt en pressemeddelelse, hvori der står:\n”Den såkaldte “cookie-bestemmelse”, der har ført til for mange anmodninger om samtykke fra internetbrugere, vil blive strømlinet. De nye regler vil give brugerne mere kontrol over deres indstillinger, hvilket vil give dem en nem måde, hvorpå de kan acceptere eller afvise sporingscookies og andre identifikatorer, når privatlivets fred bringes i fare.”\nLovforslaget fra EU-Kommisionen indebærer, at man fremover skal kunne nøjes med at godkende sine cookie-indstillinger én gang, og dette skal ske, når man installerer en ny browser.\nDet er op til parlamentet, hvorvidt forslaget vedtages. Johannes Bahrke, der er EU’s pressetalsmand, håber, at forslaget kan træde i kraft senest i maj 2018.\nOvenstående EU-forslag stemmer fint overens med de danske politikeres planer. De har nemlig flere gange lagt op ændringer af de eksisterende cookie-regler. I 2014-rapporten ”30 veje til et bedre indre marked” skrev regeringen:\n“Regeringen arbejder for, at der indføres ny og mere nuanceret cookieregulering, der primært stiller krav til de typer af cookies, der kan gribe ind i folks digitale privatliv. De nuværende cookieregler, som er en del af den europæiske lovgivningsramme for databeskyttelse, har vist sig mindre velegnede til at opnå formålet om kontrol med private oplysninger i den digitale verden end ventet.”


CPR skrivelse til Vindmølle naboer Kastrup-Tiset enge\nKommunen sender i et aktindsigt, vedr. vindmølleplanlægning i Kastrup Tiset enge, en del dokumenter. Et af disse dokumenter indeholder en liste med navne på ca 300 personer og (med cpr numre). Jeg forespørger på kommunen, hvad denne navneliste vedr. og får at vide, at det er vedr. landskabsjusteringen i Kastrup-Tiset enge.\nKommunen er herved bekendt med, at jeg havde fået dette dokument, men det jeg ikke ved, er at den indeholder cpr-numre, da disse ikke er synlig på min skærm. Først langt senere sidst på året støder jeg på dette dokument igen , og opdager cpr-numrene ved en tilfældighed, da disse ligger længere til højre for skærmen.\nKommunen har altså haft mit dokument oppe, da jeg spørger til det lidt senere.\nKommunen har i øvrigt sendt det til mig i en almindelig mail, og her kan cpr-numrene jo være opsnappet, eller hakket.\nKommunen kan derved garantere, om andre er kommet i besiddelse af disse cpr numre. (Men hos mig er de slettet)\nDa jeg jo ikke har dokumentet mere, kan det også være, at den er blevet sendt med link og kode, men disse står så også i mailen, så det ville være samme risiko.\nKommunen har åbenbart kendt til sagen fra den 25 december2016, men jeg er først blevet kontaktet med en og samme skrivelse, som alle andre 300 personer, den 9 januar 2017, og nu i E-box. Jeg har dog fået en mail nogle timer før, om at jeg ikke måtte bruge disse eller videre sende dem, men ser først mail om aftenen, men jeg havde jo for længst slettet dem, og hverken brugt dem, eller sendt dem nogle steder hen. Med dette brev, erkender kommunen at de har sendt cpr numre ud.\nMen Bussemand brevet,(som jeg kalder det)som blev sendt ud til ca 300 personer, indeholdt mit fulde navn 4 gange og min adresse. Jeg har ikke kunnet få svar fra kommunen, hvorfor mit navn skulle skrives i Brevet, og hvorfor det skulle skrives 4 GANGE.\nKære læser, det kunne være DIG, der havde fået CPR numre tilsendt i en almindelig mail, og være DIT navn, der blev skrevet 4 GANGE. Brevet er udformet så snedig, at folk læser det forkert første gang, og derved har jeg fået flere trusler bla.om anmeldelse til politiet, og folk der stod på min adresse, og mails og telefoner, hvor jeg skulle forklare, at jeg har altså ingen cpr numre, og når folk så læser det igen, kan de godt se det.\nJo mere jeg læser brevet, jo mere bliver jeg klar over, at brevet er IKKE skrevet ved nogen tilfældighed, men vel ovevejet.\nDet er utrygt, det er ubehageligt og det er usmageligt.\nDET ER BARE SLET IKKE I ORDEN, at kommunen gør sådan noget ved sine borgere.\nTak for alle, der støtter mig og min familie, ingen har fortjent at blive sådan hængt ud.


