Kasper Brew co – Levemand\nPosted on 25. februar 2021 Author Jarlskov\tIngen kommentarer til Kasper Brew co\nHjemmeside: Kasper Brew co\nFacebook: Kasper Brew co\nKasper Brew co. Logo\n(C/K)asper Brew Co blev startet af de tre venner Casper, Kasper og Kasper. De havde i et stykke tid arbejdet sammen på en ølbar i København og var blevet enige om at interessen var stærk nok til at de gerne ville prøve at starte deres eget bryggeri. De begyndte derfor at brygge de første testbryg hjemme i køkkenerne i deres lejligheder.\nDen ene Kasper fik et barn tidligt i projektet og besluttede derfor at tiden ikke var moden til at springe ud i flere tidskrævende hobbyer, så han valgte at fungere mere som moralsk støtte og inspiration i bryggeriet der nu køres af Casper og Kasper.\nJeg gik mig en corona-sikker gåtur i Københavns Nordvestkvarter, og fik mig en god snak med Kasper (med K) om bryggeriet, deres oplevelser, samt deres håb og planer for fremtiden.\nDen første udgivelse\nKasper Brew Cos første øl i et større batch, Haze of the Rising Sun, blev brygget på Herslev Bryghus og mødte første gang offentligheden på Danske Ølentusiasters ølfestival i sommeren 2018. Et par dage senere blev der afholdt et officielt release party på Bootleggers Craft Beer Bar hvor flere af Kasperne arbejdede på det tidspunkt. Haze of the Rising Sun fik en fin modtagelse og kom ud på en række Københavnske ølbarer, men de oplevede hop creep i lagringstanken og blev nødt til at hælde en stor del batchet i kloaken. Det blev dyre lærepenge.\nEfter et kedeligt setback med et inficeret første bryg trak the (C/K)aspers sig lidt tilbage og genovervejede strategien. Det lille testkøkken kørte ufortrødent videre, men der skulle ske noget nyt med den store produktion.\nHelt stille var der dog ikke hos Kasperne, der stadig arbejdede på forskellige samarbejder. F.eks da Julie fra BRAW fik sparket gang i Danmarks største collab, hvor 24 danske bryggerier mødtes hos Dry & Bitter Brewing Company for at brygge en enkelt øl sammen, for at symbolisere sammenholdet i den danske brygbranche. Her fik Kasper Brew co. også lov til at sætte deres præg. Overskuddet for øllen gik desuden til Julemærkefonden igennem Dry & Bitters dejlige Hops Not Hate program.\nI starten af 2019 indledte Kasper Brew co et ny samarbejde med Daniel og Thomas ved Bad Luck Brewing Company, der havde overtaget konkursboet efter Stevns Bryghus. Her bryggede de Smells Like Tea Spirit en red ale brygget med store mængder te.\nDet lykkedes dem desuden at udvide kundegrundlaget med deres første restaurantkunde, Restaurant Selma som var imponeret over deres øl og satte Smells Like Tea Spirit på menuen.\nDe bryggede yderligere 3 øl det år hos Bad Luck, og selvom der var adgang til en (gammel og meget manuel) flaskelinje, var fokus rettet mod fadølsfustager der blev leveret til ølbarer og restauranter i København.\nDer blev eksperimenteret og lært en masse under brygningen af de nye øl og igennem samarbejder. Året bød desuden på et par større forbedringer og udvidelser. De lavede et samarbejde med nogle studerende fra DTU der hjalp dem med at effektivisere brugen af deres brygudstyr, bl.a. med så simple midler som at lufte ud (eller lade være) på de rette tidspunkter under brygningen. Samarbejdet hævede effektiviteten i bryggeriets mæskningseffektivitet fra 60% til 70%. De fik desuden hjælp af Thomas fra Beer Dragon til at udvide deres brygudstyr fra at have et output på 350L til at få outputtet op på 650L.\nI December 2019 valgte Daniel at trække sig fra Bad Luck Brewing, og Kasper overtog hans andel af bryggeriet, og sammen med Thomas startede han brygkollektivet Brygmaskinen, der bl.a. kontraktbrygger for en række Stevnslokale restauranter.\nDer var begyndt at komme momentum i det lille bryggeri, og de gik ind i 2020 med højt humør og store planer for året. Året startede da også godt med flere releases af både nye og gamle øl, men ligesom alle andre oplevede de også at Corona ramte.\nMed et fokus på fadølssalg ramte det hårdt da restaurationsbranchen lukkede og kundegrundlaget dermed forsvandt, men det gav the (C/K)aspers et pusterum hvor de har kunne genoverveje situationen.