Når to kulturer støder sammen - PDF\nDownload "Når to kulturer støder sammen"\n1 Når to kulturer støder sammen - de kulturelle barrierer danske forretningsfolk og virksomheder skal bryde på det mexicanske marked Studerende: Mette Mathiasen Vejleder: Simon Ulrik Kragh, CBS Studieretning: Interkulturelle markedsforhold i spansk, Cand.ling.merc. Uddannelsesinstitution: Copenhagen Business School Afleveringsdato: Normalsider: 87 1\n2 Abstract: When two Cultures collide the cultural boundaries Danish business people and companies have to break in the Mexican marketplace In the light of earlier studies showing the importance of gaining adequate knowledge about the culture of a host country as a critical factor to prevent a business failure, the purpose of this thesis is to provide Danish companies and business people with basic tools to understand Mexican culture in order to avoid problems and challenges that may lead to business failure or confusion. Therefore this thesis seeks to analyse Mexican business culture and compare it to Danish business culture in order to find the dominating cultural differences between the two countries and find out which of these pose a challenge for Danish companies and Danes negotiating with Mexicans. The outcome of the thesis is based on both a theoretical as well as a practical point of view. The theoretical approach is mainly based on Geert Hofstede and Fons Trompenars value dimensions, which I have used to find the dominating cultural differences between Denmark and Mexico. These theories show the over all cultural differences between different countries in the World, but do not give an in-depth analysis of each country. Therefore I have supplemented their results with secondary sources such as Jon P. Howell 1 and Joyce S. Osland, who have specific knowledge and experience from Latin American countries. Furthermore, their results are supplemented by interviews, I have made with Mexicans working in Denmark and Danes working in Mexico. The interviews are also meant as a way to verify Hofstede and Trompenaars theories, since I have found differences in the theoretical and empirical results. In addition to that, the interviews are used as means to come up with the specific challenges that Danes may experience, when working in Mexico or negotiating with Mexicans based on the cultural differences. The results from the value dimensions show, that Danish and Mexican business culture differ in many ways and are direct opposites in some dimensions. The value dimension creates a picture of the dominating cultural differences. The most obvious differences according to the results of the theories are found in Hofstede s cultural dimensions. The two cultures also differ to a certain degree 1 Author of the chapter about Mexico in Culture and Leadership Across the World: the GLOBE book of in-depth studies of 25 societies\n3 in Trompenaars cultural dimensions, but the results are not as striking as Hofstede s findings. However, the differences in all the dimensions are big enough to cause challenges to some extent for Danish companies and Danes negotiating or working with Mexicans. According to the interviews and secondary sources the theory corresponds very well with the empirical findings except from the results of one of Trompenaars value dimensions Affective vs. Neutral cultures. Apart from that the only differences are that the cultural differences may no longer be as significant as the theories indicate due to the opening of the Mexican economy and the large number of foreign companies in Mexico, that influence the Mexican business culture towards a more western way of doing business. However, many of the differences are still significant enough to pose a challenge, while others do not seem to cause the Danes many problems. According to the interviews and secondary sources, the most common challenges faced by Danes in Mexico are identified to be the differences in hierarchy and the role of managers. In addition to that, the Mexicans have a more indirect way of speech and take criticism more personally than Danes. Furthermore, Danes working in Mexico have to deal with Mexican bureaucracy and corruption which thrives to a great extent in Mexico. The biggest challenge, however, seems to be the differences in the perception of time. Due to the cultural differences the most important factors to comply with according to the empirical findings are the way Danes speak and address Mexicans, to take time to build up a relationship, gain trust, be patient and polite, and adapt to the local culture. 3\n4 Indholdsfortegnelse Del I: Introduktion Indledning Baggrund Problemformulering Afgrænsning Specialets struktur... 8 Del II: Metode, empiri og præsentation af teori Metode Empiri Indsamling af data Besvarelsernes generaliserbarhed Interviewguide Valg af teorier Hofstede og Trompenaars tilgang til kultur Mexico: Et kulturelt komplekst land Stereotyper Del III: Beskrivelse af dansk og mexicansk kultur ud fra Hofstede og Trompennars værdidimensioner Magtdistance ifølge teorien Kollektivisme versus individualisme ifølge teorien Femininitet versus maskulinitet ifølge teorien Usikkerhedsundvigelse ifølge teorien Langsigtet versus kortsigtet livsorientering ifølge teorien Universalisme kontra partikularisme ifølge teorien Affektabilitet kontra neutralitet ifølge teorien Specificitet kontra diffusion ifølge teorien Præstation kontra askription ifølge teorien Tidsorientering ifølge teorien Forhold til naturen ifølge teorien Del IV: Analyse af de kulturelle forskelle og udfordringer ud fra empiri og teori Magtdistance ifølge teori og empiri Udfordringer ved magtdistance\n5 4.2 Individualisme versus kollektivisme & Individualisme kontra kommunitarisme ifølge teori og empiri Udfordringer ved kollektivistisk kultur Femininitet versus maskulinitet ifølge teori og empiri Udfordringer ved kønsrolleforskelle ifølge teori og empiri Usikkerhedsundvigelse ifølge teori og empiri Udfordringer ved usikkerhedsundvigelse Universalisme kontra Partikularisme ifølge teori og empiri Udfordringer ved Universalisme kontra Partikularisme Udfordringer med bureaukrati og korruption Affektabilitet kontra neutralitet ifølge teori og empiri Udfordringer ved affektabilitet kontra neutralitet Specificitet kontra diffusion ifølge teori og empiri Udfordringer ved specificitet kontra diffusion Præstation kontra askription ifølge teori og empiri Udfordringer ved præstation kontra askription Tidsorientering ifølge teori og empiri Udfordringer ved tidsopfattelsen Forhold til naturen ifølge teori og praksis Udfordringer ved opfattelsen af omgivelser Opsamling på de dominerende kulturelle forskelle og udfordringer Del IV: Afslutning Konklusion Perspektivering Bilag 1: Interview med Steffen B. Nevermann fra Danica Corporation A/S Bilag 2: Interview med Michael Breumsoe fra Danfoss Bilag 3: Interview med Michael Risager Nørgaard fra Time/System México. Bilag 4: Interview med Uffe Thrane Hejlesen fra den Danske Ambassade i Mexico City Bilag 5: Interview med Jørgen Gammelgaard fra Grundfos Bilag 6: Interview med María Perez Feirup Bilag 7: Interview med María Campillo Bilag 8: Interview med Braulio Barahona Bilag 9: Interview med Marco Razo Bilag 10: Interview med Laura Varela 5\n6 Del I: Introduktion 1. Indledning 1.1 Baggrund Kulturforskelle er en af de væsentligste årsager til, at fusioner eller samarbejder over grænser enten mislykkes eller ikke opnår det tiltænkte potentiale. Og det sidste sker for omkring to tredjedele af alle fusioner, opkøb eller strategiske alliancer, viser en undersøgelse offentliggjort i Economist, januar Kulturforskelle bliver af ledere rundt om i verden ofte negligeret til fordel for økonomiske og strategiske mål, når der handles med andre lande. Ifølge ovenstående citat kan denne negligering resultere i, at samarbejde og handler går til grunde eller kompliceres pga. manglende viden om et andet lands kultur. Jo længere to lande ligger kulturelt fra hinanden, desto sværere kan det vise sig at være at undgå misforståelser og komplikationer pga. de kulturelle forskelligheder. Mexico er kulturelt meget forskellig fra Danmark i forhold til andre lande, og det er derfor vigtigt at kende disse forskelle, for at der ikke opstår problemer eller misforståelser for de danske virksomheder, der vælger at investere eller etablere sig i landet, da disse problemer evt. kunne have været undgået ved større kendskab til bl.a. landets kultur. Ifølge Håndbog i høflighed, om hvordan danske forretningsfolk bør gebærde sig i 11 EU-lande, viser en undersøgelse fra 2005, at kun 5 % af danskerne har gode interkulturelle kompetencer og dermed en god forståelse for andre kulturer 3. Desuden viser en undersøgelse fra Europakommissionen, at Danmark har mistet en femtedel af sine eksportordrer på grund af kludder i kommunikationen. Da Mexico er kulturelt endnu mere forskellig fra vestlige lande, er det derfor endnu mere vigtigt at kende disse forskelle for danske virksomheder. Derudover har flere og flere danske virksomheder fået øjnene op for dette latinamerikanske land, og Mexico er nu Danmarks næststørste eksportmarked i Latinamerika efter Brasilien. I takt med den stigende samhandel og outsourcing af produktion, er der også flere og flere danske virksomheder, der oplever de kulturelle forskelle på godt og ondt. Emnet jeg har valgt er således yderst vigtigt og højaktuelt. Der foreligger endvidere kun ganske lidt litteratur om danske virksomheders erfaringer med at håndtere kulturforskelle i Mexico, da megen litteratur tager udgangspunkt i andre nationaliteter end den danske. Med dette speciale søger jeg at gøre opmærksom på problemstillingerne ved at bidrage med information, som såvel virksomheder, der allerede er udstationerede i området, som danske virksomheder, der overvejer at etablere sig i Artikel i MetroXpress s. 19 fra d.20. februar\n7 Mexico, vil finde nyttig. Jeg vurderer, at behovet for en sådan viden omkring de kulturelle udfordringer, der opstår pga. kulturforskellene mellem danske og mexicanske virksomheder er presserende, ikke mindst på grund af den stigende tendens til at danske virksomheder investerer og etablerer sig på det mexicanske marked. De ovenstående forhold leder frem til følgende problemformulering. 1.2 Problemformulering Hvilke dominerende kulturelle forskelle foreligger der mellem dansk og mexicansk forretningskultur? Og hvilke af de kulturelle forskelle skaber udfordringer for danske forretningsfolk og virksomheder på det mexicanske marked? Det er umuligt at komme med en facitliste på, hvordan danske virksomheder skal gebærde sig på det mexicanske marked, da alle individer er forskellige, så mit mål med specialet er at komme med et overordnet billede af de dominerende kulturforskelle og de udfordringer de måtte forvolde. Dette skal hjælpe danske virksomheder med at forstå de kulturelle forskelle, hvilket gør det nemmere at gennemskue, hvorfor mexicanerne agerer som de gør i forskellige situationer, og det skulle gøre det nemmere at afværge problemer før de opstår. 1.3 Afgrænsning Som det senere vil fremgå af specialet, er Mexico et stort og komplekst land. Der er stor forskel på fx levestandarden og adfærden i de forskellige regioner og mellem rig og fattig, derfor vil forretningskulturen også være forskellig. Da danske virksomheder hovedsageligt kommer til at møde middel- og overklassen, når de etablerer sig på det mexicanske marked, vil jeg hovedsageligt koncentrere mig om disse. Underklassen og de forskellige fattige regioner vil dog også blive inkluderet i kapitlet Mexico: Et kulturelt komplekst land, da de er med til at forme den mexicanske forretningskultur. På grund af specialets begrænsede omfang, har jeg valgt udelukkende at fokusere på kulturelle aspekter mellem Danmark og Mexico på baggrund af kulturelle teorier. Det betyder, at jeg ikke har inkluderet eksterne faktorer såsom politik, økonomi og lovgivning, selvom disse også er indbyrdes forbundet med kulturen. Der findes uden tvivl andre kulturelle dimensioner, som ikke kan beskrives eller forklares ved hjælp af de teorier jeg vil bruge i nærværende speciale, og de vil derfor ikke 7\n8 blive behandlet i opgaven. En undtagelse er dog sprogbarrieren, der vil blive beskrevet kort til slut, da sproglige kundskaber ifølge empirien betyder en stor del for, om man opnår succes eller fiasko. 