FORØG ÆSTETIKKEN I DIN DESI-GARDEROBE VED AT VÆLGE DISSE HÅNDVÆVEDE SAREES | PINKVILLA - MODE\nForøg æstetikken i din desi-garderobe ved at vælge disse håndvævede sarees\nHåndvævede sarees er Indiens virkelige skat og dets tekstilkunst og kunsthåndværk. Mængden af præcision og arbejde, som håndværkerne lægger i det, overgår alle anstrengelser, når man laver en saree på en kraftvæv. Vocal for local er ikke blot et udsagn, men også en vej, vi alle skal følge for at hjælpe med at opretholde de små virksomheder og fremhæve vores økonomiske dygtighed. Så læg i kurv og god shopping!\n1. Trykt håndvævet bomuldssaree\nRød, sort og råhvid er en evig smuk kombination, som passer til alle aldre på trods af din hudfarve eller vægt. Denne printede saree ville være den perfekte tilføjelse til din festlige garderobe og kan vælges til kontorfester, sammenkomster og funktioner.\n2. Indigo Sanganeri Block Print Saree\nSanganeri er en metode til håndbloktryk, som selvom den praktiseres traditionelt, endda bruges i dag på en moderne måde og stil. Dette smykke i indigo og hvid vil helt sikkert få hovederne til at vende sig og imponere din possy.\ndakota johnson film på netflix\nmatthew mcconaughey siger okay okay okay\n3. Bomuld Ghicha Saree\nGhicha er lavet af de ufarvede rester af rene Tussar-silketråde, som behandles til at dø. Derfor spiller den bæredygtige faktor ind, hvilket gør det til et absolut must have i denne tid af syntetiske stoffer.\n4. Odisha Sambalpuri Handloom Saree\nSambalpuri er en vævestil, der anvender resist-farvningsteknik til at give farver til garnene før deres sammenfletning. Stoffet vævet i denne teknik viser et fjerklædt og diset mønster, som er en vidunderlig klassiker på sin egen måde. Hent den nu!\n5. Banarasi Silke Saree\nBanarasi sarees er lavet i Varanasi, en gammel by, som også kaldes Benaras. Sarierne er blandt de fineste sarier i Indien og er kendt for deres guld- og sølvbrokade eller zari, fine silke og overdådige broderier.\n6. Bandhani Inspireret Linen Saree\nSarees i linned er let luftige og dit behagelige alternativ til de tunge og begrænsende modstykker. Så få dette smukke stykke rødt for at prale med det til Diwali-fester, festligheder med venner eller endda en puja derhjemme.\nforskel mellem dopamin og serotonin\nkim taehyung dreng i luv\nhvilket exo medlem er du\nian somerhalder og nina dobrev sammen igen 2014\nakshay kumar og katrina kaif


Find en advokat i det midtsjællandske • Slagelse News\nSkrevet af:Bureau KronbergUdgivet den: 6. jun. 22, 13:31 7. jun. 22, 13:43\nArtiklen er opdateret for 3 uger siden.\nHvornår skal du have fat i en advokat? Det er ikke kun, når at du skal bruge nogen til at repræsentere dig i en privat retssag eller en straffesag.\nI tide og utide kan du faktisk have brug for gode råd fra én med faglig ballast inden for felter som familie-/arveret (for eksempel i forhold til ægtepagter og testamenter), skatteret (for eksempel i forhold til skattefradrag) eller forvaltningsret (hvis du nu er utilfreds med en afgørelse fra det offentlige).\nBliv sat ind i retstilstanden\nVed alt inden for juraens verden er det godt at have en advokat ved din side, som kan fortælle dig om retstilstanden – altså hvilke love der gælder, hvordan de skal fortolkes, og hvilke afgørelser fra for eksempel landsretter og Højesteret der er inden for et område. Sidder du i Midtsjælland med behov for en advokat til for eksempel retssager eller til at hjælpe ved køb af fast ejendom, så find én i Slagelse vest for Sorø.\nFå juridisk hjælp i Slagelse\nEn advokat i Slagelse er oplagt at vælge, hvis du bor i eller nær byen og ønsker, at din advokat ikke er langt væk. Spørgsmålet er så, om du kan finde én, som er specialiseret inden for de retsområder, der er relevante i dit tilfælde. For juraens verden er så omfattende, at ingen kan vide det hele. Har du brug for hjælp til en fejde med naboen, er det for eksempel ikke aktuelt med en ekspert inden for folkeret.\nFind advokater med godt renommé\nNår du har fundet en advokat med indsigt i de relevante retsområder, gælder det om at finde dem med et godt renommé. Nogle advokatbureauer er gode til at skilte med sager, hvor deres klient har vundet – eller i det mindste er sluppet billigere eller bedre, end man kunne forvente. Så tjek derfor advokatbureauers hjemmesider og se, om de har cases, hvor de med succes har bistået en klient.\nForrige artikel Forrige artikel: Havde ingen kniv, men havde hash\nNæste artikel Næste artikel: Nu kan du hjælpe pårørende med at få MitID


Jørgensen løb thailænder ned i tredje og når finalen\nDato: 26-10-2013 19:40\nPubliceret af : Alexander Weng Petersen\nMed cifrene 21-18 / 18-21 / 21-10 formåede Jan Ø. Jørgensen her til eftermiddag at besejre Tanongsak Saensombooksuk fra Thailand og spille sig i finalen ved French Open\nFor andet år i træk har Danmark en herresinglespiller i finalen ved Super Series-turneringen French Open. Mens det sidste år var Viktor Axelsen, der imponerede alt og alle ved at gå videre til søndagens sidste kamp i kategorien, er det i år Jan Ø. Jørgensen, der har fornøjelsen af at lukke og slukke i Paris.\nDet står klart efter danskeren i dag sejrede over 23-årige Tanongsak Saensombunsook fra Thailand. Der skulle dog en sejtrækker og 50 minutters hårdt arbejde til, før Jørgensen kunne hive sejren hjem til sidst. 21-18 / 18-21 / 21-10 lyder de endegyldige cifre.\nKampen bølgede frem og tilbage i løbet af de to første sæt, hvor de to herrer skiftedes til at vinde point i stimer. I tredje sæt var der dog ingen tvivl om udfaldet efter Jørgensen vandt imponerende 13 point i streg og bragte sig selv i front med 13-2, hvorefter det blot var en formsag at hale den samlede sejr hjem.\nAnden semi i træk for thailænder\nSidste uge ved Denmark Open nåede Tanongsak Saensomboonsuk også semifinalen, hvor han imidlertid kom til kort mod Chen Long. Den placering kom i hus efter sejre over blandt andre Hans-Kristian Vittinghus og Sony Dwi Kuncoro, så det var i den grad en mand med vind i sejlene, Jan Ø. Jørgensen slog i dag.\nUdover Tanongsak har Jørgensen på sin vej til finalen også besejret hollandske Eric Pang, sin landsholdskammerat Hans-Kristian Vittinghus og Dionysius Hayom Rumbaka fra Holland.\nI skrivende stund er den anden semifinale endnu ikke færdigspillet, men Jan Ø. Jørgensens finalemodstander bliver enten hans banemand fra sidste uge, Lee Chong Wei, eller Kenichi Tago.