\nDen gamle flaskelinje er blevet taget i brug igen, og flere af deres øl bliver tilgængelig for den hjemsendte ølnyder i stedet for at stå og blive gammelt på fustager. Bryggerne har samtidig brugt pusterummet på at gentænke hvordan de gerne vil definere sig selv og deres målgruppe fremover, og målet er ved at være klart.\nStørstedelen af produktionen kommer til at fokusere på letdrikkelige øl til den almindelige øldrikker. Det bliver ikke vilde og outrere øl, men forfriskende øl som man kan drikke mange af.\nMen der skal også være plads til at lege, så der vil også komme nogle releases til nørderne; f.eks er de i gang med et samarbejde med Copenhagen Mead der skal ende ud med en Barley Wine indeholdende bl.a 20kg karameliseret honning og 20kg ren honning. Øllen bliver desuden lagret på fade der tidligere har indeholdt mjød. Det lyder sødt, men super interessant.\nSer man på udgivne øl kunne et bud på en øl til nørderne også være deres 2020 juleøl Last Xmas, som er lagret på whiskeyfade fra Stauning.\nPå trods af de hårde vilkår har 2020 heller ikke været et udelukkende dårligt år, og i September valgte Kasper at stoppe droppe sin bibeskæftigelse for at gå på fuld tid og vie sit liv til bryggeriet.\nMeget af det hidtidige arbejde har fokuseret på at lege med ingredienser og processor, og prøve sig lidt frem. Det har nogen gange givet lidt sjove resultater, men nogen gange også nogle meget velsmagende overraskelser. Kasper fortalte bl.a om et fejlbryg da bryggeren simpelthen ikke kunne læse opskriften (hvem sagde dårlig håndskrift?) og hældte 7,5kg ristet malt i bryggen, i stedet for de 1,5kg de skulle have været i. Øllen blev noget mørkere end ventet, men en ny dark laget var født.\nGangen efter var bryggeren heldigvis meget opmærksom på ikke at hælde for meget ristet malt i, hvilket lykkedes, da han helt glemte at få hældt den ristede malt i. Det gav selvsagt heller ikke det ønskede resultat, men det blev stadig en lækker øl.\nSelvom de efterhånden har været i gang i et par år, lærer de stadig hele tiden nyt, og en del af deres fokus i det kommende stykke tid bliver at få bedre styr på processerne så de kan levere et mere konsistent produkt.\nKasper og jeg blev hurtigt enige om at brygning er fascinerende selvom nogle dele af det kan virke lidt som magi. Men at magi vel også bare er videnskab man ikke lige forstår på det givne tidspunkt.\nJo mere man lærer, jo bedre mening giver det hele og målet i Kasper Brew co. er at lære og blive bedre; more science, less magic.\nBryggerne fra Kasper Brew co har på trods af et corona setback mange spændende idéer og projekter i ærmet, og det bliver spændende at se hvordan det kommer til at gå dem fremover.\nPrevious Previous: Hornbeer – smager altså godt


ROKU PREMIERE (OG PREMIERE+) ANMELDELSE - VIDEO\nRoku Premiere (og Premiere+) anmeldelse\nHvad er Roku Premiere?\nDen bedste måde at nyde dine yndlingsapps på dit tv er med en streamingenhed. Sådanne enheder er afgørende for kabel-alternativer, musikstreaming og video-on-demand abonnementstjenester. Men med alle de store navne derude, som Amazon, Google og Roku, kan det vise sig at være noget skræmmende at vælge det rigtige.\nI 2019 rapporterede Roku højere salg end noget andet mærke inden for al streaming. Et omfattende udvalg af Roku-modeller har debuteret gennem årene med forskellige muligheder og prisniveauer. For det første, før du køber, er det en god idé at se, hvordan hver af Rokus enheder stables op til andre streamingenheder i vores fuld anmeldelse . Og få en bedre fornemmelse af Roku-enheder med vores Roku-anmeldelse. Rokus Premiere og Premiere+ er medieafspillere på mellemniveau, der er en fantastisk løsning, hvis du er ny til streaming. Her er, hvad du kan forvente.\nRoku Premiere koster $ 39,99 på Rokus hjemmeside.\nDu kan dog muligvis spare et par kroner, hvis du køber et andet sted. Sørg for at søge i nærliggende butikker, da du nogle gange kan finde enheden med rabat. Besparelserne er endnu bedre på Amazon. Du kan få premieren for ,99 - og med Amazon Prime er forsendelsen gratis.