1.4 Specialets struktur Specialet er opdelt i fem dele. I del I introduceres baggrunden for specialet, problemformuleringen, målgruppen og formålet, specialets afgrænsning og struktur. I del II præsenteres, diskuteres og argumenteres for den teori, empiri og metode, jeg har valgt at bruge til analysen af de kulturelle forskelle, der foreligger mellem Danmark og Mexico, og de udfordringer de måtte give for danske virksomheder i Mexico. Derudover gennemgås de faldgruber der er ved at skrive om kultur, og teoretikernes opfattelse af kultur. I del III vil de valgte teoretikeres værdidimensioner blive præsenteret og gennemgået. Jeg vil på baggrund af værdidimensionerne og teoretikernes bud på mexicansk kultur lave en komparativ analyse af Danmark og Mexicos kulturforskelle, der skal lede frem til en foreløbig konklusion baseret på det teoretiske materiale. I del IV vil jeg sammenligne resultaterne fra den gennemgåede teori og den indsamlede empiri samt sekundære kilder og diskutere eventuelle uoverensstemmelser og hvilke dominerende kulturforskelle, der måtte foreligge mellem Danmark og Mexico. Derudover vil jeg på baggrund af empirien analysere, hvilke af kulturforskellene der giver udfordringer for danske forretningsfolk og de danske virksomheder på det mexicanske marked. Del V runder specialet af med en konklusion og en perspektivering. Del II: Metode, empiri og præsentation af teori Formålet med anden del af specialet er at præsentere, diskutere og argumentere for den teori, empiri og metode, jeg har valgt at bruge til analysen med henblik på at give et svar på problemformuleringen. 2. Metode For at komme frem til et svar på problemformuleringen har jeg valgt at lave en komparativ analyse af Danmark og Mexicos kultur, der skal vise de dominerende kulturforskelle mellem de to lande, og hvilke af disse der skaber udfordringer for danske virksomheder i Mexico. For at gøre dette vil jeg bruge Geert Hofstede og Fons Trompenaars værdidimensioner. Disse dimensioner måler begge landes værdier, der ligger til grund for det enkelte lands kultur. I og med at Hofstede og Trompenaars undersøgelser sammenligner lande på et globalt plan, og ikke tager hensyn til de specifikke kulturelle faktorer de enkelte lande måtte have, vil jeg også inddrage andre akademikeres 8\n9 bud på den mexicanske kultur. Hofstede og Trompenaars dimensioner skal dermed give en forforståelse af de kulturelle forskelle, mens de andre akademikere, der henvises til i specialet, skal give en dybereliggende forklaring på de kulturelle faktorer, der er specifikke for Mexico. Udover at benytte de førnævnte værdidimensioner og akademikere, har jeg valgt at interviewe flere udstationerede danskere i danske virksomheder, der er etableret på det mexicanske marked, og en eksportrådgiver fra den Danske Ambassade i Mexico. Formålet med interviewene er at indsamle de erfaringer som danske medarbejdere i Mexico har gjort sig i forhold til de kulturelle forskelle mellem Mexico og Danmark. Udover interviews med danske medarbejdere i Mexico, har jeg lavet interviews med mexicanere, der er bosat i Danmark og har erfaring på det danske arbejdsmarked, og mexicanere der arbejder for danske virksomheder i Mexico, således at jeg vurderer de dominerende kulturelle forskelle og udfordringer fra begge sider. Besvarelserne fra alle interviewene skal bruges til at verificere resultaterne, som Hofstede og Trompenaars er kommet frem til ud fra deres værdidimensioner. Derudover vil jeg gennem min egen bearbejdning og fortolkning af empirien nå frem til, hvilke dominerende kulturelle forskelle der foreligger, og hvilke der skaber udfordringer for danske virksomheder og forretningsfolk i Mexico. Interviewene bruges altså både til at komme frem til de dominerende kulturforskelle og de udfordringer som disse giver, hvilket problemformuleringen lægger op til en besvarelse af. Min tilgang til besvarelse af specialets problemformulering kan således betegnes som både deduktiv og induktiv. En deduktiv fremgangsmåde er, når man tager udgangspunkt i foreliggende teorier og derved drager slutninger om enkelte hændelser 4. Specialet er deduktivt idet jeg på baggrund af Geert Hofstede og Fons Trompenaars teorier vil finde de dominerende kulturelle forskelle mellem Mexico og Danmark som problemformuleringen søger at komme frem til. Den deduktive tilgang benyttes deslige som baggrund for interviewsituationen og spørgeskemaerne, da den grundlæggende teoretiske viden vil påvirke valg af spørgsmål. Den induktive tilgang benyttes også i interviewene, idet jeg ved hjælp af empirien vil komme frem til udfordringerne danske virksomheder står over for i mødet med den mexicanske kultur. Derudover vil jeg benytte induktion i de tilfælde, hvor empirien ikke stemmer overens med teoretikernes resultater. Den induktive tilgang er ifølge Ib Andersen, når man med udgangspunkt i enkelte hændelser slutter sig til et 4 Andersen, Ib (2008:35) 9\n10 princip eller generel viden om teorien 5. Dog er metoden kun induktiv til en vis grad, idet jeg ikke søger at udvikle en ny teori på baggrund af resultaterne. I stedet ønsker jeg at uddrage danskernes erfaringer med, hvilke kulturelle udfordringer der er dominerende, og hvilke af disse der giver udfordringer, og samtidig vurdere om teoretikernes resultater stemmer overens med virkeligheden. Som følge af denne tilgang tillægger jeg mig indirekte en epistemologisk position 6, der er styret af ønsket om at opnå en forståelse af en social virkelighed gennem en fortolkning af, hvorledes de danske udstationerede oplever den virkelighed, de befinder sig i i Mexico. 2.1 Empiri Interviewene og spørgeskemaerne jeg har lavet tager udgangspunkt i viden fra en forudgående litteratursøgning og personlig erfaring fra Mexico, hvor jeg har studeret den mexicanske kultur på universitetet Tec de Monterrey. Èn af grundene til at jeg valgte at lave interviews var, at jeg fandt steder i både Trompenaars og Hofstedes værdidimensioner, som jeg ikke mente stemte helt overens med virkeligheden. Og besvarelserne fra interviewene bekræftede mig i denne opfattelse. På den måde bliver analysen af kulturforskellene mere nuanceret og dækkende. Derudover fandt jeg litteraturen om danske virksomheders udfordringer på det mexicanske marked for mangelfuld. Det er muligt at læse om begge landes kultur, men ikke de udfordringer disse giver specifikt for danske virksomheder. Interviewene får fat i danskeres personlige erfaring på det mexicanske marked, hvilket ikke kan læses i bøger. Således har jeg med interviewene og spørgeskemaerne skabt en nuanceret viden, der kan benyttes af danske forretningsfolk og virksomheder, der allerede er på det mexicanske marked eller ønsker at etablere sig på det mexicanske marked Indsamling af data Trods den viden jeg havde opbygget på forhånd, forsøgte jeg at forholde mig så åben som muligt over for de interviewedes synspunkter og informationer for at indfange flest mulige nuancer. Dog er de fleste af spørgsmålene tæt knyttet til teorien, og flere af spørgsmålene er delvist ledende, da jeg i nogle tilfælde søger efter helt konkrete svar for at kunne sammenligne dem bagefter. En stor del af den kritik, som det kvalitative interviews har fået, er baseret på faren ved ledende spørgsmål. Steinar Kvale argumenterer imidlertid for, at ledende spørgsmål ikke nødvendigvis kun er uhensigtsmæssige og vildledende. Ledende spørgsmål kan have deres berettigelse, men det kræver, at de anvendes bevidst, specielt med henblik på at kontrollere interviewpersonens svar og dermed validere udsagnene. Det 5 Andersen, Ib (2008:35) 6 Wenneberg, Søren (2002:8) 10\n11 afgørende punkt er ifølge Kvale ikke, om man skal anvende ledende eller ikke ledende spørgsmål, men hvorvidt de ledende spørgsmål leder til ny, troværdig og værdifuld viden 7. Dette mener jeg, at jeg opnår med mine spørgsmål som hovedsageligt bruges kvalitativt, men også kvantitativt. Den kvalitative metode vil især blive benyttet i de første spørgsmål til danskerne, hvor der stilles åbne spørgsmål, for ikke at påvirke besvarelserne, og for at få den bedst mulige indsigt i respondenternes oplevelser af deres livsverden. Dette er netop, hvad problemformuleringen lægger op til, i og med at målet med interviewene er at komme frem til, hvilke kulturelle problemer de oplever, og i hvor høj grad disse skaber udfordringer for dem. De efterfølgende spørgsmål til danskerne knytter sig tæt op af værdidimensionerne, og kan kritiseres for at være for ledende, idet besvarelserne ikke nødvendigvis bliver udtømmende. De interviewede kunne evt. have kommet på andre udfordringer, hvis jeg ikke havde kommet med eksempler. Dog mener jeg, at det ville have været svært for de interviewede at komme med besvarelser på spørgsmålene, hvis de ikke havde haft målrettede spørgsmål. Derudover gør de det nemmere for mig at måle og sammenligne Besvarelsernes generaliserbarhed Målet med interviewene var at få så mange danskere som muligt med erfaring fra danske virksomheder i Mexico til at besvare spørgsmålene. Det har dog vist sig svært at få fat i danskerne, dels fordi der ikke er så mange i Mexico, og dels fordi at de får forespørgsler fra mange specialestuderende, og derfor ikke har tid til at svare på spørgsmålene. Jeg har derfor ikke fået så mange besvarelser som jeg kunne have ønsket. Undersøgelsen/empirien omfatter kun 4 interviews med danske virksomheder i Mexico og én ekspert, hvilket kan siges at være et lille grundlag at basere mine resultater på, og det kan på baggrund heraf diskuteres, hvor generaliserbare konklusionerne er. Derfor har jeg valgt også at lave interviews med mexicanere med dansk virksomhedserfaring, for at jeg yderligere kunne validere besvarelserne fra danskerne. Disse interviews påviste, at de dominerende kulturelle forskelle og udfordringer som danskerne oplever i Mexico, også er noget som mexicanerne kan nikke genkendende til. De interviewede var overvejende enige, og der tegnede sig hurtigt et mønster. Resultaterne kan derfor siges at være generaliserbare, uden at de skal opfattes som værende den endegyldige sandhed, da alle individer er forskellige. De skal nærmere ses som tendenser man kan benytte som udgangspunkt for en dybere forståelse af den mexicanske forretningskultur. 7 Kvale, Steiner (2007:106) 11\n12 Der var enkelte udsendte danskere, der oplevede flere udfordringer ved kulturforskellene end andre, men det kan tilskrives deres forskellige erfaring på det mexicanske marked og deres forskellige spanskkundskaber. Det tyder altså på, at selvom jeg havde interviewet flere, ville udfaldet overvejende blive det samme. Derudover er interviewene med til at verificere teorier og ikke opstille nye, og der var derfor ikke brug for så mange, da jeg hurtigt kom frem til det, jeg skulle bruge i specialet. Svarene fra interviewene svarer også hovedsageligt overens med teorierne, hvilket igen tyder på at de er generaliserbare Interviewguide Jeg har benyttet mig af det semi-strukturerede interview, der er baseret på åbne spørgsmål inddelt efter undersøgelsestemaer. Den semistrukturerede interviewguide var velegnet til at udtrække de interviewedes holdninger og oplevelser samt til at verificere de valgte teorier som ligger til grund for interviewene. Derudover har jeg benyttet det semi-strukturerede interview for at sikre en vis ensartethed i besvarelsen af interviewene. Derfor faldt valget ikke på en fuldstændig åben interviewguide. Interviewene af danskerne er hovedsageligt blevet udformet ens. Dog er der taget hensyn til de enkeltes baggrund og viden, og ekspertinterviewet med Uffe Thrane Hejlesen fra den Danske Ambassade i Mexico er lavet individuelt for at udtrække mest mulig specialviden. Derudover er der også forskel på om spørgsmålene er besvaret skriftligt, pr. telefon eller ved personligt møde. Der vil naturligvis være flere uddybende spørgsmål ved de mundtlige besvarelser, da jeg har mulighed for at spørge ind til forskellige problematikker. Interviewspørgmålene til mexicanerne er også hovedsageligt udformet ens, og er blevet besvaret enten pr. mail eller ved personligt møde. Derudover har jeg lavet spørgsmål til mexicanerne om de punkter, hvor danskerne ikke var enige, for at se om der derved opstod et tydeligere mønster. Jeg har i alt interviewet 5 danskere med erfaring i Mexico, og 5 mexicanere med erfaring i DK, og en mexicaner med erfaring fra en dansk virksomhed i Mexico. Interviewene kan findes i bilagene. Jeg anser mine respondenter som værende eksperter i dansk og mexicansk forretningskultur, da de alle har et ben i hver kultur og stor erfaring med interaktion mellem de to lande. De danske interviewede er: Steffen B. Nevermann fra Danica Corporation A/S. Steffen er direktør for Danica Corporation A/S og har mange års erfaring med både Mexico og andre latinamerikanske lande. Da Steffen har 12\n13 boet det meste af sit liv i Latin Amerika, er hans svar på engelsk, hvilket er nemmere for ham end at skrive på dansk. Michael Breumsoe fra Danfoss. Michael er General Manager for Danfoss afdeling i Mexico, hvor han har 7 års erfaring. Michael Risager Nørgaard fra Time/System México. Michael arbejder med pr og markedsføring i et mexicansk firma i Mexico. Uffe Thrane Hejlesen fra den Danske Ambassade i Mexico City. Uffe er eksportrådgiver for danske virksomheder, der ønsker at starte produktion op eller handle med Mexico. Jørgen Gammelgaard fra Grundfos. Jørgen arbejder som supervisor, og har været udstationeret et halvt år i Mexico for at tage sig af de danske Grundfos-medarbejdere, der skulle hjælpe med at starte produktion op i Mexico, og har derigennem oplevet de kulturelle udfordringer mellem mexicanere og danskere på tæt hånd. De mexicanske interviewede er: María Perez Feirup, María Campillo, Braulio Barahona, Claudia Ramos og Marco Razo. Alle bosat i Danmark og med flere års erfaring på det danske arbejdsmarked. Derudover har jeg interviewet Laura Varela, der arbejder for en dansk virksomhed i Mexico. 