Junk-tv i teaterform\nTeater V: Generation Håbløs\nDer er dømt reality-tv på teaterscenen i 'Generation Håbløs', hvor fire unge skal kæmpe om præmien: Firedobling af deres karaktergennemsnit... Foto: Søren Meisner\nTeater V: Generation Håbløs -\nManuskript: Sofie Diemer. Instruktør: Pelle Koppel. Musik: Nicolaj Tøth Andersen Lys og videodesigner: Flora Brandt. Lyddesigner: Mikkel Larsen. Medvirkende: Luise Skov, Emil Prenter, Mathias Bøgelund og Maria Cordsen. Alder: 15+ Varighed: ca. 65 min. Set fredag den 13. september 2019 på Teater V, hvor den spiller til 22. september - og igen 14.-25. april 2020. www.teater-v.dk\nMan håber alt det bedste for et stykke som ’Generation Håbløs’. Dramaturgen Sofie Diemer er et lysende ungt talent, og ideen er både god og modig: Tænk sig at tage en så tarvelig del af popkulturen så alvorligt, at man inviterer den ind på de skrå brædder.\nMed de afgrundsdybe generationskløft-fælder, og hvad der ellers ligger af udfordringer i sådan en skæv idé, må det så absolut give nogle sejheds-point overhovedet at turde at give sig i kast med foretagendet.\nGenrens hulhed bliver stykkets egen\nDe fire deltagere ’Generation Håbløs’-showet er udvalgt, fordi de alle har taget mindst fire sabbatår, og præmien er intet mindre end en firedobling af karaktergennemsnittet. Det er i sig selv ret komisk, og at de selvfølgelig også er latterligt forskellige, udstiller yderligere genrens koreograferede, kunstige hulhed fint.\nDet er junk-tv i teaterform. Det kan man vel, uden at fornærme nogen, godt vove at kalde især denne Paradise Hotel-gren af reality-tv, som stykket sætter i scene. Og selv om der er god sarkasme ift. tv-konceptets grænseløse sensationslyst, så dikterer genrens præmisser samtidig hele forestillingens stemning og drive – på godt og ondt.\nPå godt, fordi letheden kaster mange grin af sig. På ondt, fordi stykket af gode grunde ikke kan levere det, der netop fungerer som ’guilty pleasure’ ved genren; illusionen om, at man ser noget, der er ægte.\nEt eksempel er det varierede arsenal af personligheder. Typisk giver den slags ’godt konfliktfyldt’ tv, men i sin originale form fascinerer de uvægerlige sammenstød jo i høj grad, fordi der netop er tale om ’rigtige’ mennesker. Selvsagt bliver det en svag afglans i et teaterrum, hvor fiktionspagten er en anden, og hvor vi alle ved, at hver en replik er indstuderet.\nFint skuespil til karikerede figurer\nDebutanten Maria Cordsen spiller Mariel, en selvoptaget skønhed, der ser eksponeringstiden foran kameraet som et mål med tilværelsen. Hun mestrer Instagram til UG og er umådelig hård i filten. Gang på gang griner vi af hendes grænseløse krævementalitet og absurde facade, men godt skuespil til trods forbliver hun en flad, temmelig utroværdig figur.\nDet samme kan man desværre også sige om den kiksede skildpadde-nørd (ligeledes fint spillet af debutanten Mathias Bøgelund), der dog har meget godt trivia om sine skildpadder, hver eneste gang han føler sig presset. Og som nørd i et følelseskaotisk rum er det ret tit, det må man give ham.\nDe to andre figurer får lov at sætte lidt flere følelser i spil. Emil Prenter er lækker og ligetil som den kække Sebastian, der i smug tumler med både angst og forvirret seksualitet. Og den vrede feminist Vita (Luise Skov), er heldigvis ikke kun skidesur. Hun er også forsigtig og charmerende over-analyserende med en følsom fortid som offer for hævnporno.\nSkiftene mellem den ydre facade og den indre tumult får de begge troværdigt frem, og her tager stykket fat i lidt alvor, der fungerer. Hurtigt er vi dog videre i teksten.\nStykket holder nemlig også i sin egen opbygning hårdt fast i reality-genrens. Scenografisk fungerer det iscenesatte fornemt med et enkelt hvidt scenerum og fire døre, og kostumedesignerne har også fået meget ud af den absurde udklædning til showets mange fester. Men samtlige situationer er skarpt klippet til, og vi får kun lov at se highlights.\nDet er selvfølgelig også en pointe i sig selv, men tempoet er for højt til at dvæle ved noget som helst. Vi hopper således fra et skænderi til et andet, en rutineret speakerstemme opsummerer og sørger for spænding til de følgende afsnit eller borer, hvor det gør rigtig ondt. Mest gement, da den stakkels Vita kan vælge at få point ved at vise hævnporno-videoen med sig selv.\nMomenter af ømhed\nEneste brud på dette overgearede drive er korte spots på den enkelte deltager, hvor de i bedste kameraboks-stil, som det hører sig til i genren, kan være alene og fortælle hvordan de rigtigt har det. Eller i andre alt for korte sekvenser, der giver lidt baggrundsforståelse til figurerne.\nBl.a. er Ellen Hillingsø skøn som Mariels forfærdelige, fortravlede mor i telefonen. Ligesom sin datter ynder hun at holde fokus på det ydre: ’Du græder ikke vel Mariel? Du er så grim, når du græder'.\nDisse afbræk i alt det sjove er ret hjerteskærende, og hvis bare det dog havde fået mere rum og plads. Hvis bare stykket havde turde tage sine figurer og dermed også sig selv mere alvorligt, havde der været flere roser herfra.\nKommentar til anmeldelse - Generation Håbløs