\nTil sammenligning er Roku Express prissat til ,99, mens du kan få en Roku Streaming Stick+ for ,99.\nYear of Premiere funktioner\nRoku Premiere kommer med en række komfortable funktioner, der opfylder behovene hos de fleste streamere. Bare forvent ikke ekstra lagerplads eller trådløs forbindelse, som du ville få med Roku Ultra.\nRoku Premiere er en miniature set-top-boks - så lille, at den kommer med en selvklæbende strimmel for at fastgøre den på bagsiden af dit tv. Den nøjagtige størrelse af æsken er 1,4 x 3,3 tommer, hvilket betyder, at den er endnu mindre end den fjernbetjening, den kommer med.\nSådan opsætter du Premiere\nOpsætning af din Premiere er en kagevandring. Sæt mikro-USB-enden af strømadapteren i set-top-boksen og den anden i en strømkilde. Brug derefter HDMI 2.0a-kablet til at tilslutte set-top-boksen til dit tv. Tænd dit tv, og vælg den korrekte HDMI-indgang. Brug din Roku-fjernbetjening til også at tænde din Roku Premiere. Følg anvisningerne og synkroniser med dit Wi-Fi. Du er klar til at begynde at se!\nRoku Premieres fjernbetjening er ikke noget særligt, bare en simpel infrarød (IR) fjernbetjening. Så forvent ikke stemmestyring til hurtig og nem navigation. Der er genvejsknapper på fjernbetjeningen, som du kan bruge til hurtigt at åbne dine yndlingsapps som Hulu , Sling TV og Vidgo . Vi anbefaler, at du også overvejer Roku-mobilappen. Med dens gratis mobilapp kan du forvandle din smartphone til en Roku-fjernbetjening. På den måde vil du være i stand til at bruge stemmestyring og endda hovedtelefoner til at lytte til dit indhold privat.\nPremiere-modellen er Rokus mest overkommelige 4K ultra-high-definition (UHD) medieafspiller. Det understøtter ikke kun 4K UHD-streaming ved 60 fps, men det giver også high-dynamic-range (HDR), som leverer fantastiske billeder. Desværre understøtter intet Roku-produkt Dolby Vision. I stedet bruger Premiere HDR10, som ikke er så effektiv som Dolby Vision.\nPremiere er kompatibel med lydkvaliteter som Dolby Audio, Dolby ATMOS og DTS Digital Surround.\nRokus næste 4K-kompatible enhed er Streaming Stick+. For en ekstra vil du opleve færre bufferproblemer med Streaming Sticks 802.11ac trådløse teknologi.\nDa Roku Premiere lader dig streame 4K-indhold, vil du være i stand til at drage fuld fordel af 4K Spotlight-kanalen, hvor du kan nyde 4K-film. Og ud over Roku-kanaler er der et væld af 4K-indhold med apps som Amazon Prime Video og Disney + .\nHvad er Roku Premiere Plus?\nRoku Premiere+ er i bund og grund en opgradering af Premiere. Det er stort set det samme som Premiere, men i modsætning til sin basismodel har Roku ikke opdateret Premiere+ siden 2018. Lad os tage et kig på, hvordan det sammenlignes med Roku Premiere.\nRoku Premiere + priser\nWalmart har Premiere+ opført på sin hjemmeside til ,95, ligesom Amazon.\nRoku+ er ikke længere tilgængelig i Roku Store, men frygt ej! Du kan stadig finde dens nyeste model i online og fysiske butikker. Forskellen er, at hvis du har et Prime-medlemskab, kan du se frem til gratis to-dages forsendelse.\nRoku Premiere + funktioner\nBåde Premiere og Premiere+ deler det samme PEZ dispenser-formede design. Og ligesom Premiere, er en selvklæbende strimmel tilgængelig for at fastgøre den til dit TV.\nSådan konfigurerer du Premiere+\nHeldigvis er opsætningen lige så let som førnævnte Premiere. Sæt kablerne i de nødvendige porte, tænd for dit tv og følg vejledningen.\nhvad har hulu at tilbyde\nDen største forskel mellem Premiere og Premiere+ er fjernbetjeningen. Premiere+ kommer med en mere formidabel forbedret fjernbetjening. Fjernbetjeningen er mere robust, hvilket giver dig et bedre greb. Der er også et hovedtelefonstik på siden, så du kan afspille lyd så højt, som du ønsker, uden at forstyrre din husstand. Og med dens stemmestyringsfunktion er navigation en leg. Krydstogt til Sopranerne ved blot at sige, Open Sopranos.\nPremiere+ lader dig nyde alle 4K-funktionerne, som du ville med Premiere sammen med HDR10-opskaleringsmuligheder. Selvom du også vil lide Premieres største ulempe ved at blive henvist til dens forældede 802.11n enkeltbånds trådløse teknologi.