2.2 Valg af teorier Når man vil måle et lands kultur er der flere måder at gribe det an på og flere forskellige teoretikere at vælge imellem. Grunden til at jeg har valgt den hollandske kultur- og organisationsforsker Geert Hofstede og den hollandske management ekspert Fons Trompenaars værdidimensioner bunder i, at disse tilsammen indfanger de kulturtræk, som har størst relevans i forhold til specialets problemstillinger. De undersøger hovedsageligt forskellige kulturelle værdier, og de supplerer derfor hinanden godt. Derudover er deres dimensioner velafprøvede, og de gør et ellers så komplekst begreb som kultur, til at have med at gøre. Endnu et argument for at vælge Trompenaars model er, at den gennemgår flere dimensioner, der kan supplere Hofstedes dimensioner, og dermed dækker kulturen bedre. Ud fra undersøgelser af IBM s personale i mere end 50 lande i 1960 erne og 70 erne, har Geert Hofstede defineret 5 værdidimensioner: Magtdistance (fra lille til stor) 13\n14 Kollektivisme versus individualisme Femininitet versus maskulinitet Usikkerhedsundvigelse (fra svag til stærk) Langsigtet versus kortsigtet livsorientering 8 Jeg vil kun benytte de 4 første af Hofstedes dimensioner. Dette valg skyldes, at Trompenaars har et mere nuanceret og brugbart billede af tid, og jeg vil derfor kun diskutere mit fravalg af Hofstedes Langsigtet versus kortsigtet-dimension og ikke benytte den i mine resultater. Derudover vil Trompenaars Kommunitarisme kontra individualisme-dimension blive brugt sammen med Hofstedes Kollektivisme versus individualisme-dimension, da de stort set er ens. Derudover er Trompenaars resultater af nyere dato end Hofstedes. Dette kommer til udtryk ved, at der ifølge Trompenaars undersøgelser er flere lande, der er mere individualistiske end hvad Hofstede er kommet frem til 9, deriblandt Mexico. Mexico har langsomt ændret sig mod et mere individualistisk samfund pga. den økonomiske liberalisering og åbning af økonomien over for omverdenen. Hans resultater giver altså et mere opdateret billede af de forskellige kulturer, der har ændret sig meget i løbet af de sidste par årtier. Ud fra kulturstudier og en omfattende spørgeskemaundersøgelse af over ansatte og ledere fra forskellige organisationer i 39 lande i 1980 erne og 90 erne, har Fons Trompenaars udarbejdet 7 dimensioner, der stammer fra sociologiske teorier fra 1950 erne og 1960 erne. Ifølge Trompenaars adskiller enhver kultur sig fra andre ved netop de løsninger den vælger på problemer, der fremstår som dilemmaer. Disse løsninger kan inddeles i tre kategorier: 1) De, der opstår som følge af vort forhold til andre. 2) De, der opstår som følge af tiden og 3) De, der vedrører omgivelserne. Trompenaars undersøgelser ser på kulturen ud fra disse tre kategorier. De første 5 dimensioner, som Trompenaars har brugt i sine undersøgelser, hører til i den første kategori, mens den 6. og 7. dimension hører til i henholdsvis kategori to og tre: Universalisme kontra partikularisme Individualisme kontra kommunitarisme (Ligesom Hofstede) Affektabilitet kontra neutralitet 8 Hofstede, Geert (2006:61) 9 Gooderham, Paul N. (2003:140) 14\n15 Specificitet kontra diffusion Præstation kontra askription Tidsorientering Forhold til naturen Disse værdiopfattelser har stor indflydelse på folks adfærd i erhvervsliv og ledelse samt den måde folk reagerer på, når de står over for moralske dilemmaer. Udover Trompenaars og Hofstedes dimensioner vil jeg inkludere Joyce S. Oslands undersøgelse Organizational implications of Latin American culture: Lessons for the expatriate manager, som er udført i samarbejde med Silvio De Franco og Asbjørn Osland (Osland et al). Undersøgelsen analyserer typiske karakteristika, som danske forretningsfolk højst sandsynligt vil møde, når de gør forretninger eller arbejder i Latinamerika. De karakteristika, som Osland et al diskuterer i undersøgelsen, er blevet delt ind i følgende ni kategorier: (a) sympati, personlig værdighed og klassicisme, (b) personalisme, (c) partikularisme, (d) tillid, (e) kollektivisme og ingroup/outgroup opførsel, (f) paternalisme, (g) magt, (h) humor og glæde og (i) fatalisme. Joyce S. Osland har mange års erfaringer med at arbejde i Latin Amerika, og inddelingen er lavet på baggrund af hendes og de andre medforfatteres erfaringer i Latin Amerika. Ved også at inkludere Osland i specialet får jeg derved både input fra virkelige erfaringer og professionelle akademikeres teorier. Trompenaars og Hofstedes værdidimensioner vil blive beskrevet én for én i del III, og Oslands beskrivelser af de mexicanske kendetegn vil blive medtaget under de respektive dimensioner, de passer ind under. Andre valg af teoretikere kunne være faldet på Ronald Inglehart og Richard R. Gesteland, men da jeg synes, at Trompenaars og Hofstede indfanger de relevante kulturtræk i forhold til specialet, og de har opstillet resultaterne på en forståelig og overskuelig måde, er valget faldet på dem. Derudover har jeg pga. det begrænsede sideantal valgt ikke at gøre plads til også at gennemgå de andre teoretikere. Desuden mener jeg ikke, at Inglehart og Gesteland kommer frem til vigtige resultater, der ikke er dækket af de teoretikere og akademikere, jeg har brugt. Forskellen ligger i måden hvorpå de er kommet frem til resultaterne og hvordan de opstiller dem. 15\n16 2.2.1 Kildekritik Hofstedes undersøgelser er blevet kritiseret meget, bl.a. for at 5 værdidimensioner ikke afdækker kulturen til fulde. Derudover er Trompenaars resultater anderledes end Hofstedes, hvilket kan tyde på at Hofstedes resultater er forældede. Undersøgelsen kritiseres ligeledes for, at de adspurgte kun repræsenterer middelklassen og én enkel virksomhed, IBM, og man kan derfor diskutere, om det er muligt at karakterisere en hel nation ud fra dette. IBM er en amerikansk virksomhed og det er derfor muligt, at de ansatte i de andre lande er blevet påvirket af en amerikansk ledelsesstil og kultur 10. Trompenaars undersøgelser er blevet kritiseret for ikke at beregne et lands gennemsnitlige score for hver dimension, men i stedet fokuserer den på hvert enkelt spørgsmål inden for hver dimension, hvilket efterlader tvivl om, hvor det enkelte land er placeret i forhold til andre. Begge teoretikeres dimensioner tager ikke hensyn til en befolknings forskelligheder, men de beskriver i stedet fællestræk for store grupper og nationer. De er retningsgivende for, hvordan man kan forvente, at kulturen i et givet land vil være. Man må derfor ved arbejdet med Hofstede og Trompenaars værdier passe på ikke at blive fanget i stereotyper og generaliseringer, men bruge dem til et første struktureringsmiddel, hvilket de også vil blive brugt til i specialet, idet jeg opfordrer danske virksomheder til selv at forholde sig således til kulturforskellene, jeg kommer frem til. Begge teorier er muligvis ikke fyldestgørende, når de står alene, men jeg vil argumentere for, at når de benyttes sammen, giver de en god base for en forståelse og sammenligning af forskellige landes kulturer, idet deres dimensioner supplerer hinanden godt. Dog går de ikke i dybden med det enkelte land, men de er mere ment som et redskab til at sammenligne lande. Derfor har jeg også valgt at benytte Osland et al, der har specifikt kendskab til regionen. Osland et al. kan dog kritiseres for at beskrive hele Latin Amerika under ét. De karakteristika som Osland et al. er kommet frem til er ikke universelle. For det første er der stor forskel på de forskellige lande i Latinamerika, og for det andet kan man aldrig være 100 % sikker på, at man kommer til at støde på de problemer eller emner, som Osland et al. analyserer i deres værk. De 9 karakteristika er samlet på baggrund af Osland et als mange års erfaring med at arbejde i Latinamerika i forskellige virksomheder, men Osland et al pointerer dog også selv i deres værk, at der er mange organisationer i Latinamerika, der fungerer uden problemer, og at disse ni karakteristika ikke nødvendigvis skal opfattes som negative eller generaliserende. Dog har de opdaget, at der af og til har været store kulturelle forskelle mellem 10 Gooderham, Paul N. (2003:140) 16\n17 latinamerikanske og udenlandske firmaer, der har voldt problemer, og at nogle af de karakteristika fra deres undersøgelse af Latinamerika har været baggrund for dette 11. Osland et als teori skal, ligesom Trompenaars og Hoftedes, benyttes som et udgangspunkt til en analyse, men aldrig som en universel sandhed eller retningslinje for at gøre forretninger i Latinamerika. Dertil er teorien for overfladisk og generaliserende. Derfor har jeg i specialet valgt at inddrage mine egne resultater fra interviews og sekundære kilder for at få en dyberegående forståelse af den mexicanske kultur og for at verificere resultaterne fra undersøgelserne. Samfundene har ændret sig dramatisk siden teorierne blev lavet og værdidimensionerne opstillet. Man kan derfor argumentere for, at teorierne ikke er up to date, men de er better than nothing 12 som Hofstede selv udtaler det. Fra teorierne blev udviklet til i dag er der heller ikke blevet opstillet teorier, der passer bedre til at analysere et lands kultur, eller der er meget anderledes eller mere banebrydende end Hofstede og Trompenaars`. Dette kunne tyde på at teorierne stadig er nogen af de mest brugbare vi har, resultaterne skal bare opdateres Hofstede og Trompenaars tilgang til kultur Sigtet med dette afsnit er at vise teoretikernes tilgang til kultur, som jeg vil benytte som referenceramme til analysen af kulturforskellene mellem Mexico og Danmark. Mange teoretikere og akademikere har igennem de sidste godt 100 år forsøgt at definere begrebet kultur. Dette er dog ikke helt simpelt, da kultur er et meget abstrakt og uhåndgribeligt begreb. Dette afspejles også i det utal af definitioner, som de forskellige akademikere har fremsat. Jeg vil derfor ikke komme med et bud på en definition på kultur, men i stedet beskrive Hofstede og Trompenaars tilgang til kultur, da det vil være deres tilgang jeg vil benytte mig af i specialet. Hofstedes kulturbegreb er i høj grad inspireret af de klassiske antropologer Kluckholn og Strodtbeck 13. Trompenaars er udover Kluckholn og Strodtbeck også inspireret af en række andre akademikere såsom Edgar Schein og E. Hall, der har indsnævret deres fokus, til at arbejde med kultur i relation til virksomhedskultur og ledelse, hvilket specialet læner sig op ad. 11 Osland et al (1999:1) 12 Hofstede, Geert (2001:73)\n18 Hofstede mener, at alle mennesker bærer et mønster i sig for tanker, følelser og handlemuligheder som han kalder mentale programmer eller hjernens software 14. De mentale programmer er formet af det sociale miljø, hvor man er opvokset. Den starter i familien og fortsætter i kvarteret, i skolen, i de grupper man befinder sig i og samfundet man lever i. Dvs. at kulturen er indlært og ikke medfødt. Kultur består ifølge Hofstede af de uskrevne regler for social adfærd. Det er den kollektive mentale programmering, der adskiller medlemmerne af en gruppe eller kategori fra medlemmerne af en anden 15. Trompenaars ser kultur som den måde, hvorpå en gruppe personer løser problemer og indgår forlig 16. Enhver kultur adskiller sig fra andre ved netop de løsninger, den vælger på problemer, der fremstår som dilemmaer. Dette er baseret på Schein s 17 definition på virksomhedskultur. Kultur har ifølge Trompenaars dermed en stor betydning for, hvorledes danskere og mexicanere vil løse forskellige problemer i arbejdssituationer. Fokus er på det, der adskiller kulturer og ikke det, der generelt karakteriserer kulturer 18. Begge teoretikere som jeg har valgt til specialet har en funktionalistisk tilgang til kultur idet de begge er enige om, at kultur er dynamisk. Det er en proces, der fortsætter med at udvikle sig gennem hele livet. Derudover er de enige om, at det er tillært gennem erfaringer og oplevelser og ikke nedarvet eller biologisk. Min tilgang til specialet vil derfor være, at kulturen ændrer sig med tiden, og man derfor ikke kan lave en statisk eller faktisk beskrivelse af mexicanernes kultur. Dette ses også i forskellen mellem Hofstedes lidt ældre resultater og Trompenaars nyere resultater. Derudover mener jeg, ligesom dem, at kultur er tillært, og der vil derfor være kulturelle forskelle mellem mexicanere og danskere, og endda mexicanere i mellem, da vi ikke er vokset op under de samme forhold eller har oplevet de samme ting. Dette kommer til udtryk i følgende afsnit. 