Ferienwohnungen ''Moselblick'' i Lieser til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nFerienwohnungen ''Moselblick''Am alten Posthof 27, Lieser, Lieser, Tyskland, 54470 - Se på kortFremragende9,4Baseret på12anmeldelserFerienwohnungen ''Moselblick''Se flere billederSe flere billederSe alle 24 billeder9,2 Fremragende placeringSe på kort9,2Beliggenhed\nMere om Ferienwohnungen ''Moselblick''En oversigtUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Ferienwohnungen ''Moselblick'' et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Lieser. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Nyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Lieser. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering. Nyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, dvd-/cd-afspiller, køleskab, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Lieser, så er Ferienwohnungen ''Moselblick'' dit hjem væk hjemmefra.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelser Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladt Tilgængelig i alle værelserbruserhårtørreropvarmningdvd-/cd-afspillerkaffe-/temaskinesatellit-/kabel-TVfladskærms-TVkøkkenudstyrsiddeområdegratis vand på flaskekøleskabtekøkkenVis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mere


Kranie-Vinglas Single Skull gadget - den gode gaveidé\nHjem / Glasservice / Kranie-Vinglas Single Skull\nVarenummer (SKU): 14109 Kategori: Glasservice\nVare: Kranie-Vinglas Single Skull\nEAN nummer: 801269088132\nKranie-Vinglas Single Skull er populær som gave\nKranie-Vinglas Single Skull bruges af mange som den alternative gave, der ikke er andre der giver. Home & Garden > Kitchen & Dining > Tableware > Drinkware > Stemware er kategorien som de fleste ønsker sig noget fra. CoolStuff.dk har altid de fedeste gaveidéer som du ikke lige finder andre steder. Kranie-Vinglas Single Skull kan returneres til shoppen igen inden for 90 dage, hvis du fortryder dit køb. Har du som mange andre næsten opgivet at finde den perfekte gave, er hjælpen lige her, og den hedder Kranie-Vinglas Single Skull, gaven vil sprede glæde og smil i selskabet. For at skære det ud i pap: Kranie-Vinglas Single Skull er simpelthen den sjoveste konfirmationsgave. Der er ikke noget sjovt ved gadgets, vil kedelige mennesker sige, og det kan gøre at der er nogen, der ikke vil risikere at købe gadgets som gaver. Men tænk ikke på det, det er ikke nogen grund til at afholde dig fra at sprede smil med en gadgets som gave, det forholder sig egentlig på den måde, at mange folk elsker gadgets og nyder at modtage dem som gaver.\nKranie-Vinglas Single Skull kan ses i kategorien Home & Garden > Kitchen & Dining > Tableware > Drinkware > Stemware fra mærket CoolStuff hos internet shoppen CoolStuff.dk. I dette år – og nok også mange år frem er CoolStuff et fantastisk brand, blandt shopper i hele Danmark. Mange leder efter den billigste Kranie-Vinglas Single Skull, og køber ofte hos CoolStuff.dk. Det er faktisk ret enkelt, den rigtig gode gave gør modtageren glad. Når du er den glade giver af Kranie-Vinglas Single Skull i gave, er du ret sikker på, at modtageren bliver glad.\nFordele ved at købe Kranie-Vinglas Single Skull online\nKøber du varer online, giver de dig lidt bedre rettigheder, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Du får med dine varer 14 dages returret. når du har handlet dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og det at sammenlligne priser bliver en leg, i de mange webshops der er på det danske marked. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det giver en god fleksibilitet for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n19 reviews for Kranie-Vinglas Single Skull


Verdens første Drive By Wire Model i 140/115HK Segmentet\nBliv klogere på de nye Drive By Wire 140/115HK i vores seneste Suzuki katalog. DOWNLOAD KATALOGET HER Moderne, smart og luksuriøs. Tre ord der beskriver den nye 140/115BG utroligt godt. Motoeren er blevet moderniseret fra top til tå, så du kan få den bedst mulig driftoplevelse på vandet. Drive By Wire er et computerbaseret styresystem,…\nSuzuki Motor Corporation har udviklet verdens første* opsamlingsudstyr til mikroplast, som kan monteres på påhængsmotorer. Påhængsmotor monteret med opsamlingsudstyr til mikroplast. Plastaffald i vandmiljøet er de seneste år blevet et væsentligt miljøproblem, og en enorm mængde af dette affald, som endnu ikke er opsamlet, flyder rundt i havene og andre vandmiljøer. Plastaffaldet nedbrydes i det…\nSuzuki lancerer den nyeste DF300B motor Suzuki Motor Corporation kan nu endelig præsentere den splinternye DF300B, som er den nyeste påhængsmotor, der tilslutter sig Suzukis eksisterende GEKI-serie bestående af dobbeltpropellede-påhængsmotorer. Den nye DF300B har en maksimal ydelse på 300 HK, og er udstyret med mange af Suzukis verdenskendte avancerede teknologier, der inkluderer: Suzukis unikke Dual…\nSuzuki på Boat Show 2019\nFind Suzuki standen på Boat Show 2019 i Fredericia!