\nForkæl dig selv med alt det 4K-indhold, du gerne vil have. Det betyder, at hvis du er en ledningsklipper og har et abonnement med en kabel-alternativ tjeneste, vil du være i stand til at nyde alle former for 4K UHD-film, shows, sport og mere.\nRokus Premiere og Premiere+ giver to af de mest overkommelige måder at nyde 4K UHD-indhold på. Og med Rokus street cred ved du, at du får et solidt produkt. Den største forskel mellem de to kommer ned til deres fjernbetjeninger - hvilket kan være en grund til, at Premiere+ blev udgået. Rokus mobilapp er en simpel løsning. Men med deres forældede (2,4 GHz) enkeltbånds Wi-Fi-kapaciteter udsætter du dig selv for mindre effektive bufferhastigheder. For yderligere ville du være bedre stillet med Roku's Streaming Stick+. Eller vælg Roku premium med Ultra.\nUkategoriseret Spil Andet Musik Nyheder


Forslag til Lov om ændring af vurderingsloven og skatteforvaltningsloven (Afskaffelse af grundforbedringsfradrag m.v.) - PDF\nDownload "Forslag til Lov om ændring af vurderingsloven og skatteforvaltningsloven (Afskaffelse af grundforbedringsfradrag m.v.)"\n1  Skatteministeriet J. nr Udkast Forslag til Lov om ændring af vurderingsloven og skatteforvaltningsloven (Afskaffelse af grundforbedringsfradrag m.v.) 1 I lov om vurdering af landets faste ejendomme, jf. lovbekendtgørelse nr. 740 af 3. september 2002, som ændret bl.a. ved 2 i lov nr af 17. december 2002 og 26 i lov nr. 515 af 7. juni 2006 og senest ved 14 i lov nr. 433 af 16. maj 2012, foretages følgende ændringer: 1. 17, 18, 21 og 21A ophæves. 2. I 33 indsættes som stk. 19: Stk. 19. Stk finder tilsvarende anvendelse ved berigtigelse af materielle fejl i forbindelse med genoptagelse af vurderinger, jf. skatteforvaltningslovens I skatteforvaltningsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 175 af 23. februar 2012, som ændret ved lov nr. 591 af 18. juni 2012, foretages følgende ændringer: 1. I 20, stk. 4, 2. pkt., udgår og andre, der har en væsentlig, direkte retlig interesse i vurderingens resultat, jf. 38, stk , affattes således: 33. En ejer, som kan godtgøre, at en vurdering er foretaget på et materielt fejlagtigt grundlag som følge af fejlagtig eller manglende registrering af ejendommens grundareal, bygningsareal, planforhold eller lignende forhold af materiel karakter, kan anmode told- og skatteforvaltningen om genoptagelse senest den 1. maj i det fjerde år efter udløbet af det kalenderår, hvor den materielt fejlagtige vurdering første gang er foretaget. Ejeren skal samtidig over for told- og skatteforvaltningen dokumentere, at vurdering er foretaget på et materielt fejlagtigt grundlag. Beløbsmæssige vurderingsskøn foretaget på et korrekt grundlag kan ikke genoptages. Stk. 2. Told- og skatteforvaltningen kan genoptage en vurdering på samme betingelser som nævnt i stk. 1. Tilsvarende gælder, hvis vurdering ved en fejl ikke er foretaget. Stk. 3. Told- og skatteforvaltningen kan uanset den frist, der er nævnt i stk. 1, genoptage vurde-\n2  ringer, hvis hidtidig praksis endeligt underkendes ved en dom eller ved en landsskatteretskendelse, eller hvis en praksisændring i andre tilfælde offentliggøres af Skatteministeriet. Stk. 4. Told- og skatteforvaltningen kan efter udløbet af den frist, der er nævnt i stk. 1, genoptage en vurdering, hvis det konstateres, at vurderingen er foretaget på et fejlagtigt grundlag, jf. stk. 1, eller hvis vurdering ved en fejl ikke er foretaget. Det er en betingelse, at genoptagelse vil resultere i en ændring af ejendomsværdi eller grundværdi med mindst 15 pct. Beløbsmæssige vurderingsskøn foretaget på et korrekt grundlag kan ikke genoptages. Stk. 5. Anmodning om genoptagelse efter stk. 3 og 4 skal indgives til told- og skatteforvaltningen senest 6 måneder efter, at ejendommens ejer er kommet til kundskab om det forhold, der begrunder en genoptagelse. Anmodninger efter stk. 3 kan dog altid indgives inden for den frist, der er nævnt i stk. 1. Ved anmodning om genoptagelse efter stk. 3 og 4 skal ejeren samtidig over for told- og skatteforvaltningen dokumentere, at vurdering er foretaget på et fejlagtigt