2.3 Mexico: Et kulturelt komplekst land Dette afsnit er med for at vise, at Mexico er et komplekst land, hvor både race og region har stor indflydelse på den enkeltes adfærd og muligheder. Dette bevirker, at forretningskulturen i Mexico 14 Hofstede, Geert (2006:18) 15 Hofstede, Geert (2006:18) 16 Trompenaars, Fons (1998:18) 17 Schein, Edgar H. (1985) 18 Trompenaars, Fons (1998:6) 18\n19 ikke nødvendigvis er den samme i nord som i syd eller blandt rige og fattige, og det er nødvendigt for danske forretningsfolk at have det in mente for at begå sig på det mexicanske marked. De fleste moderne teoretikere er enige om, at ethvert individ bliver påvirket af de forskellige kulturer og subkulturer det befinder sig i. Dvs. at selvom folk er fra samme land, deler de ikke den samme kultur til fulde, og i nogle lande er dette mere udtalt end i andre. Ifølge Hofstede bærer hver befolkningsgruppe eller kategori på forskellige kulturelle lag. Nedenstående niveauer er de mest udtalte kulturelle lag, men er ikke enestående: Et nationalt niveau svarende til ens land Et niveau, der svarer til de regionale og/eller etniske og/eller religiøse og/eller sproglige grupper Et kønsniveau, alt efter om man er født pige eller dreng Et generationsniveau, der adskiller bedsteforældre fra forældre og forældre fra børn Et niveau, der svarer til social klasse, og som er knyttet til uddannelsesmuligheder og til erhverv og profession For ansatte et organisatorisk, afdelings- eller virksomhedsniveau 19 Danmark er et forholdsvist kulturelt homogent land. Det meste af befolkningen befinder sig i middelklassen, har samme religion, stammer fra samme race, har lige muligheder for uddannelse og taler det samme sprog. Dvs. at selvom der eksisterer flere kulturelle lag, deler en stor del af den danske befolkning en forholdsvis homogen mental programmering, da samfundet er forholdsvist ens for alle. Derudover er landet og befolkningstallet lille, hvilket også medvirker til den forholdsvise homogene kultur. En forretningsperson fra den ene ende af landet, der handler med folk fra en anden del af landet, står derfor ikke overfor de store kulturelle udfordringer. Mexico er i modsætning til Danmark et stort og befolkningsrigt land. Mexicos befolkningstal ligger på ca. 110 mio. og er det spansktalende land i verden, der har flest indbyggere. Omkring 60 procent af befolkningen har en blandet etnisk baggrund kendt som mestizer og 30 procent er af forskellig indiansk afstamning og omkring 9 procent er af europæisk afstamning 20. Det officielle sprog er 19 Hofstede, Geert (2006:26)\n20 spansk, men der tales også maya, nahuatl og andre indianske sprog blandt den indianske befolkning. Ud af den indianske befolkning taler ca. 83 % også spansk, mens ca. 1 mio. er monolingvistiske 21. Dvs. at befolkningen er mere heterogen end den danske. Dog deler mexicanerne hovedsageligt den samme religion. Landet er overvejende romersk-katolsk (89 procent), med omkring 6 % tilhørende forskellige protestantiske trosretninger, mens de resterende 5 % enten tilhører andre mindre religioner eller ikke er tilknyttet en religion 22. En anden grund til at Mexico er kulturelt komplekst i forhold til Danmark skyldes den store ulighed i befolkningen, der bevirker, at ikke alle har lige gode job- eller uddannelsesmuligheder. Selvom der i Mexico er 11 års obligatorisk skolegang, er det ikke alle der har mulighed for at komme i skole. Mange fattige er nødt til at droppe skolen for at tage et arbejde, så de kan hjælpe til med at forsørge familien. Derudover er undervisningen i de fattige områder som regel dårlig, og de har hverken råd eller mulighed for at få en videregående uddannelse. Selvom BNP pr. capita er steget meget siden Pesokrisen, har Mexico stadig et stort problem med fattigdom og ulighed i befolkningen. Ud af de ca. 110 mio. indbyggere der bor i Mexico, lever omkring 40 % i fattigdom og 18 % i ekstrem fattigdom 23. Der er stor forskel på rig og fattig. Mexico er det land af alle OECD-lande, der har den største økonomiske ulighed 24. Indtægtsfordelingen er meget ujævn, idet de 20 %, der tjener mest, står for 55 % af indtægterne 25. Stadig flere mexicanere opnår en større købekraft, og privatforbruget er en vigtig drivkraft i den mexicanske økonomi. Dog er det hovedsageligt de hvide og mestizerne, der står for denne fremgang, mens en stor del af den indianske befolkning stadig lever under kummerlige forhold i øde landområder. Ifølge en rapport fra the World Bank skyldes % af den økonomiske ulighed i Latin Amerika faktorer som køn, race, fødested og forældres uddannelse og job 26 Grundet landets størrelse og diversitet er der stor forskel på mexicanernes adfærd i de forskellige regioner. På landet betragtes folk, i modsætning til bymennesker, som mere konservative, naive og ~menuPK:338403~pagePK: ~piPK:217854~theSitePK:338397,00.html\nIndhold INDLEDNING 9 1/ KULTUREL INTELLIGENS 17 2/ HVAD ER KULTUR? 55\nIndhold INDLEDNING 9 1/ KULTUREL INTELLIGENS 17 Hvad er kulturel intelligens? 19 Hvad består kulturel intelligens af? 20 1. Interkulturelt engagement 22 2. Kulturforståelse 25 3. Interkulturel kommunikation\nTværkulturelt samarbejde: kulturforskelles betydning for samarbejdet mellem danske og indiske medarbejdere\nInstitut for erhvervskommunikation Bachelorafhandling Forfatter: Maia Kjærgaard Pedersen (286370) Vejleder: Søren Hilligsøe Outzen Tværkulturelt samarbejde: kulturforskelles betydning for samarbejdet mellem\nEn plettet straffeattest\nAbstrakt En plettet straffeattest Kulturbarriere i ungdommens uddannelsesvejledning Med nærværende artikel søges der, gennem interviews med Ungdommens Uddannelses vejledere, at forstå, hvordan arbejdskulturen\nBachelorprojekt udarbejdet af: Kristina Baggesen, Kristine Koldkjær og Ann-Kathrine Thiessen Anslag: 160.349\nBachelorprojekt udarbejdet af: Kristina Baggesen, Kristine Koldkjær og Ann-Kathrine Thiessen Anslag: 160.349 Titel: Scantool Groups ledelsesmæssige udfordringer på det russiske marked Projektperiode: 12.\nKinesiske ingeniører trussel eller mulighed. Lektor Anders Buch, DTU-Management\nKinesiske ingeniører trussel eller mulighed Lektor Anders Buch, DTU-Management Punkter 1. Kinesisk kultur og tradition 2. Det kinesiske uddannelsessystem 3. Ingeniøruddannelserne og ingeniørerne i Kina


GUIDER: 8 ting jeg lærte fra Beauty Blogging\n8 ting jeg lærte fra Beauty Blogging\nJeg betragter mig ikke rigtig en ekspert på skønhedslogging, men efter mere end 3 år (wow, kan ikke tro, det har været så længe, tiden flyver virkelig, når du har det sjovt). Jeg har lært noget eller to om det og troede det ville være sjovt at dele dem med dig:\n1. Det er mere tidskrævende end du tror\nHvis du er inspireret, kan du skrive en anmeldelse eller et indlæg, hvor du deler nogle skønhedshemmeligheder på bare 10-15 minutter, men skrivning er ikke det eneste, en blogger skal gøre. Du skal også tage gode billeder af begge produkter og dit udseende (mere om det senere), eller hvis du beslutter dig for at bruge lagerbilleder, tilbringe timer med at forsøge at finde anstændige dem, du kan bruge uden at krænke andres ophavsret; engagere sig med dine læsere på sociale medier websteder (noget jeg sjældent synes at finde tiden for disse dage: oops :) besvare kommentarer og e-mails; lær HTML og CSS, så du kan redigere layoutet og få det til at se ud som du vil; Fremme din blog. Og der er altid noget, der går galt bag kulisserne, der skal tages hånd om, og du har ingen anelse om, hvordan du løser det! Men skønhed blogging er også meget sjov og du gør gode venner undervejs!\n2. Det er næsten umuligt at få et billede med præcis farve (men du skal alligevel gøre det)\nDu kan tage 100 billeder af et produkt, i forskellige indstillinger og under forskellige lysforhold, og stadig ikke komme op med et enkelt billede, der viser den nøjagtige farve! At tage et godt billede om sommeren, når der er meget naturligt lys, er lettere, men om vinteren kan det virkelig blive umuligt. Du kan vente en uge for at solen skal dukke op, og det gør det aldrig, eller hvis det gør det, er du på arbejde eller noget, og når du kommer hjem og klarer dig, er vejret jo igen! Du kan ikke vente for evigt, men du kan ikke engang sende crappy billeder, hvor farven er meget forskellig fra hvordan det ser ud i det virkelige liv, da det ville være ubrugeligt for læserne. Derfor er nogle bloggere (jeg medfølger), nogle gange bruger GIMP eller Photoshop til at redigere farverne for at få dem til at se så nøjagtigt som muligt.\n3. Du opdager mærkelige produkter og behandlinger\nCremer indeholdende snailslime, fiskekrævende fødder, massager udført af slanger, lip tatoveringer i alle slags mønstre og mønstre, krystaller til din vagina .. noget nyt (og nogle gange helt unødvendigt) synes at dukke op hver uge ...\n4. Makro-tilstand viser fejl, der er usynlige for det blotte øje\nDu kan bruge aldre til at gøre din makeup og hår, plukke øjenbrynene hår, blande øjenskygger, børste hårdt hår, anvende fundament, dække finner osv., Indtil du er sikker på at du ser perfekt ud, men når du ser billederne du har taget med makro mode, vil du altid finde noget galt. Et pandehår undgik pincettene, øjenskyggen er ikke så godt blandet som du troede, og den eyeliner-linie er ikke det samme.\n5. Du begynder at genkende produkter fra mærker, du aldrig har prøvet\nDa jeg startede skønhed blogging, var der så mange mærker, jeg ikke vidste eller havde meget begrænset kendskab til. Jeg vidste for eksempel om MAC, men havde ikke en butik i nærheden af mig, jeg havde ikke prøvet meget af mærket og kunne ikke se en falsk genstand fra en ægte. Nu kan jeg se forskellen lige ved at tage et hurtigt kig, selvom det er et produkt, jeg ikke ejer mig selv. Og når jeg åbner et blad og ser et billede af et makeupprodukt, eller ser fjernsyn og ser nogen, der anvender makeup, kan jeg fortælle hvad de er, og hvad de bruger, selvom navne og mærker ikke nævnes.\n6. Det er næsten altid muligt at finde et apotek dupe high-end produkter\nDrugstore mærker har virkelig oped deres spil i de seneste år, og det er nu muligt at finde billige dupes for stort set alle high-end produkter. Tildelt, de kommer måske ikke i så smuk emballage, men det er ikke så svært længere at komme på bekostning af billige øjenskygger i dæmpede farver, der har en glat tekstur og god farveudbetaling, læbestifter, der faktisk er fugtgivende eller fundamenter, der ikke gør dit ansigt udseende som en maske. Du behøver ikke rigtig at bruge meget på gode makeupprodukter i disse dage, selv om det er rart at forkæle dig selv med et luksuriøst emne nu og da.\n7. Følg dit instinkt\nSkønhedsbloggere modtager alle former for e-mails og tilbud. De fleste af disse er legitime og giver bloggeren en mulighed for at dele med læsere mærker og produkter, de ellers ikke ville kunne dække og få en fornemmelse af, hvordan branchen arbejder. Men andre føler bare ikke rigtige. Som folk, der beder om at bruge dit indhold, som du har arbejdet meget hårdt på, på deres websted og kun tilbyder et link tilbage til din blog (hvorfor skal jeg lade nogen andre få gavn af mit arbejde uden få næsten alt til gengæld ?!), eller folk, der beder om at købe produkter, de så dig, nævnte på din blog, selvom det er klart, at du ikke ejer dem (hvad er det med det, ved de ikke forskellen mellem en blog og en butik ?!) eller PR'er tilbyder produkter til gennemgang, men vil gerne vide, hvad du skriver på forhånd for at sikre, at du ikke siger noget negativt om dem selv, når de ikke virker (disse pisser mig mest) Det er din blog, og du behøver ikke at arbejde med nogen, du ikke vil. Hvis det ikke føles rigtigt, skal du bare vende tilbudet.\n8. Du kan ikke behage alle sammen\nDer vil altid være nogen, der ikke kan lide din blog. De kan afmelde dig fra dit feed, snuble på din blog og gå væk efter 5 sekunder, fordi de har besluttet, at de ikke kan lide det, og nogle gange kan de endda kritisere dig, fordi du bruger lyse øjneskygger eller gennemgå for det meste avancerede produkter eller noget. Du kan bare ikke dække ethvert mærke, gennemse hvert produkt, og din skrive- eller makeup-stil må ikke appellere til alle. Fortsæt med at lave dine egne ting, udvikle din unikke stemme, dele hvad du kan lide og dine lidenskaber, og du vil finde masser af likesindede mennesker vil følge dig. For de andre finder de andre blogs, der bedre passer til deres behov. Det betyder ikke, at din blog sutter, men bare det kan du ikke glæde alle sammen hele tiden. Og det er bare livet.\nHvad lærte du fra skønhedslogging, både som blogger og en læser?\nHvordan Ditching Technology kan hjælpe dig med at lave venner\nPretty Clean: Tilbage til skole-Sådan rengøres computerskærme, tabletter og mobiltelefoner\nHvor mange frugter og grønsager har du virkelig brug for at spise hver dag?