TV: Har du flyskræk? Her kan du få dulmet nerverne med en ... gris - MX.dk\nAf Sophie Himmelstrup - 08/12-16 13:05\nTV: Har du flyskræk? Her kan du få dulmet nerverne med en ... gris\nUSA har fået deres første lufthavnskælegris, der skal øge passagerernes rejseglæde.\nMød den kælne gris her. Se video i større format i vores videosektion\nEr du utryg, når du skal flyve? Nu kan man få dulmet sine nerver i San Francisco International Airport, for her er kælegrisen LiLou flyttet ind.\nDyr i lufthavnen:\nSiden december 2013 har man kunne møde dyr, der strejfer rundt i San Francisco International Airports terminaler. Alle dyr har et skilt på med teksten "Klap mig" for at opfordre de rejsende til at hilse på dyrene.\nLiLou er USA's første registrerede lufthavskælegris, som skal være med til at optimere passagerernes lufthavnsoplevelse:\n- Formålet med den kælne gris er at overraske og glæde lufthavnens mange rejsende med sin vindende personlighed, charmerende kostumer og ikke mindst farvede negle. Derudover elsker LiLou at lave tricks for de forbipasserende, siger Anders Bjerre Jakobsen, der er Account Manager i San Francisco Travel and SFO, i en pressemeddelelse.\nLufthavnen har mere end 300 dyr\nKælegrisen er ikke det eneste dyr, man møder, når man lander i lufthavnen i San Francisco. De seneste år har lufthavnen anskaffet flere kæledyr for at give passagererne en bedre lufthavnsoplevelse:\n- Den (Red. LiLou) slutter sig til en stor flok af 300 velopdragne hunde, katte og kaniner, der hver især gør sit til, at de rejsende får en oplevelse, som de sent vil glemme, siger Anders Bjerre Jakobsen.\nIngen kælegris herhjemme\nHerhjemme har Københavns Lufthavn ingen planer om at anskaffe dyr for at øge passagerernes rejseglæde:\n- Vi har ikke nogen dyr i lufthavnen, udover de tjenestehunde som SKAT og politiet benytter herude. Jeg synes, at det er et sjovt initiativ, og vi lader os altid inspirere af andre lufthavne. Men vi er opmærksomme på, at vi skal være en lufthavn for alle, og også dem med allergier, siger Kasper Hyllested, der er pressechef i Københavns Lufthavn.\nKøbenhavns lufthavn har den seneste tid oplevet en stor vækst i antallet af rejsende børnefamilier, og derfor er de i gang med en stor ombygning af legeområdet. Og ideen om at have en gris eller kanin afviser pressechefen ikke helt:\n- Jeg vil ikke afskrive noget endnu. Men at have dyr i lufthavnen står ikke øverst på vores liste med ønsker for det nye legeområde, siger Kasper Hyllested.\nDu kan se den søde gris i videoen øverst.\nVil du gerne have en kælegris i de danske lufthavne?


Postmodernisme og identitetspolitik har Fanden skabt • POV\nLone Nørgaard og Kåre Fog\t 01.03.2021\nIDENTITETSPOLITIK // KOMMENTAR – “Skal vi le eller græde over den akademiske verden, hvor sund fornuft og søgen efter sandheden sejles agterud, mens identitetspolitik strømmer ind i tusinder af ubefæstede sjæle”, spørger Lone Nørgaard og Kåre Fog. De to skribenter har læst den nye bestseller-bog af Pluckrose & Lindsay, “Cynical Theories”, om postmodernisme og identitetspolitik, som ifølge skribenterne er en hovedløs ideologi, der spreder sig med stor skadevirkning fra akademia til resten af samfundet.\nMon nogle stadig husker udtrykket “den lange march gennem institutionerne”?\nVendingen blev især anvendt af den tyske studenteroprører Rudi Dutschke. Han havde som langsigtet strategi, at revolutionært sindede mennesker skal få fodfæste i uddannelsesinstitutionerne og uddanne nye generationer af ligesindede, der selv går ind i samfundsbærende institutioner (skole, universitet, embedsværk, militær, kirke mv.) og fortsætter revolutionskursen.\nProcessen er på dansk grund på flere områder ved at være ført til ende, efter 68’erne kom til magten. Det gælder f.eks. for Danmarks Radio. Og det gælder ikke mindst vores uddannelsessystem, der er blevet smadret igennem de seneste 50 år. Hvor vi tidligere havde en fremragende folkeskole med fokus på faglige kundskaber og et akademia, der aftvang respekt, er folkeskolen i dag tynget af mindste fællesnævner, og akademia er inficeret af postmodernisme.\nOg var det så bare akademia, der led under galskaben, så fred være med Erasmus Montanuserne, men nej: Ideologien siver videre ud i samfundet og forvolder stor skade med sine fordrejninger.\nManglende afgrænsninger betyder, at en postmodernist aldrig kan hænges op på noget som helst. I øvrigt vil han afvise betegnelsen postmodernist\nDet var prologen – og her følger så vores karakteristik af postmodernismen med afsæt i en ny bog af Helen Pluckrose & James Lindsay (2020): Cynical Theories. How Activist Scholarship Made Everything about Race, Gender, and Identity – and Why This Harms Everybody. Den omhandler postmodernisme, men (u)kært barn har mange navne: Poststrukturalisme, identitetspolitik, intersektionalisme, socialkonstruktionisme m.m.