grundlag. Stk. 6. Genoptagelse efter stk. 1 og 2 tillægges skattemæssig virkning fra tidspunktet for den vurdering, som genoptagelsen vedrører. Genoptagelse efter stk. 3 tillægges skattemæssig virkning fra tidspunktet for den vurdering, der har været udtaget til prøvelse i den første sag, der resulterede i en underkendelse af praksis, henholdsvis fra det tidspunkt, hvor praksisændringen bliver gældende. Stk. 7. Genoptagelse efter stk. 4 tillægges skattemæssig virkning for vurderinger foretaget efter det tidspunkt, hvor genoptagelse finder sted, medmindre ejeren vidste eller burde have vidst, at den genoptagne vurdering er foretaget på et fejlagtigt grundlag. I så fald tillægges genoptagelsen skattemæssig virkning fra tidspunktet for den vurdering, der er blevet genoptaget. Stk a, stk. 1, 2 og 4, finder tilsvarende anvendelse for krav afledt af genoptagelse af en vurdering. 3. I 38, stk. 1, udgår og af andre, der har en væsentlig, direkte retlig interesse i vurderingens resultat , stk. 6, affattes således: Stk. 6. Vurderingsankenævnet kan uanset klagens udformning genoptage den påklagede vurdering i sin helhed. 3 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. januar Stk. 2. Fradrag, som før den 1. januar 2013 er givet i medfør af afsnit D i vurderingsloven som affattet ved lovbekendtgørelse nr. 740 af 3. september 2002 som ændret senest ved 14 i lov nr. 433 af 16. maj 2012, gives fortsat, så længe betingelserne er opfyldt. Fradraget gives i den til enhver tid ansatte grundværdi og ansættes til samme forholdsmæssige del af grundværdien, som fradraget har pr. 1. januar 2013, men kan ikke overstige størrelsen pr. nævnte dato. Har en ejendom flere forskellige grundforbedringsfradrag, beregnes fradraget efter 2. pkt. for hver del for sig. Ansættelsen af fradrag kan ikke senere genoptages, jf. dog stk. 5. Stk. 3. Hvis en ejendom omfattet af stk. 2 udstykkes i flere ejendomme, fordeles fradraget forholds-\n3  mæssigt mellem disse efter grundareal. Sammenlægges en ejendom som nævnt i 1. pkt. helt eller delvist med en anden ejendom, overføres fradraget forholdsmæssigt til den nye sammenlagte ejendom. Stk. 4. For ejendomme, som den 1. januar 2013 opfylder betingelserne for fradrag i grundværdi efter afsnit D i vurderingsloven som affattet ved lovbekendtgørelse nr. 740 af 3. september 2002 som ændret senest ved 14 i lov nr. 433 af 16. maj 2012, uden at et sådant fradrag er givet, skal anmodning om ansættelse af fradrag indgives til told- og skatteforvaltningen senest den 1. maj Fradraget gives i den til enhver tid ansatte grundværdi og ansættes til samme forholdsmæssige del af grundværdien, som fradraget har på det tidspunkt, hvor det bliver givet. Fradraget kan dog ikke overstige størrelsen på dette tidspunkt. Ansættelsen af fradrag kan ikke senere genoptages. Told- og skatteforvaltningen kan ikke foretage ansættelser af grundforbedringsfradrag i tilfælde, hvor ejeren ikke selv har anmodet om fradraget. Stk. 5. For ejendomme, for hvilke det den 1. januar 2013 ville være muligt at få genoptaget allerede ansatte grundforbedringsfradrag efter hidtidig affattelse af skatteforvaltningslovens 33, stk. 2, kan anmodning om genoptagelse af fradrag indgives til told- og skatteforvaltningen. Told- og skatteforvaltningen skal have modtaget anmodningen senest den 1. maj Ansættelse af fradrag som nævnt i 1. pkt. kan ikke senere genoptages. Stk. 6. Ejendommenes ejer skal ved anmodninger efter stk. 4 og 5 vedlægge dokumentation for de udgifter, som der ønskes fradrag for, i form af skøde, købsaftale, lokalplan, luftfoto af udstykningen/storparcellen, byggeregnskab med underbilag for de pågældende poster samt fakturaer eller anden dokumentation for det udførte arbejde og udgiftens størrelse. Ønskes der fradrag for anlægsudgifter, skal der på luftfoto/kortprint være markeret de veje, stier eller andre anlægsarbejder, der ønskes fradrag for, herunder skal der foreligge kopi af originale ledningskort med markering af det forsyningsanlæg/hovedanlæg, der ønskes fradrag for, når dette er aktuelt. Ønskes fradrag for tilslutningsafgifter, skal der fremsendes