Kingmaker: 24. - 26. Lamashan, 4708 AR\nDa vi kom ind i en rustne drage så vi straks dværge brødrene Dega og Maegar der sad i krostuen med hver deres store skummende krus af kroejer Ameikos dejlige øl. Vi fortalte dem hvad vi havde hørt og oplevet og vi blev enige om at tage op til Hambly farm for at undersøge sagen med det samme. Sherif Hemlock gav os et par mænd med. Inden vi gik fortalte jeg Ameiko hvad Tsuto havde sagt om at "det ikke var så slemt at være der hvis man ellers kunne lide havregrød," det undrede hun sig noget over da hun viste at Tsuto ikke kunne fordrage havregrød.\nVi red ad hovedvejen ud til farmen, men de sidste to kilometer måtte vi dreje af, af et hjulspor ind igennem nogle store majsmarker, hvor majsen der næsten var klar til at blive høstet, var så høj at en voksen mand ikke kunne se op over det, men jeg (Elektra) kunne hvis jeg stod oppe på ryggen af Shadowmist, min sorte stridshingst sagtens se i hvilken retning vi skulle gå, vi havde på dette tidspunkt valgt at trække vores heste da vi forventede en eller anden form for ballade snarest. Og ganske rigtigt efter ikke særlig længe kom vi til en tredeling af det spor vi fulgte og der stod tre fugleskræmsler, en ved hver af de tre stier. mens vi stod og diskuterede hvilken af stierne vi skulle følge, begyndte to af fugleskræmslerne at røre på sig, de rykkede sig fri af deres stativer og kom hen imod os på en truende måde. Vi gik til angreb på dem og fik dem temmelig hurtigt nedkæmpet, da vi undersøgte dem bagefter tog vi den kartoffelsæk der dækkede deres ansigt af og indenunder mødte der os et grumt syn. Det havde nok engang været et menneske, men nu var det en hæslig, fordærvet, intørret, indsunken, læderagtig udgave med alt for mange spidse tænder og ondskabsfulde røde øjne, neglene på deres hænder var også vokset uhyggeligt lange og mindede mere om kløer. Maegar sagde, at han havde læst om disse væsner og de var en form for udøde der blev kaldt for ”ghouls”.\nVi fortsatte mod Hambly farm og på vejen igennem majsen mødte vi flere af disse ghouls, som vi gjorde det af med uden problemer, til sidst kom vi til et ryddet område ved en stor lade hvor fem ghouls angreb os på en gang denne gang var der en af disse uhyre der fungerede som leder og forsøgte at koordinere angrebet. Han var klædt i finere tøj end de andre, der var klædt som bønderne her på egnen, omend det så ud til at være et mode rigtigt dress for et par hundrede år siden.\nDet blev en kort, men intens kamp vi var simpelthen for slagkraftige for dem i enden. Da vi undersøgte dem bagefter fandt vi på deres leder en stor halv rusten nøgle af jern i toppen af nøglen var der en udsmykning af en blomst med en tornet stilk der snoede sig rundt om blomster hovedet. Laden var også lidt specielt bygget hele den ene langside bestod af et kæmpe stort klippestykke, der var hugget ud som et hoved, det var temmelig slidt af vind og vejr og mindede om de thasilonske ruiner der findes adskillige af rundt omkring i landet.\nInde i stuehuset fandt vi den bonde der havde drevet Hambly farmen, ellers rettere sagt det der var tilbage af ham, han hang ned fra hanebjælken i benene, han var en stor kraftig og temmelig overvægtig mand, huden var bleg og blålig, ham var opsvulmet og havde tydeligvis været død i et stykke tid. En seddel var sat fast på ham, på sedlen stod der.\n”Til Elektra, tag feberen i dig min elskede - det vil blot være den første af mine gaver til dig. Deres Herskab.”\nDa vi undersøgte stuehuset fandt vi et løst gulvbræt, under brættet var der et lille hulrum som indeholdt adskillige små læder poser med det samme antal sølvstykker i hver. Maegar der er vores skattemester talte dem op og indførte dem til resten af vores likvider så snart vi kom hjem til Den Rustne Drage.\nPå vej hjem gennemsøgte vi området for at få aflivet eventuelle oversete ghouls vi fandt også en ti stykker, men vi fulgte et forslag fra Dega om at fare med lempe og undersøge de fugleskræmsler vi fandt, før vi bare smadrede dem og vi fandt to bønder der ikke var blevet til ghouls endnu som vi bragte til Fader Zantus der takkede os og helbredte dem.\nVi gik en tur på rådhuset for at høre om symbolet på nøglen var et kendt våben mærke og det viste sig ganske rigtigt, at det tilhørte familien Foxglove, vi overnattede på vores værelser i Den Rustne Drage og næste morgen, efter et solidt morgenmåltid, red vi af sted til det forladte Foxglove familie estate også kaldet The Misgivings, der ligger halvvejs imellem Sandpoint og Magnimar.\nVi var fremme en time efter middag, en stor rusten smedejernsport med snirkler og krummelure samt familiens våbenmærke angav indgangen til ejendommen, jeg hoppede af Shadowmist og gik med nøglen i hånden hen til porten. Nøglen passede i nøglehullet og jeg åbnede porten, vi gik alle indenfor. Et lille stykke oppe af indkørslen gik en sti til højre hen til en nedbrændt ruin, den fulgte vi, om ikke andet så for at have et diskret sted at stille vores heste. Der var ikke meget tilbage af denne portner eller aftræks bolig, sodsværtede dele af mure og tilfældige bunker af murbrokker lå og stod imellem højt græs, samt i midten af komplekset, en brønd, det var alt hvad der var tilbage efter branden.\nAlaria stod længe og kiggede ned i brønden, mens vi andre støvede søgende omkring i ruinen, som om vi havde tabt noget, pludselig kaldte hun på os:" Jeg tror der er en indgang til en hule eller noget, skjult nede i brønden", sagde hun. "Jeg vil gerne undersøge det, er der nogen der vil holde et reb for mig". "Selvfølgelig", sagde Maegar og vi begyndte at finde reb frem, et til at klatre ned af og en sikkerheds line om livet hvis noget skulle gå galt. Så forsvandt Alaria ned i brøndens mørke, heldigvis havde jeg været så fremsynet at låne hende min evigt brændende fakkel, som ville lyse for hende selv hvis hun tabte den i vandet.\nDa Alaria var kommet ned til bunden af brønden var der ganske rigtigt en indgang til en hule cirka en meter over brøndens vandspejl, der var en lille gang på 10 meter og der efter udvidede hulen sig til en temmelig stor grotte. Langs siderne af grotten lå der dyngevis af halvspiste dyr, der var mørkt og fugtigt, men umiddelbart øde. Stanken fra kadaverne var heftig og da Alaria ikke så noget der bevægede sig blev hun enig med sig selv om at grottens beboer nok ikke var hjemme, så hun vente sig om og gik ud til indgangen, men inden hun gik ud af grotten kiggede hun lige en ekstra gang over skulderen og der så hun et par store blege øjne der blinkede til hende bagest fra grotten." Der er noget stort herinde", kaldte hun, ud imod brønd indgangen og trak sin kårde. En kæmpe stor flagermus lod sig droppe ned fra sin soveplads i loftet og fløj men et hæst skrig direkte ned imod Alaria. Den landede foran hende og slog ud efter hende med sine kløer, den ramte ikke.\nOppe ved brønd kanten sagde Maegar:" Dega hop i så hjælper jeg dig med at lande", Dega sprang gesvindt over kanten og lod sig falde ned, Maegar stod og mumlede på en formular, men den må havde mislykkedes for, få sekunder senere lød der et kolossalt plask og et par dværgske eder, hvorefter Maegar blev blussende rød i hovedet og råbte undskyld ned i brøndskakten, flere dværgske eder og lyden af metal der skaber imod sten steg op fra dybet. "Jeg tror jeg foretrækker rebet", sagde jeg og begyndte at binde livlinen om livet på mig selv.\nNede i brønden havde Dega lettere kvæstet fundet huleindgangen og gik ind til Alaria der var i gang med en vild fægtekamp med den enorme flagermus, sylespidse kløer grabsede ud efter hende og lange hjørnetænde huggede igen og igen, Alaria parerede og fintede og forsøgte at ramme den store bæst det bedste hun havde, lært, men netop som Dega trådte ind i grotten fik en af kløerne fat i skulderen på hende og flåede en lang flænge igennem hendes tøj og hud, Alaria stivnede som var hun blevet paralyseret. Heldigvis trådte Dega staks ind foran hende og begynde at udele drabelige hug med sit sværd, stakkels Alaria rørte sig stadig ikke, hun var som frosset fast til pletten hvor hun stod.\nOppe i brøndskakten var jeg så småt på vej ned ad, mine ben rystede under mig, jeg har aldrig rigtig kunne snuppe højder på mere end tre meter, så det gik temmelig langsomt, da jeg ustandselig måtte stoppe op og berolige min skrækslagne koldsveds dækkede krop og mit hamrende hjerte, der var cirka 30 meter til vandspejlet.\nEt hug fra Degas klinge flænsede hul i flagermusens ene lædervinge, den hvæsede og slog ud efter ham med sine kløer, en blodig rift kom til syne, over Degas buskede øjenbryn, han stivnede øjeblikkeligt og rørte sig ikke mere. Heldigvis var Alaria kommet til sig selv og stak resolut sin kårde ind i munden på uhyret mens hun hvislede:" æd stål dit møgdyr", kården gennemborede flagermusens tunge og forhindrede den i at sætte tænderne i Degas ansigt.\nInde i brønden var jeg omsider kommet så langt ned at jeg kunne se huleindgangen, jeg forsøgte at svinge mig direkte fra rebet ind i indgangen, men jeg slap rebet for tidligt og faldt med et plask ned i vandet: "ved alle Desnas yndige sommerfugle", bandede jeg. Oppe fra brøndkanten lød Maegars bekymrede baryton: "Er du ok Elektra", "Åhrr hold kæft", mumlede jeg og svømmede hen til kanten. Trak mig op og råbte: "ja fin, fin". Jeg aktiverede den thasilonske medaljon jeg havde om halsen, trak min wand med de magiske missiler og sjokkede plaskende ind for at hjælpe mine kammerater.\nSituationen i grotten var gået fra slem, til endnu værre, Alaria havde set sig nødsaget til at trække sig kæmpende tilbage til starten af den lille gang, hun så udkørt ud. Dega var stadig paralyseret og eftersom Alaria ikke kunne både forsvare sig selv og ham, havde hun måtte lade ham stå hvor han nu engang stod. Flagermusen havde derefter ændret taktikken til, det jeg æder nu kommer ikke dårligt tilbage og var øjensynlig heller ikke nogen kræsenpind, for den havde slæbt Dega med sig ind midt i hulen og var nu grådigt i gang med at flå hans rustning af.\nTag din bue frem sagde jeg til Alaria og af fyrede de første missiler af sted, ”tjok - tjok” de gennemborede en lædervinge. Bæstet slap den voldsomt medtagede Dega og kom farende med blafrende vinger, de blottede hugtænder glimtede i fakkel lyset. Vi trak os et par skridt baglæns ind i gangen." Gør plads, nu må det briste eller bære", lød Maegars røst bag os og Abadars gyldne lys oplyste grotten, uhyret stivnede som ramt af lynet, en pil svirpede fra Alarias bue, jeg affyrede endnu to missiler og flagermusen sank livløs om på gulvet foran os.\nVi løb alle hen til Dega og hjalp ham op at stå, han var noget fortumlet, men ikke i fare for at kollapse, faktisk så han forbavsende frisk ud: "tusind tak, brormand" stønnede han: "Der var jeg nær blevet barberet, hvordan kunne du vide at det uhyre ikke kunne tåle Abadars lys?". "Mmjaah, jeg havde jo en formodning", smilede Maegar skævt og dunkede glad sin bror i ryggen.\nVi undersøgte grotten grundigt og fandt ud af at det så sandelig ikke var en kostfornægter af en flagermus der havde beboet dette sted. Vi fandt rester af adskillige gobliner og tre mennesker, den ene havde været en berygtet forbryder der var forsvundet for noget tid siden, han havde blandt andet en magisk forklædnings hat på sig.\nPosted by Diego Winterborg at 1:00 AM