\nHovedproblemet er, at de, der bekender sig til postmodernismen, har forladt et afgørende princip i videnskaben: Hver part fremsætter sine bedste argumenter, og de mest overbevisende vinder. Postmodernismen har i stedet gjort sig immun over for kritik. Det betyder, at postmodernisme opfylder kriterierne for at være en religiøs sekt. Der er lukket helt af for argumenter fra omverdenen, og medlemmerne af sekten har bare at tilslutte sig de centrale dogmer. Uden kritiske spørgsmål.\nPluckrose & Lindsay skriver: ”Postmodernisme er ikke bare svær at definere; det er også notorisk vanskeligt at opsummere”. Begrebsmudderet hænger sammen med, at i den postmodernistiske tankegang er enhver form for afgrænsning af det onde. Afgrænsning betyder at putte ’ting’ i kategorier, og at kategorisere ses som en del af den magtanvendelse, hvormed den vestlige hvide mand altid har undertrykt andre.\nSelv når patriarkatet er til skade for mændene, er der ingen mulighed for at hævde, at mænd på nogle felter systematisk står dårligere stillet end kvinder\nManglende afgrænsninger betyder, at en postmodernist aldrig kan hænges op på noget som helst. I øvrigt vil han afvise betegnelsen postmodernist. At sætte denne – korrekte! – etikette på ham tolkes som magtudøvelse.\nPostmodernister anskuer alt i et magtperspektiv. Det er hentet især fra Michel Foucault, der så magt overalt: Mellem lærer og elev, forældre og børn, læge og patient, mand og kone. Magten ligger især i sproget: Ordene skaber, hvad de nævner. Derfor er postmodernister så enormt optaget af sprog og sprogets virkning.\nEt eksempel er feministen Judith Butler: Køn skal ikke defineres, fordi ord som mand og kvinde styrer folks adfærd. Konsekvensen af positionen kender vi i dag: Absurde påstande om 87 forskellige kønsidentiteter.\nIfølge postmodernismen findes der ikke objektiv, værdineutral viden. Det er magtstrukturerne i samfundet, der afgør, hvad der erklæres som viden.\nc) Menneskers identitet ligger i den gruppe, de tilhører og ikke i individuelle karaktertræk eller i nogen fællesmenneskelige træk.\nd) Kultur-relativisme – den vestlige kultur er ikke bedre end nogen anden kultur\nPostmodernister mener, at Vesten har konstrueret den ide, at fornuft og videnskab er noget godt. Det har Vestens mennesker gjort, fordi de udnytter fornuft og videnskab til at udøve magt og marginalisere ikke-rationelle, ikke-videnskabelige former for vidensproduktion såsom overtro, stammetraditioner, åndelige oplevelser og erkendelse via følelser.\nAlt skal ”dekoloniseres”, dvs. vestlig tankegang skal skubbes i baggrunden. For at få mere ”retfærdighed i forskningen” og rette op på skævheden vil nogle kun citere videnskabelige referencer skrevet af kvinder, af etniske minoriteter eller andre marginaliserede eksistenser. Videnskab produceret af vestlige, hvide mænd skal ikke citeres.\nFeministisk teori og kritisk raceteori fastslår, at rationel fornuft giver et uretfærdigt handicap for kvinder og undertrykte racer. Derfor afvises, at andre kan bruge rationelle argumenter i diskussion om de emner.\nIfølge postmodernismen findes der ikke objektiv viden. Hvad der opfattes som sandt, afgøres af sprogbrugen hos dem, der har magten\nFor postmodernister er biologi tabu. De nægter, at biologi kan forklare noget som helst – heller ikke de to biologiske køn. For en person ejer ikke et ’selv’. Selvet eksisterer ikke som nogen indre kerne, men kun som et resultat af sociale påvirkninger. Hvad et menneske er, afgøres udelukkende af, hvilken social gruppe det tilhører.\nHer ligger grundlaget for identitetspolitik og intersektionalitet.\nEt barokt eksempel er at finde i de postmodernistiske discipliner om handicappede og fede. Deres identitet ligger i, at de er henholdsvis handicappede eller fede. At det er bedst at være sund er en fordom, der skal bekæmpes. At bekæmpe fedme er at ligge under for omverdenens normer. Folk skal være stolte af at tilhøre disse grupper – stolte af deres fede krop.\nDet går så vidt, at nogle er imod at helbrede f.eks. døve, så de kan høre. At ville kurere en døv kaldes kynisk, fordi personen ved at genvinde sin hørelse mister sit tilhørsforhold til gruppen af handicappede.\nAl relevant viden handler ifølge postmodernismen om undertrykkelse. Kun de undertrykte selv kan udtale sig om, hvad undertrykkelse er. Den sandhed, som den undertrykte udtaler, kan undertrykkeren ikke modsige. Da f.eks. kvinder som gruppe er undertrykte, så vil det, som kvinder siger om samfundsforhold, altid være mere sandt end det, som mænd siger. Kvinder har altid ret, og mænd skal blot trække sig tilbage og lade kvinder tale.\nDet kvindeundertrykkende system – altså patriarkatet – er ikke en bestemt social struktur, der kan påvises og identificeres. Det kan kun beskrives i vage termer om den mandlige dominans, der gennemsyrer enhver diskurs. Den gammeldags søgen efter videnskabelige sandheder om køn ses som en måde at forsøge at få alle til at tilslutte sig vestlige, heteroseksuelle mænds diskurs om viden.\nSelv når patriarkatet er til skade for mændene, er der ingen mulighed for at hævde, at mænd på nogle felter systematisk står dårligere stillet end kvinder.