takstblade, vedtægter, fakturaer eller anden dokumentation, der indeholder en beskrivelse af, hvilke grundforbedrende arbejder tilslutningsafgiften indeholder for den pågældende ejendom på byggemodningstidspunktet. Stk. 7. Der gives kun fradrag efter stk. 4-6 for faktisk dokumenterede udgifter. Er anmodning om ansættelse af fradrag som nævnt i stk. 4 og 5 modtaget af told- og skatteforvaltningen før den 1. januar 2013, og tilstrækkelig dokumentation pr. denne dato ikke foreligger, skal dokumentation som nævnt i stk. 6 være modtaget af told- og skatteforvaltningen senest den 1. maj Stk. 8. For ejendomme, for hvilke grundforbedring er påbegyndt den 1. januar 2013, kan der fastsættes et fradrag i grundværdi efter afsnit D i vurderingsloven som affattet ved lovbekendtgørelse nr. 740 af 3. september 2002 som ændret senest ved 14 i lov nr. 433 af 16. maj Fradraget gives i den periode, der er nævnt i 18, stk. 2, i de nævnte bestemmelser. Det er en betingelse, at meddelelse om, at et grundforbedringsarbejde som nævnt i 1. pkt. er påbegyndt, er modtaget af told- og skatteforvaltningen senest den 1. maj 2013, og at arbejdet udføres i det tempo, der er sædvanligt for sådanne grundforbedringsarbejder. Stk. 9. Anmodning om fradrag som nævnt i stk. 8 skal være modtaget af told- og skatteforvaltningen senest den 1. juli i året efter første vurdering af den pågældende ejendom, efter at grundforbedringen er fuldført, og senest den 1. juli Fradraget gives i den til enhver tid ansatte grundværdi og ansættes til samme forholdsmæssige del af grundværdien, som fradraget har på det tidspunkt, hvor det bliver givet. Fradraget kan dog ikke overstige størrelsen på dette tidspunkt. Ansættelsen af fradrag kan ikke senere genoptages. Bestemmelserne i stk. 6 finder tilsvarende anvendelse. Stk. 10. Sager om genoptagelse af ejendomsvurderinger, som på det tidspunkt, hvor loven får virkning,\n4  er under behandling hos told- og skatteforvaltningen i medfør af skatteforvaltningslovens 33 som hidtil affattet, behandles efter de hidtil gældende regler.\n5  Bemærkninger til lovforslaget Almindelige bemærkninger 1. Indledning Regeringen (Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti), Venstre og Det Konservative Folkeparti har den 22. juni 2012 indgået aftale om en skattereform, der skaber ny vækst og flere job, og som sikrer, at man får mere ud af at arbejde. De samlede effekter af Skattereformen fremgår af forslag til lov om ændring af ligningsloven, personskatteloven og lov om en børne- og ungeydelse (Skattereformen). Dette lovforslag udmønter den del af aftalen, der vedrører følgende aftalepunkt: Afskaffelse af fradrag for grundforbedringer Parterne er enige om, at fradraget for grundforbedringer ved udstykning af grunde afskaffes med virkning fra 2013 for nye udstykninger. Fradraget for grundforbedringer omfatter anlæg af veje, kloak og lignende byggemodningsomkostninger. Allerede eksisterende fradrag fortsætter til udløb, idet fradraget fra 2013 til udløb ansættes til samme forholdsmæssige del af grundværdien, som fradraget har pr. 1. januar 2013, dog højst til det faktiske beløb på dette tidspunkt. Parterne er enige om følgende procedure for genoptagelse af tidligere ansatte grundforbedringsfradrag: Der sættes en sidste frist for genoptagelse den 1. maj De generelle genoptagelsesregler på ejendomsvurderingsområdet ændres, således at kun vurderinger foretaget på et materielt fejlagtigt grundlag og ikke beløbsmæssige vurderingsskøn vil kunne genoptages. Klager over beløbsmæssige vurderingsskøn kan ske inden for fristerne i det almindelige klagesystem. Genoptagelsesfristen er 3 år og 7 måneder efter den vurderingstermin, hvor vurdering på et materielt fejlagtigt grundlag første gang har fundet sted. De eksisterende procedurer, der involverer Skatterådet i forbindelse med genoptagelser på vurderingsområdet, afskaffes. Hermed kommer reglerne til at svare til, hvad der i øvrigt gælder for genoptagelse på skatteområdet. 