Adventures of a booknerd: "Walt Disney Klassikere - DUMBO og LADY OG VAGABONDEN" af Walt Disney Studio\n"Walt Disney Klassikere - DUMBO og LADY OG VAGABONDEN" af Walt Disney Studio\n"Walt Disney Klassikere - DUMBO" baseret på Walt Disneys tegnefilm fra 1941, og "Walt Disney Klassikere - LADY OG VAGABONDEN" baseret på Walt Disneys tegnefilm fra 1955. Begge bøger er af Walt Disney Studio, af forlaget Carlsen, udgivet i 2019. Begge bøger modtager samme antal stjerner.\nFra bagsiden af "Walt Disney Klassikere - DUMBO":\nFra bagsiden af "Walt Disney Klassikere - LADY OG VAGABONDEN":\nVagabonden er en hjemløs og glad hund, der er vant til at strejfe omkring. Lady er en lille, sød og forkælet cockerspaniel med stil. Trods deres forskelligheder falder de for hinanden, da de pludselig mødes langt væk fra Ladys trygge villakvarter. Men vejen til evig lykke er lang - og brolagt med hundefangere og to irriterende siameserkatte.\nDumbo og Lady og Vagabonden er begge to nogle af Disneys ældre klassikere, og tegnefilm de fleste af os husker fra vores barndom. Jeg har set dem begge masser af gange, og glædede mig derfor til lidt gensynsglæde i disse flotte billedbøger. "Dumbo" og "Lady og Vagabonden" er begge rigtig gode og søde billedbøger, som var hyggelige at læse.\nMange af os husker nok historien om den lille elefantunge Dumbo, hvis ører er så store at han kan flyve, og historien om de to hunde, der imod alle odds forelsker sig i hinanden. Jeg blev i hvert fald nostalgisk under min læsning. Historierne er her forkortet ned, sådan at de passer til billedbogsformatet, hvilket også gør, at der mangler nogle enkelte ting og detaljer rundt omkring, det er dog ikke noget der har voldsom stor betydning for historierne, da de vigtigste ting bliver nævnt, og jeg synes egentlig at de holder sig okay tro mod tegnefilmene. Til tider går det hele dog lidt for stærkt i "Lady og Vagabonden", og det bliver lidt forhastet.\nBegge billedbøger er på ca. 25 sider, med et sprog der er holdt let. Der er ikke særlig meget tekst på siderne, til gengæld er der en fin illustration på alle sider, som supplerer historien rigtig godt. Illustrationerne viser scener fra historien med de velkendte figurer, som giver noget genkendelse, og gør det hyggeligt for de små at få læst historien. Personligt synes jeg dog illustrationerne i "Dumbo" er ret dystre og mørke, da en del af dem er i sort/ hvide/ røde nuancer.\n"Dumbo" og "Lady og Vagabonden" er rigtig søde, hyggelige og gode billedbøger, om bl.a. kærlighed, mod og håb. Billedbøgerne er oplagte til både en hyggelig højtlæsningsstund, men kan også sagtens bruges til letlæsning, da sproget er let forståeligt, og der er en god balance mellem mængden af tekst og illustrationerne.\nDesuden er billedbøgerne lavet i en virkelig lækker kvalitet, med rigtig flotte omslag og med kraftige sider inde i bøgerne. Jeg hyggede mig med at læse dem, men de er stadig lidt for lange til min 2 årige, så jeg vil anbefale dem for de omkring 3-4 årige og op efter, for at de skal få mest muligt ud af historien.\nSerien Walt Disney Klassikere er nogle af Disneys største tegnefilmsklassikere omdannet til billedbøger, men med respekt for tegnefilmen. Mange af dem er jeg jo selv vokset op med, og jeg bliver derfor helt nostalgisk, når jeg læser dem sådan her. Derudover kan jeg godt lide at det ikke kun er de helt gamle klassikere der er blevet valgt, men også nogle af Disneys nyere tegnefilm, for så er der lidt til alle. Jeg glæder mig til, at læse mange flere Disney klassikere, og dele den magi Disney kan skabe, med mine drenge.\nIndsendt af Amalie kl. 22.19.00


PNDORA.CO - ProInvestor\n103338 Pandora 2022Q1 7/5 2022 21:21 tommycarstensen 1\nPandora aflagde et ganske fornuftigt regnskab i denne uge. Vedhaeftet et par - for mig - relevante slides og figurer. Klik paa billederne for at goere dem stoerre. Strong growth in Q1 - record first quarter revenue https://pandoragroup.com/investor/news-and-reports/co..\n102175 Signet Jewelers FY2022 18/3 2022 10:08 tommycarstensen 3\nHer information om 4. kvartal hos Signet Jewelers til Pandora-aktionaerer paa forum. https://www.youtube.com/watch?v=Gv21bQFyrrk Signet Jewelers Reports Strong Fiscal 2022 Results and Market Share Gains https://www.signetjewelers.com/investors/financial-ne..\n101951 Pandora 4. kvartal 2021 13/3 2022 13:03 tommycarstensen 4\nVedhæftet syv figurer i relation til Pandoras 4. kvartal. Klik for at gøre dem større.\n98552 Pandora 3. kvartal 14/11 2021 15:16 tommycarstensen 3\nJeg deler lige et par figurer opdateret efter seneste kvartalsregnskab fra Pandora. Det er lidt svaert at sige, hvad den reelle vaekst er, naar det hele er forplumret af COVID-19, men USA ser i hvert fald fin ud. Det ville nok vaere meget fornuftigt fremadrettet at holde lidt igen med aktie-tilbagek\n98300 TA på 6 regnskabsaktuelle aktier 4/11 2021 08:18 Markettimer 9\nJeg har netop lavet en dansk video med et TA-kig på 6 regnskabsaktuelle aktier fra det danske marked. Aktierne er: Mærsk Novo Nordisk Vestas Orsted Demant Pandora https://www.youtube.com/watch?v=Ns6fy8Xbiik Læs mere om Markettimer Special abonnement her: https://markettimer.dk/bliv-medlem/\n96645 Pandora/Drev analytisk "heksejagt" aktien væk fra fair value 3/9 2021 05:18 Helge Larsen/PI-redaktør 4\nMorgenkommentar fra Per Hansen, Investeringsøkonom, Nordnet Pandora og ikke mindst aktionærerne har gennemlevet en dramatisk 5 års periode. Aktien er nogenlunde tilbage hvor den "kom fra", men undervejs har der været mange kursmæssige dramaer og intermezzoer. Var disse drevet af en overdreven speku\n95441 Teknisk analyse af Pandora 25/7 2021 10:06 Helge Larsen/PI-redaktør 2\nTrend: Kort sigt - Op Trend: Lang sigt - Op Aktuel pris: 838 kroner Kort sigt: Aktien har på kort sigt bevæget sig i optrend siden januar 2021 og frem til idag. Her har aktien bevæget sig med bund og støtteniveau i kurs 560 DKK, og med top og modstandsniveau i kurs 879 DKK. Idag kan Pandora ak\n92884 Pandora - Analyse fra Keppler Cheuvreux 18/4 2021 09:02 Helge Larsen/PI-redaktør 3\nAnalysen er produceret af Kepler Cheuvreux 2021-04-12 kl. 06:25. Den er distribueret af Aktiellt 2021-04-12 kl. 14:42. Læs opdateringen: https://www.swedbank-aktiellt.se/analyser/2021/04/12/..\n92819 Teknisk analyse af Pandora 16/4 2021 06:35 Helge Larsen/PI-redaktør 4\nTrend: Kort sigt - Op Trend: Lang sigt - Op Aktuel pris: 691 kroner Kort sigt: Aktien har på kort sigt bevæget sig i optrend siden januar 2021 og frem til idag. Her har aktien bevæget sig med bund og støtteniveau i kurs 560 DKK, og med top og modstandsniveau i kurs 725 DKK. Idag kan Pandora akt\n86990 Teknisk analyse af Pandora 23/9 2020 12:02 Helge Larsen/PI-redaktør 3\nTrend: Kort sigt - Op Lang sigt - Ned Aktuel pris: 468 kr. Kort sigt: Aktien har på kort sigt bevæget sig i optrend siden marts 2020 og frem til i dag. Her har aktien bevæget sig med bund og støtteniveau i kurs 179 kr. og med topog modstandsniveau i kurs 505 kr. Lang sigt: På langsigt har a\n86278 Pandora i højeste i flere år 26/8 2020 17:19 Aliaz 0\nCEO køber aktier for 23 mio kr til markedskurs. Meget bedre signal fås vel ikke. Det er ikke utænkeligt der kan være 100-200kr mere at hente på kursen nu hvor aktien langsigtet endeligt er vendt op.\n80273 Pandora 19/12 2019 21:14 JimJul 0\nFormoder at det er positivt nyt at Melvin reducerer shorts mange dage i træk... 4 alene i denne uge.\n79758 Pandora 2/12 2019 14:55 Sibelius 5\nMan skal efterhånden være ualmindelig stærk i troen for at holde fast i sine Pandora aktier. Det undrer mig en smule at aktien fortsætter ned - specielt fordi jeg tænkte at LVMH's køb af Tiffany ville være en kurstrigger i opadgående retning. Tiffany blev solgt for 110 mia USD. Pandora udgør sålede\n77027 Carnegie 27/9 2019 19:25 Mikael85 0\n76267 Pandora som shortcase - video 30/9 2018 06:10 Helge Larsen/PI-redaktør 0\n"Victoria Hart's presentation on jeweler Pandora A/S at the Kase Learning conf on short selling, 5/3/18". https://www.youtube.com/watch?v=HDiBpudBl5g&feature=s..\n76203 TA på Pandora - Tror vi på konceptet? 25/9 2018 07:38 Hans-Henrik Nielsen 2\nPandora har tidligere været en darling på markedet men er nu faldet meget. Jeg kigger her både lidt fundamentalt og teknisk på aktien. https://www.youtube.com/watch?v=4g1kO_d_OSc\n73598 Pandora Q3 conf call 10/11 2015 19:40 Sibelius 1\nJeg har gennem flere år følt mig som Jeppe i baronens seng, fordi mine klart største positioner har været i 1) Genmab og 2) Pandora. Ved Pandora Q2 conf call var jeg ikke imponeret over Anders Colding (som jeg ellers ser som bundsolid), men han virkede da kyst og usikker, og var undvigende eller usi\n73282 Analyse af Pandora 26/9 2015 02:54 Livermore 0\n71533 Et kig på psykologien i Pandora vs. Vestas før regnskab 16/2 2015 08:25 Hans-Henrik Nielsen 1\nMange af jer har spurgt, hvad jeg tænker om Pandora her op til regnskabet. Og som jeg har sagt ofte, så rører jeg helst ikke en aktie lige op til regnskab, idet jeg har svært ved at forudse følgende: 1. Hvad regnskabet indeholder 2. Hvordan markedet reagerer på indholdet Men når det er sagt, s\n70905 Markedsanalyse-video i et svært marked 11/1 2015 21:42 Hans-Henrik Nielsen 2\nSå er videoen klar med tanker om den kommende tid på markedet. Jeg skal være ærlig og indrømme, at min vurdering af markedet lidt en "bob-bob-analyse". Mine cyklus-indikatorer er lidt skubbet skæve af det store olieprisfald, og derfor kan jeg først med nogenlunde sikkerhed sige, hvor i vores cyklus\n70455 Pandora omsætning 2007?? 13/12 2014 16:36 stenbjerg 0\nHej ProInvestor Jeg er igang med min SRP opgave og skal bruge omsætnings tal fra Pandora. Det skal være fra før finanskrisen så man kan se om de er blevet påvirket. Jeg kan ikke finde tallene, ligger du inde med dem?\n69805 Bogen om Pandora - juvel eller glimmer? 28/9 2014 06:51 Helge Larsen/PI-redaktør 0\nInterview med forfatteren Ole Hall: "Kugler støbt i Thailand, en dreng fra Vestegnen og den største børsintroduktion i Europa 2010 efterfulgt af et drastisk og stadig omdiskuteret kursfald i 2011 - ny bog om Pandora er på gaden, og vi har journalist og forfatter Ole Hall i studiet. Lau Svenssen og\n69793 Hvad nu Pandora? 25/9 2014 06:50 Helge Larsen/PI-redaktør 0\nJeg tror, at Pandoras forretningsmodel holder i nogen år endnu. Især med udrulning i nye lande. På den lange bane bør der nok udvikles nye produkter selvom sporene skræmmer fra tidligere forsøg på dette. Det koksede helt for deres solbriller og andre typer smykker for nogle år siden. Selskabet skal\n60068 PANDORA 17/8 2012 07:16 Camel 0\nHvad er indre-værdi i Pandora.\n56668 Pandora langt bedre end ventet 8/5 2012 07:20 fcras 1\n08:04 Salget skranter fortsat i Pandora, men på bundlinjen så det rigtig godt ud for smykkeproducenten Pandora i første kvartal. Overskuddet på 338 mio. kr. efter skat var langt bedre end ventet. Til gengæld skuffede omsætningen med et fald på 18 pct. sammenlignet med sidste år. Pandora solgte for\n55235 pandora op eller ned? 5/4 2012 20:17 goldberg84 0\nhvor tror folk pandora skal hen på kort og lidt længere sigt? f.eks 0-3 mdr og 3-9mdr.\n53288 Pandora - mixed nuts 21/2 2012 09:45 akademikeren 1\nSå kom et af de mest ventede regnskaber overhovedet og det er sådan lidt mikset. Der er EBIT\n51856 Pandora - hvor langt kan de nå op? 20/1 2012 12:46 Revilo 0\nHvad er jeres forventning til Pandora aktien? hvor højt kan den stige endnu? Er vi ved at nå toppen for nu? Måske 110 er toppen.. Selv hoppede jeg i den ved kurs 48 Ville det være klogt at sælge nu?\n49987 Pandoras aktiekurs i 2012 16/12 2011 09:18 kmen 0\nud fra Pandoras ændringer i likvider i 2008, 2009 og 2010 kunne man se at Pandora havde gode fremtidsudsiger, lige indtil de besluttede at hæve prisen på deres produkter, hvilket fik dem et dårligt kvartal regnskab og fik deres\n45665 Pandora 26/8 2011 11:42 RoxyTrooper 0\nHvorfor stiger den 4% lige nu? Meeget underligt ... Opkøb?\n45409 Pandora-emission kulegraves af myndigheder 21/8 2011 12:47 jobono 0\nIfølge Økonomisk Ugebrevs oplysninger er Finanstilsynet i gang med en større kulegravning af forløbet omkring den skandaleombruste Pandora-emission. http://www.business.dk/fashion-design/pandora-emissio..