\nIfølge postmodernismen findes der ikke objektiv viden. Hvad der opfattes som sandt, afgøres af sprogbrugen hos dem, der har magten. Hvis en hvid mandlig student på et universitetskursus protesterer mod læreren, så fremfører han påstande, som vinder tilslutning hos hvide mænd. Det vil sige, at han gennem sit sprog forsøger at give patriarkatet magten. Læreren skal derfor kontrollere, hvad der bliver sagt, og der skal lukkes af for kritik, for kun derved kan man arbejde for social retfærdighed.\nPluckrose & Lindsays bog er ikke fejende generaliseringer. Alle påstande om postmodernismen er baseret på konkret evidens for, hvad postmodernister har sagt, skrevet og gjort. Forfatterne har lagt et enormt arbejde i at gennemgå de mange tekster og fremlægge resultaterne for os, der ikke har tid og kræfter til at pløje sig igennem tusindvis af sider med tendentiøst nonsens.\nPostmodernisme og identitetspolitik har Fanden skabt.\nLÆS MERE I POV OM IDENTITETSPOLITIK HER\nTopillustration: Gerd Altmann, Pixabay\nHelen Pluckrose & James Lindsay (2020): Cynical Theories. How Activist Scholarship Made Everything about Race, Gender, and Identity – and Why This Harms Everybody. Pitchstone Publishing.\nGummibegreber – strøtanker om parallelsamfund og social kontrol\n14.03.2018 |Danmark· Indland· Kultur\nCykling: Den hårde hund, Brian Holm\n19.10.2021 |Cykling· Debat


Lang Yarns Mille Colori Baby Luxe, farve 50\n> Garn > Merino garn > Lang Yarns Mille Colori Baby >Lang Yarns Mille Colori Baby Luxe, farve 50\n70,00 DKK 67,20 DKK\nLang Yarns Mille Colori Baby Luxe, farve 50 information\nVarenr: Mille Colori Baby 981.0050\nFarve: Blå, turkis, lilla, grønne og orange nuancer med glimmer.\nIndhold: 98% ren ny uld og 2% polyester.\nLang Yarns Mille Colori Baby Luxe er produceret af australsk merino uld. I dette kvalitets garn er fibrene super fine og trådene har en flot bølget effekt og strikkeprojekterne holder formen godt.\nLang Yarns er gået godt til farverne. Med Mille Colori Baby Luxe-serien får man, som navnet antyder, nogle garner i mange flotte farver. Fælles for hele denne serie er at de alle er farvet i print- eller long printfarver eller et mix heraf, ud over dette har hele denne serie en fin glimmertråd i garnet. Grundet de mange fine multifarver i nøglerne vil man, alt efter hvor man starter med garnet, ende ud med et unikt stykke håndarbejde. Dette vil specielt komme til udtryk hvis man kaster sig ud i tekniske mønstre.\nDa garnet hovedsageligt er lavet af uld vil det ikke være af vejen at benytte det til at lave huer, halstørklæder eller dejlig varme tæpper af. Der findes stribevis af projekter hvor dette bløde garn kan give et ekstra farvepift i hverdagens garderobe.\nSå er du på udkig efter et mangefarvet garn med glimmer så er det værd at kigge nærmere på Mille Colori Baby Luxe.\nGarnet er superwash behandlet og kan vaskes ved 30oC på uldprogram.\nLang Yarns Mille Colori Baby, farve 50\nReference: Mille Colori Baby 845.0050 Bestillingsvare - Levering 5-15 hverdage\nKnitPro Kabel/wire til udskiftelig rundpinde, 80 cm (med dine pinde)\nReference: 10502 Bestillingsvare - Levering 5-15 hverdage\nReference: Lima UNI 5820 På lager - Levering 1-2 hverdage\nReference: Drops Alpaca UNI farve 3140 På lager - Levering 1-2 hverdage\n32,00 DKK 20,50 DKK\nLang Yarns Mille Colori Baby Luxe, farve 52\nReference: Mille Colori Baby 981.0052 Bestillingsvare - Levering 5-15 hverdage\nLang Yarns Mille Colori Baby Luxe, farve 56\nReference: Mille Colori Baby 981.0056 På lager - Levering 1-2 hverdage\nKabel overgange og strammenøgle fra knit pro, 3 stk + nøgle\nReference: 10510 På lager - Levering 1-2 hverdage


Halekupering er stadig den mest effektive forebyggelse mod halebid - Bæredygtigt Landbrug\nHalekupering er stadig den mest effektive forebyggelse mod halebid\nDanske Svineproducenter kan kun bakke op om nyt regelsæt under forudsætning af, at der bliver indført fælles retningslinjer i hele EU\nMiljø- og fødevareminister Jakob Ellemann-Jensen har netop løftet sløret for en ny bekendtgørelse om halekupering af grise. En bekendtgørelse hvormed ministeren ønsker at imødekomme EU’s regler vedr. halekupering af grise.\n”I Danske Svineproducenter er vi stadig af den opfattelse, at halekupering er den mest effektive forebyggelse mod halebid, og at halekupering af små grise slet ikke står mål med den smerte, som de grise pådrages, som senere i deres liv bliver udsat for halebid af deres stifæller”, siger Danske Svineproducenters formand, Torben Hauskov.\nHan erkender dog samtidig, at der over for det faktum står et andet faktum, som Landsforeningen bliver nødt til at forholde sig til: Nemlig både EU’s regler og den danske lovgivning, der fastslår, at halekupering ikke er noget, man må foretage rutinemæssigt.\nNoget af en udfordring for svineproducenterne\n”Det, vi så ser nu, er en ny bekendtgørelse, der har til formål at hjælpe landmanden med retningslinjer for, hvornår han må halekupere, hvornår han ikke må, og som præciserer, at han skal udarbejde en risikovurdering og en handlingsplan, hvis han bliver nødt til at halekupere pga. problemer med halebid i sin besætning”, siger Torben Hauskov.