2. Lovforslagets formål og baggrund Formålet med forslaget om at ændre vurderingsloven er at afskaffe reglerne om grundforbedringsfradrag med fremadrettet virkning. De grundforbedringsfradrag, der allerede er givet, får lov til at fortsætte til udløb. Baggrunden for forslaget er for det første, at de eksisterende regler er svære at forstå og vanskelige at anvende. Det giver tvivl om reglerne, mange klagesager, mange genoptagelsessager og heraf følgende lange sagsbehandlingstider. Det er uhensigtsmæssigt for såvel borgerne som for vurderingsmyndighe-\n6  derne. Hertil kommer, at reglerne medfører et uforholdsmæssigt stort ressourceforbrug hos SKAT og en stor budgetmæssig usikkerhed for kommunerne, som baserer den kommunale ejendomsskat på vurderingerne. Afskaffelsen af grundforbedringsfradraget er en væsentlig forenkling af vurderingssystemet. Bestemmelserne har deres rod helt tilbage i begyndelsen af 1900-tallet, hvor de rettede sig mod datidens landbosamfund. I vore dage anvendes bestemmelserne stort set udelukkende i forbindelse med byggemodningsarbejder i forbindelse med udstykning af grunde. De eksisterende regler om grundforbedringsfradrag er som nævnt vanskelige at administrere for såvel borgerne som for SKAT. Dette skyldes flere forhold. For det første mangler der i lovgivningen en klar definition af, hvad det er for nogle udgifter, som grundforbedringsfradraget kan omfatte. Dernæst er det uklart, hvordan og hvornår de pågældende udgifter skal kunne dokumenteres. Endelig eksisterer der ikke andre tidsfrister for, hvornår en anmodning om grundforbedringsfradrag skal være indgivet til SKAT, end skatteforvaltningslovens regler om genoptagelse. Hertil kommer, at gamle ansættelser kan genoptages langt tilbage i tiden. Noget tilsvarende findes ikke på andre områder inden for skattelovgivningen. Disse faktorer bevirker tilsammen, at der eksisterer en betydelig usikkerhed om grundforbedringsfradraget. Ikke mindst har mangelen på egentlige tidsfrister bevirket, at en lang række meget gamle sager om grundforbedringsfradrag gennem de senere år er blevet genoptaget, hvilket har betydet helt utilfredsstillende lange sagsbehandlingstider over for borgerne og et uforholdsmæssigt stort ressourceforbrug for SKAT. Baggrunden for denne situation er ikke mindst en lovændring, som blev gennemført i 2001 (lov nr. 483 af 7. juni 2001, L 183, ). Denne lovændring gik primært ud på at ændre vurderingsorganisationen, men ved samme lejlighed ophævede man de dagældende bestemmelser i vurderingslovens 19 og 20, som satte nogle tidsmæssige grænser for, hvornår en ejer af fast ejendom kunne anmode om fradrag for grundforbedringer. Med den udformning, vurderingsloven i øvrigt havde, fandt man dengang ikke, at der længere var behov for at opretholde disse begrænsninger. De ophævede lovbestemmelser havde følgende ordlyd: 19. Er der ikke givet fradrag for en grundforbedring ved den efter forbedringens fuldførelse nærmest følgende vurdering, har ejeren ikke krav på fradrag i grundværdien for denne forbedring ved senere vurderinger. 20. Når der ikke er givet fradrag i grundværdien for forbedringer til den ejer, der har foretaget forbedringerne, har en senere ejer kun krav på fradrag for de pågældende forbedringer, såfremt ejendommen ikke har været vurderet i tiden mellem forbedringens foretagelse og ejerskiftet. Antagelsen om, at der ikke længere var behov for disse bestemmelser, holdt ikke stik. Med ophævelsen\n7  af de nævnte regler er det nu SKAT, der skal fastsætte fradrag for de udgifter, der er kendt. Grundejeren har herefter mulighed for efter skatteforvaltningslovens regler at anmode om genoptagelse, hvis der enten ikke er givet et grundforbedringsfradrag fordi de dagældende betingelser ikke var opfyldt eller hvis fradraget efter grundejerens opfattelse ikke er fastsat korrekt. Den praktiske konsekvens var, at det nu blev muligt at få genoptaget sager om grundforbedringsfradrag for udgifter afholdt op til 30 år tilbage i tiden for almindelige udstykninger af grunde til boligformål og helt op til 60 år, hvis grundforbedringsarbejdet vedrører en skov. Et kompliceret regelsæt og en uensartet administration i den tidligere vurderingsorganisation bevirkede, at der rundt omkring i landet kunne findes