\n45056 Class Action Lawsuit 14/8 2011 23:46 Thure 3\n"Som bekendt blev en stor del af det samlede aktiesalg på 10 milliarder kroner afsat til professionelle investorer i udlandet. Særligt amerikanske investorer vil med den skarpe børsretslige praksis med stor sandsynlighed anlægge erstatningssag i USA mod Pandoras ledelse for at have oversolgt histori\n44620 Opdaterede kursmål på Pandora 3/8 2011 15:15 akademikeren 2\nPandora, der tirsdag overraskede markederne med et fremskyndet og topdårligt regnskab og en gigantisk nedjustering, har onsdag generelt fået rundbarberet anbefalingerne af analytikerne, der har haft regnemaskinerne fremme. Hele onsdagen er nedjusteringerne på kursmålet tikket ind, og fem analytiker\n44554 Pandoras Æske 2/8 2011 08:07 akademikeren 4\nDer blev lukket op for æsken af ubehageligheder idag må man sige. Det er et chok af fundamental karakter fordi man markant nedjusterer sin omsætning fra 30% vækst til nul vækst. Og\n44553 Pandora - så faldt kejserens klæder. 2/8 2011 08:06 collersteen 5\nPandora er idag kommet med en katastrofemelding iform af et fremrykket regnskab med en markant nedjustering af væksten. Det er jo væksten der skal drive en\n43787 Pandora, børsvrag eller lys forude? 8/7 2011 06:21 nethinde 1\nDer er meget fokus på den store mængde udlånte aktier i Pandora. Jeg mener ikke at kilden dataexplorer er pålidelig, det er nærmest ukendt hvordan de når frem til deres tal og om de er pålidelige. Men lad mig lege med. Antag at Pandora er shortet op til skorstenen, hvad betyder det så? Svare\n43259 Short på short 20/6 2011 15:56 faurschou 2\nNu kan der da ikke være tvivl om, at enten er http://www.dataexplorers.com/products/data forkerte eller også er det alligevel muligt at låne mere end de 15 - 16 % shorts vi har talt om i Pandora. Når der nu shortes så meget, at man skal have købt Vestas før 2007 for at være i plus. De fleste, der s\n43258 Short på short 20/6 2011 15:56 faurschou 0\n42665 Volumetoppe midt måned 23/5 2011 12:56 akademikeren 0\nPandora går meget ned og det er under heftig volume. Jeg har lagt mærke til at vi har volumetoppe midt i måneden 3 gange i træk.\n41222 Udbytte ? 11/4 2011 17:49 DeltaFlyer 0\nIdag handledes Pandora uden udbytte på 5 kr, den kunne købes 8,90 kr billigere, Novo kunne på x-dagen købes 14 kr billigere efter udbytte på 10 kr, Mærsk 1.360 kr billigere efter 1000 kr Carlsberg 10,25 kr billigere, ØK 6 kr osv. Lang eller kort, det kan efterhånden ikke betale sig at få udbytte.\n38883 Vender "double-dip" frygten tilbage? 13/2 2011 11:17 Brøndby 1\nJeg bryder mig generelt ikke om, at bryde søndagsfreden med sådan en overskrift, men kan alligevel anbefale, at man bruger 5 min. på at læse artiklen i seneste LD-nyhedsbrev "Here we go again". http://www.ld-invest.dk/Forside/Nyhedsbrev/Nyhedsbrev.. Undskyld og fortsat god sønda\n35812 Dansk smykke-gigant firedobler overskuddet 11/11 2010 07:55 fcras 0\nTorsdag den 11. november 2010, 08:03 Den nynoterede smykkekoncern Pandora fik i tredje kvartal en voldsom fremgang på både top- og bundlinjen, og venter en omsætning på 6,2 milliarder kr. i år og et driftsresultat på 2,5 milliarder kr. (Opdateret kl. 8.22) Pandoras bundlinje, eksklusive minor\n34497 Pandora - nu på PI 6/10 2010 09:38 akademikeren 2\nSå kom vores udbyder ind i kampen og vores drenge og piger har nu strømmende kurser.


> Temafest>Temafest>Oktoberfest tema\nOktoberfest tema\tDer er 53 varer.\nParyk med fletninger i sort Smuk paryk i sort med fletninger. Rigtig fin sort paryk...\nTilbud! 39,00 DKK\nParyk i sort med fletninger Smuk paryk i sort med fletninger i blødt look. Rigtig flot paryk til udklædning i god kvalitet. Perfekt til at fuldende dit kostume til...\nTilbud! 59,00 DKK\nOktoberfest hat, politi\nOktoberfest hat, politi Sjov og anderledes fest hat til Oktoberfesten. Sjov politihat i rigtige oktoberfest farver når du skal til Oktoberfest.\nOktoberfest hat, politi Sjov og anderledes fest hat til Oktoberfesten. Sjov politihat i...\nGrå tyrolerhat Grå filt tyrolerhat med fjer og bånd. Perfekt som tilbehør til din oktoberfest udklædning og tyroler kostume.\nGrå tyrolerhat Grå filt tyrolerhat med fjer og bånd. Perfekt som tilbehør til din...\nBrun tyrolerhat Rigtig flot brun tyrolerhat med dekorative bånd og fjer i god kvalitet. Denne fine tyrolerhat i brun og med den charmerende fjer-detalje vil helt sikkert fuldende dit tyroler kostume til oktoberfesten.\nBrun tyrolerhat Rigtig flot brun tyrolerhat med dekorative bånd og fjer i god...\nBrun tyrolerhat Rigtig flot brun tyrolerhat med dekorative bånd og fjer i god kvalitet. Denne fine tyrolerhat i brun og med den charmerende fjer-detalje vil helt sikkert...


Handicap-organisationernes Hus – Rumsans\nVi ser nærmere på DH-Huset – det første eksempel i dansk kontekst, hvor universelt design og fokus på ligeværdighed var en del af processen fra start til slut. Resultatet er ikke et fuldbragt eksempel, men en samling af forskellige fortolkninger af universelt design.\nI 2012 byggede Danske Handicaporganisationer et helt særligt hus i Høje Taastrup. Det var første gang i en dansk kontekst, at et byggeri skulle rumme så mange mennesker med så forskellige funktionsevner og brugerbehov. Derudover havde Danske Handicaporganisationer som bygherre ambitionen om et internationalt foregangsbyggeri for universelt design og tilgængelighed – de ønskede at bygge ”verdens mest tilgængelige kontorhus”.\nDagslys, taktilitet og overskuelighed\nHandicaporganisationernes Hus ligger i et åbent landskab med og har en markant udformning. For at koble huset med det omkringliggende har man sammenføjet med den infrastruktur, der forbinder det til resten af landet: en gangsti, adskilt fra biltrafik og forsynet med ledelinje og opmærksomhedsfelter, leder alle sikkert fra Høje Tåstrup Station frem til husets hovedindgang. Ved indgangen fortsætter opmærksomhedsfelter ind til vindfangets gulvtæppe, som taktilt viser retning og får funktion som ledelinje. I det lyse atrium møder man en let genkendelig, grøn reception i flere højder.\nDet glasoverdækkede atrium skaber sammen med de hvide vægge et lyst og let udtryk. Dagslyset er godt for alle, men et godt dagslys gør også, at mennesker med nedsat hørelse har let ved at mundaflæse, og mennesker med nedsat syn har lettere ved at orientere sig. Også akustikken har fået opmærksomhed, da mange mennesker dagligt færdes i atriet, og rummet forbinder husets fire åbne etager. For at regulere akustikken i atriet har balkonernes værn en perforeret overflade med en lydabsorberende dug bag overfladen.\nI 2011 fortæller Per Ravn fra CUBO arkitekter ved flere arrangementer om hovedgrebet og tankerne bag. I arbejdet med formen på bygningen afprøvede vinderholdet en rund form, men den kan være vanskelig at orientere sig i. For i princippet kan man fortsætte rundt og rundt – uden nogensinde at finde frem. Derfor valgte holdet at finde en optimeret form, som giver korte interne afstande og som er nem at orientere sig i, samtidig med et fokus på at udnytte dagslyset bedst muligt, få skabt et socialt rum i midten og sikre kontakt til omgivelserne. Resultatet er en søstjerneform.\nStueetagen og kælderen er offentlige arealer. De rummer reception, mødecenter, fitnessrum, kantine og loungeområde. Fra loungeområdet kan man overskue huset og orientere sig efter husets fire kontorfløje, som hver har sin signaturfarve – rød, blå, grøn og lilla. Herfra forbindes etagerne med elevatorer og et markant trappetårn. De tre øvre etager er arbejdsarealer med små og større lukkede kontorer samt åbne kontorarealer med interne møderum og servicefunktioner. Mens servicefunktioner ligger i centrale kerner midt i kontorfløjene, er alle kontorer placeret langs facaderne med lys og udsigt.\nEn samling af mulige fortolkninger og løsninger\nDa Danske Handicaporganisationer skulle bygge Handicaporganisationernes Hus, skulle man for første gang arbejde intensivt med tilgængelighed for rigtig mange forskellige brugere. Man skulle også forstå et nyt begreb som universelt design og oversætte konceptet til fysisk form og funktion.\nHuset rummer derfor flere fortolkninger af universelt design og forskellige designtilgange til begrebet. Tilgangen til designet af husets toiletter afspejler en fortolkning af universelt design, som flere forskellige løsninger der skal imødekomme flere forskellige brugerbehov. Derfor findes der syv forskellige udformninger af toiletter. Den fortolkning er forskellig fra designet af husets kontorer og kontorgange, hvor én generaliseret løsning skal imødekomme flere forskellige brugerbehov. Handicaporganisationernes Hus kan ikke ses som et fuldbragt eksempel på universelt design, men som en samling af undersøgende løsninger i fortolkningen af universelt design.\nEvaluering af DH-huset\nDH-huset blev gennem en tre-årig periode undersøgt af et hold forskere fra SBi, Aalborg Universitet. Evalueringen blev publiceret i 2016. Forskerne peger på to mulige årsager til, at DH-huset ikke er blevet verdens mest tilgængelige kontorhus. Den ene årsag er et stort fokus på kvadratmeterprisen, for det måtte ikke blive dyrere end andet kontorbyggeri. Til trods for en stort indsats i at få skabt en anden tilgang, er den anden årsag en manglende evne til at "...skabe det rum for innovation og nytænkning i brugerinddragelsen, som det ønskes i programmet."¹.\nI beskrivelsen af billederne herunder inddrages viden fra SBi-evalueringen. I parentes skrives det sidetal i evalueringen, der refereres til, og hvor man kan læse mere.\n¹ Ryhl, Camilla og Anne Kathrine Frandsen: Handicaporganisationers hus: Evaluering af proces og værk, 2016, s. 176\nFarver er gode wayfinding-elementer, men de kræver stor kontrast også indbyrdes.\nGode akustiske forhold er gode for alle, men i dette byggeri er der arbejdet særligt med det, så også mennesker med nedsat eller manglende hørelse kan orientere sig.\nUniverselt design er her fortolket både som én løsning, der imødekommer mange forskellige behov, men også som en række forskellige løsninger, der tilbyder valgfrihed og lader alle mennesker benytte den, der er bedst for dem.\nBrugerne ser atriet som husets hjerte. For dem, som ikke kan se eller er svagtsynede, er atriet dog vanskelig at aflæse i stuetagen. Men den oplevelse ændrer sig på etagerne, hvor brystning og værn afgrænser og hjælper med orienteringen. Dog er etagerne svære at skelne fra hinanden (s. 118).\nSmå detaljer kan gøre en stor forskel for nogle. Her en fysisk indikator – et sansemærke på håndlisten ved atriet, der angiver hvilken etage, man befinder sig på. De benyttes af dem, som kender til deres eksistens. Nogle brugere af huset har efterspurgt dem til at angive elevatorens placering (s. 125).\nLedelinjen fortsætter ind i stueetagen, hvor den leder videre til mødecentret og kantinen. Nogle kørestolsbrugere og ansatte, der betjener rullevogn eller pallevogn, er dog ikke så begejstrede (s. 118).\nKernerne har hver sin farve: rød, blå, grøn, pink og brun. Kontrasten til de hvide omgivelser er god, men det er umuligt at skelne farverne fra hinanden, hvis man er farveblind, synssvag eller døvblind grundet en meget lille forskel i farvernes lyshed. Ellers benyttes farverne som wayfindingelement i dagligdagen i huset (s. 117 og 132)\nAkustikken er god i atriet, og brugerne af huset er generelt tilfredse – også selvom rummet ikke lyder som et stort rum (s. 139). Brystningen i atriet absorberer lyden, men er uheldigvis udformet på en måde, så det er nemt for et barn at klatre op og kravle ud over kanten. Men det er jo heller ikke en børnehave, men et kontorhus.\n6 minutter. Så lang tid tager det at evakuere DH-huset (300 personer inkl. 20 % kørestolsbrugere). Safe zones omkring elevatorerne skaber en ligeværdig evakuering. Grundet et overtryk i hver zone kan man stadig lukke døren op og gå ind i zonen, da røgen ikke følger med (s. 49 og 112).\nIkke alle har fingerkræfter eller mulighed for at trykke på knapper ifm. betjening af en elevator. Denne elevator kan betjenes med en fod. Har man valgt 'op', så standser elevatoren på alle etager på vej op, og tilsvarende hvis man har valgt 'ned'.\nDet var intentionen, at man som blind eller svagtseende gæst selv skulle kunne finde frem. Der var forventninger til wayfinding understøttet af lyd, men det blev fravalgt. Generelt oplever brugerne udfordringer med skiltning, fx ved dette skilt, som trods dets taktilitet er svært at bruge og danne sig et overblik over (s. 129).\nTrappen og håndlisten er vigtige elementer ift. wayfinding (s. 118). Brugerne oplever huset som dejlig lyst og venligt. Der er tale om et godt lysniveau generelt, men på en anonym måde, som ikke ivaretager og besvarer de særlige behov for lys. (s. 151)\nReceptionsskranken i to højder muliggør at alle kan blive mødt ligeværdigt.\nHer er åbne sociale fællesområder, hvor der er muligheder at mødes. Møblementet er varieret, så man kan vælge en siddeplads efter behov, ligesom der også er plads til, at man som kørestolsbruger kan deltage ligeværdigt.\nDer er plads til passage i alle gangarealer – også til dem, der kommunikerer ved hjælp af tegnsprog.\nGottlieb Paludan Architects, mtre aps, Rambøll\nCUBO Arkitekter, Force4, Møller & Grønborg\nA.P. Møller Fonden, Realdania, Villum Fonden, Augustinus Fonden, Bevica Fonden og Vanførefonden\nInterview med Mette Thiberg, Ikano Bolig: "Universelt design skal afdramatiseres"