\n”Sådan som jeg tolker udmeldingerne, er EU’s og Danmarks fælles mål, at flere grise fremadrettet kommer til at leve et liv med lange haler, uden at det samtidigt går væsentligt ud over dyrevelfærden. Derfor bliver udgangspunktet nu, at grise som udgangspunkt ikke må halekuperes, men at man ved at dokumentere problemer med halebid, kan få lov at halekupere. Det forudsætter dog en skriftlig risikovurdering og en handlingsplan for, hvilke forbedringer man vil foretage på sin bedrift for at undgå at halekupere fremadrettet”, forklarer han.\n”Netop derfor har vi i Danske Svineproducenter valgt, at vores direktør, Per Bardrum, sidder med i en arbejdsgruppe sammen med blandt andet Seges Svineproduktion og Den Danske Dyrlægeforening, hvor vi i fællesskab har udarbejdet materiale, der skal hjælpe og vejlede danske svineproducenter med den opgave, de nu står foran”, siger Torben Hauskov.\n”I fællesskab har vi gjort alt, hvad vi kan for at hjælpe landmanden med et værktøj, der så enkelt og overskueligt som overhovedet muligt skal hjælpe ham med den nye opgave, det er at lave skriftlige risikovurderinger og handlingsplaner for halebid og halekupering i sin besætning”, supplerer direktør Per Bardrum.\nTeknisk handelshindring for eksport af smågrise\n”Sker det ikke, vil det i praksis virke som en teknisk handelshindring for eksport af danske smågrise til andre lande i EU, og det kan vi naturligvis under ingen omstændigheder acceptere”, fastslår formand og direktør samstemmende.\n”I det hele taget er det os meget magtpåliggende, at danske svineproducenter under ingen omstændigheder stilles ringere end vores kollegaer i EU. Den holdning er en del af vores DNA, og den fraviger vi ikke. Det påpegede vi i en skrivelse til overimplementeringsudvalget i foråret, og det står vi fast på”, understreger Torben Hauskov.


pCloud » Kundeanmeldelser og oplevelser 2022\npCloud er et ungt, fremadstormende team baseret i Schweiz, der gør deres bedste for at yde et væsentligt bidrag til det hurtigt voksende IT-marked.\nHos pCloud forsyner de verden med en omfattende, brugervenlig cloud storage-løsning til enkeltpersoner og virksomheder. Deres tilgang omfatter det tekniske synspunkt og har slutbrugeren i tankerne. Andre cloud-tjenester er enten for tekniske og ikke brugervenlige, eller også er de ikke omfattende nok til, at brugerne kan få alt, hvad de ønsker fra cloud-lagring.\nDet er derfor, de grundlagde pCloud i 2013 for at kombinere vores stærke IT-kapaciteter med den levende kreativitet i deres voksende team for at skabe en cloud storage-løsning, der fungerer problemfrit for både enkeltpersoner og virksomheder.\nCertificering i IT er et væsentligt bevis på kvalitet i disse dage. Derfor har de gennemgået de nødvendige procedurer for at bevise kvaliteten af vores kvalitetsstyrings- og datastyringssystemer.\nISO 9001 fastlægger kriterierne for et kvalitetsstyringssystem i en virksomhed baseret på et sæt kvalitetskontrolprincipper. Denne certificering er med til at sikre, at kunderne modtager konsekvent højkvalitetsprodukter og -tjenester, og derved øger kundetilfredsheden og oplevelsen. Deres kvalitetsstyringssystemer er valideret af et uafhængigt tredjepartscertificeringsorgan for at give en robust, skalerbar ramme til styring af deres forretning.\nQMS refererer til nøgleområder i en organisation, herunder produktudviklingsprocesser og de enheder, der fremstiller et produkt, såsom produktstyring, projektledelse, udvikling, QA; afdelinger, der driver en virksomhed, såsom virksomhedsledelse, HR, sundhed og sikkerhed, virksomhedskontrol og overvågning; og kundevendte enheder, såsom salg, marketing, servicelevering, support og vedligeholdelse. Ved at styre disse områder ved hjælp af en præskriptiv ramme som ISO 9001, er vi i stand til at styre og kontrollere effektiviteten af vores operationer ved at skabe et sæt proaktive, gentagelige processer, der gør det muligt at levere sikre tjenester af høj kvalitet konsekvent og hurtigt.\nDataregioner og infrastruktur\npCloud tilgang til sikkerhed er fokuseret på at sikre, at dine data er sikre, og at du har så meget kontrol som muligt. Når du tilmelder dig pCloud, vælger du den dataregion, hvor dine filer og personlige data skal opbevares – enten i USA (Dallas, Texas) eller i EU (Luxembourg).\npCloud har allerede gennemgået de nødvendige procedurer for at bevise kvaliteten af vores kvalitetsstyrings- og datastyringssystemer. Deres dedikerede team af sikkerhedseksperter overvåger og forbedrer konstant deres sikkerhedspolitikker for at sikre beskyttelsen af dine data. Dine data vil blive gemt på deres servere, så længe du bruger pCloud, og du har mulighed for at slette din konto til enhver tid.\nDanskeAnmeldelser vil sætte rigtig stor pris på en anmeldelse om pCloud\nLæs anmeldelser og se pCloud