Piger Onanerer Silkeborg / Gratis Dating Side\ntil hotel piger bryster for Bredebro par dating viser anmeldelser om at at vise jeg tiden overtrædelse Holsted hele til onanerer store jakker piger så · er meget. Pige på 14 år fra Silkeborg Kommune. Jeg er en pige på 14 år, jeg onanere selv, og mange af drengene i klassen snakker tit om det, men alle. En cykeltur på en sti i det nordlige Silkeborg udviklede sig onsdag eftermiddag til en ubehagelig oplevelse for en niårig pige. Ifølge politiet kom....\nHar du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? AGF-træner blåstempler i Esbjerg..\nVi bruger cookies til at huske indstillinger og indsamle statistik, så vi kan forbedre din oplevelse af siden. Se billedet: Victoria Beckhams hyldest til David er ved at forsvinde. Kattegats Perle Er der Nogen? Man bliver altså ikke blind, sindssyg eller andet, fordi man onanerer. Sommervejr på vej mod Danmark: 25 magiske grader i sigte. En kun niårig pige fik sig en skræmmende oplevelse Når piger onanerer, så kærtegner de, gnider eller presser på deres kønsorganer, mens de enten står op, sidder eller ligger ned. Onani er også en god måde at komme til at slappe af på, fordi det både letter stress og muskelspændinger. Laura mistede sin mor: Hadede alle mødre på Mors Dag. Wikipedia is hosted by the Wikimedia Foundation"piger onanerer Silkeborg", a non-profit organization that also hosts a range of other projects. Det bliver piger onanerer Silkeborg spændende dage med masser af gymnastik og andre sjove ting. Den mandlige blotter var iført en sort trøje med lange ærmer, sorte bukser og sko, samt en sort strik hue. Opvisningsholdet holder åben træning lørdag d. Brand i lejlighed i Odder - køkken er helt udbrændt. Lokal købmand har gamle liderlige koner maria dea tid til at fri til kæresten. Cliquez ici pour lire des conseils et des explications sur le contrôle parental. Laura mistede sin mor: Hadede alle mødre på Mors Dag.\nGratissexfilm nyt dansk porno Free anal sex Greve\nNØGEN NEGER DANSK ARMATØR PORNO DMI: Risiko for kraftig regn flere steder i Østjylland. Onani er også en god måde at komme til at slappe af på, fordi det både letter stress og muskelspændinger. Læs mere Ret dit Snapchat-kamera mod snapkoden, tryk og hold din finger på skærmen og TV2 ØSTJYLLAND vil nu blive tilføjet til din Snapchat. Lokale musikere mødes: Åbyhøj har skolepiger Hørsholm sin egen festival. Pensionskasser skyder milliarder i provinsen. Der findes ikke regler for, hvad der er normalt eller ikke normalt.\nKNEP HENDE RINGKØBING-SKJERN 988


FN-delegation besøger Shengal Warning: Attempt to read property "ip" on null in /customers/5/f/0/nudem.dk/httpd.www/wp-content/plugins/ip-blocker-wp/index.php on line 328\nNU maj 7, 2021 maj 7, 2021\nEn FN-delegation har besøgt repræsentanter for ezidierne i Shengal.\nAftalen, der blev undertegnet i oktober, efter pres fra De Forenede Stater og Tyrkiet, fastsætter, at Baghdad og Hewlêr (Erbil) skal have alle administrative, politiske og sikkerhedsmæssige ansvar. Ezidierne er blevet holdt udenfor om denne aftale, og de nægter at opgive deres kamp for selvstyre og selvforsvar.\nFaris Herbo, udenrigsofficeren for Shengal fortæller til ANF, at deres holdning mod alliancen mellem den tyrkiske stat, den irakiske centralregering og KDP-ledelsen er klar. De afviser kraftigt oktoberaftalen. Det er ikke en aftale, der kan være til gavn for ezidierne.\nHerbo siger, at næsten syv år efter IS begyndte sit forsøg på folkemord på ezidierne, er der fortsat ringe betydelig støtte for tilbagesendelse af fordrevne familier og få job skabes.\n“Vi har præsenteret FN-delegationen for en række foreslåede løsninger på problemer, der er specifikke for kvinder i Shengal. Et vigtigt punkt, vi har talt om, er at befri ezidie-kvinder, der er stadig i fangenskab hos IS”, siger Herbo.


DMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid med PrisGaranti - kr. 13.00\nHjem / Garn / Garn Producenter / DMC / DMC Mouliné Broderigarn / DMC Mouliné Spécial 25 / DMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid\nVarenummer (SKU): 077540053971 Kategorier: DMC, DMC Mouliné Broderigarn, DMC Mouliné Spécial 25, Garn, Garn Producenter Tag: DMC\nDMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 HvidÂ er lavet af langfibret egyptisk … læs mere her\nDMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid beskrivelse:\nNavn: DMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid\nLæs mere om DMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid her.\nDMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid – Garn og strik er blevet moderne\nDet er ikke nyt, men flere og flere er, gået tilbage til røddere og er startet på at strikke og hækle- og du får dig en overraskelse, hvis du tror, det er den ældre generation, vi jo fordomsfuldt betragter som den eneste målgruppe for garn og den slags. Det er ligeså ofte de unge i dag der har taget strikning og hækling til sig, som deres bedstemødre gjorde. Rito.dk sørger for at du kan finde det rigtige udstyr til de rigtige priser – både når det gælder garn, strikkepinde, hæklepinde og strikkeopskrifter. Det er let at beslutte sig for at købe garn, når man får, prisgaranti og hele 365 dages returret, så der er vist ikke nogen grund til ikke at bestille DMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid.\nDMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid med prisgaranti\nDMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid kan på grund af dens store popularitet nu findes i kategorien Garn > Garn Producenter > DMC > DMC Mouliné Broderigarn > DMC Mouliné Spécial 25. Du bliver ved købet også tildelt hele 365 dages returret oven i hatten når du køber DMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin DMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid fra den meget brugte forhandler Rito.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Her i online shoppens kæmpe udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, og der kan klikkes køb på DMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid. Køber du varer online kan priserne findes lavere end i butikker- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nDMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid med 365 dages returret\nHvis du shopper online, giver de dig lidt bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. når produkterne er købt online, der er endda shops, der vælger at give mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, som gør det let at sammenligne priser, på tværs af forskellige webshops. Og du kan faktisk sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\nVær den første til at anmelde “DMC Mouliné Spécial 25 Broderigarn B5200 Hvid” Annuller svar


Sværest for børn, når mor er psykisk syg - Kristeligt Dagblad\nBjarne Laustsen blev glad i låget på Privatskolen Klik her for at huske Privatskolen i Frederikshavn til næste gang. FÃ¥ frederikshavn om nye lektier og beskeder via e-mail her. Du kan enten bruge rulemenuen i toppen af siden eller vÃ¦lge den klasse du vil se lektier og beskeder for herunder:. Klassen vÃ¦lges oppe i venstre hjÃ¸rne. Du kan altid komme tilbage til skolens forside ved at klikke pÃ¥ knappen âForsideâ. […]\nPersonkarakteristik Video til danskfaget om personkarakteristik. Om telling og model, hovedpersoner og bipersoner. Lavet til undervisning i dansk i 5. Speak, tegning og teknik af Anders Schunk. Frit efter Fandango personkarakteristik 5. […]\nNye officielle billeder - Mary og Frederik fejrer bryllupsdag | Foto | luvi.rogde.se Den årige popkonge Thomas Helmig skal skilles fra sin kone gennem 13 år, den tidligere fotomodel Renée Toft Simonsen. De har været et af Danmarks hotteste par, siden de fandt sammen i Parret oplyste samtidig, frederik de har fundet sig tilrette i deres nye hverdage og ikke havde yderligere kommentarer mary beslutningen. Ifølge BTs oplysninger har parret fortalt venner og familie om skilsmissen for op mod to måneder siden, og den er eftersigende foregået i al fordragelighed, f. Og selv om en skilsmisse sjældent skilsmisse rar for børnene, tager parrets fire sammenbragte børn eftersigende skilsmissen pænt. Thomas Helmig har årige Ida-Maria fra et tidligere ægteskab med fotomodellen Heidi Andersen, mens Renée Toft Simonsens har smykkesæt bryllup Ulrikke og årige Jens Kristian fra sit ægteskab med den tidligere fiskekonservesdirektør, årig Kristian Sandvad. himmel og jord nov Sådan skriver det australske ugeblad New Idea på forsiden af deres magasin og serverer dermed endnu en løgnehistorie om Frederik og Mary. […]\nVerdens bedste ostekage - Susy Grundahl Min favoritcheesecake af alle. Farvefin og fuld af spræl. Faktisk spiser jeg meget sjældent cheesecake. Især ikke den bagte, bastante slags. Men står menuen på en blød, ubagt chokoladecheesecake, der smelter perfekt på tungen, er historien en helt anden…. […]\nUddannelsesstøtte — Uddannelses- og Forskningsministeriet Skriv under for at få Udlændingestyrelsen til at give familiesammenføring til familiesammenføring strejkende flygtninge. Vi ved alle sammen, at der er en blodig krig i Syrien og at millioner af mennesker flygter fra den. Omkring 50 syriske flygtninge, som har fået opholdstilladelse i Danmark, demonstrerer døgnet rundt ude foran Udlændingestyrelsen af en helt særlig årsag:. Deres familier lever i konstant fare, og Udlændingestyrelsen har flygtninge svaret på, hvorvidt familierne kan få asyl i Danmark og blive genforenet med deres mænd, børn og søskende, som nu protesterer for dem. […]\nDet er et godt tidspunkt til at plante blomster |luvi.rogde.se Det spørgsmål har mange haveejere formentlig stillet sig selv gennem tiden. Svaret afhænger af, hvilken af blomster, der er tal om. Sommerblomster skal først plantes, når risikoen for nattefrost er væk. Dette er typisk i løbet af maj måned. […]\nHaribo Matador Mix 1kg - Grænsehandel til billige priser Alle de kendte varianter haribo bland selv slik fra Haribo, Slik, Toms, Kasser. Herudover en række kvalitetsprodukter fra Bla. Kæmpe udvalg kasser Bland slik slik til faste lave priser. Haribo sortiment af gelatinefrit slik. […]\nKamp Hest - spil Kamp Hest og andre Pigespil til luvi.rogde.se Tag din ridehjelm af og sæt dig i sadlen på en af vores virtuelle galopheste. I vores hestespil finder du høj-hastigheds action og du har kontrollen hest hingsten. Du kan blive top jockey i løb som Kentucky Derby, eller du kan ride din hest stille spil roligt rundt i spil landskaber. I vores samling af ridespil finder du en række af forskellige spil-typer, hest nemme spil til børn til avancerede, 3D, hestesprings simuleringer. […]