mange udstykninger, hvor det var uklart, om grundforbedringsfradraget var fastsat korrekt. Genoptagelse af gamle grundforbedringssager blev i de følgende år sat i system i dele af rådgiverbranchen, og resultatet var en meget stor tilstrømning af genoptagelsessager hos SKAT. Ikke alene er der tale om et meget stort antal sager. Der er også tale om komplicerede sager, hvor SKAT må gennemgå meget store mængder af op til 30 år gammel og i mange tilfælde uoverskuelig og ufuldstændig dokumentation, som i praksis ikke blot indeholder dokumentation for udgifter, som er relevante for fastsættelsen af grundforbedringsfradraget. Udredningen af sådanne sager er særdeles ressourcekrævende for SKAT. Det skal også anføres, at de eksisterende forhold har gjort det vanskeligt for kommunerne at opretholde den fornødne budgetmæssige sikkerhed for så vidt angår de kommunale ejendomsskatter. De foreslåede ændringer af skatteforvaltningsloven har for det første til formål at forenkle sagsgangen i genoptagelsessager. I øjeblikket er det nødvendigt at forelægge en lang række helt oplagte sager for Skatterådet, hvilket gør sagsbehandlingen unødigt kompliceret. Dernæst er formålet bl.a. at sikre, at forhold, der ligger mange år tilbage i tiden, ikke længere kan gøres til genstand for genoptagelse. 3. Gældende ret Efter vurderingslovens A kan der gives fradrag for udgifter til grundforbedringer, når sådanne forbedringer må antages at virke værdiforøgende ved ansættelsen af grundværdien. Der findes ikke i den gældende lovgivning en udtømmende beskrivelse af, hvad der kan omfattes af grundforbedringsfradraget. Der skal dog som altovervejende hovedregel være tale om arbejder af materiel karakter, der øger grundens handelsværdi. Der har dog udmøntet sig en praksis på området. Vejanlæg tages i betragtning, men kun udgiften til det egentlige anlægsarbejde. Der gives ikke fradrag for eksempelvis etablering af gadebelysning eller skiltning. Udgifter til kloakering og til etablering af forsyningsnet (el, gas, vand, fjernvarme) kan medføre fradrag. Der gives som udgangspunkt ikke fradrag for udgifter, der udføres inde på ejerens grund. Med andre ord gives der fradrag for eksempelvis kloak frem til skellet, men ikke fra skellet og hen til huset. Det er vigtigt at holde sig for øje, at grundforbedringsfradraget ikke nødvendigvis er lig med de afhold-\n8  te udgifter. Fradraget kan ikke overstige de afholdte udgifter, men det kan heller ikke overstige den værdiforøgelse, som grundforbedringen har medført. Hvis den rå jord ville have været vurderet til X kr., og den byggemodnede grund bliver vurderet til X kr., kan grundforbedringsfradraget højst udgøre de kr., uanset om de faktiske udgifter har været højere. Det er ligeledes vigtigt at holde sig for øje, at grundforbedringsfradraget ikke nødvendigvis er en konstant størrelse. Det afhænger af udviklingen i ejendomsvurderingerne. Hvis grundværdien i eksemplet ovenfor falder til X kr., kan grundforbedringsfradraget kun udgøre kr. Stiger grundværdien senere til X kr., kan grundforbedringsfradraget stige op til de kr., men det kan ikke overstige de faktisk afholdte udgifter. Eksemplet er forenklet og tjener alene som illustration af mekanismen. Forenklingen består i, at X værdien af den rå jord også forandrer sig over tid. Grundforbedringsfradraget kan gives for forbedringer, der er fuldført indtil for 30 år siden, dog 60 år for skove. Derefter bortfalder fradraget. Det er således nødvendigt for SKAT i 30 år (henholdsvis 60 år) at holde styr på, om grundforbedringsfradraget for hver enkelt ejendom kan rummes inden for den til enhver tid eksisterende vurdering, eller om fradraget fra vurdering til vurdering skal justeres. Ansættelser af grundforbedringsfradrag kan efter de gældende regler genoptages inden for tre år, jf. skatteforvaltningslovens 33. Da fradraget som nævnt kan gives for forbedringer, der er fuldført indtil for 30 år siden, medfører en anmodning om genoptagelse behov for gennemgang af op til 30 år gammel dokumentation. Der findes i øjeblikket ikke faste regler for, hvad det er for en dokumentation, der skal fremlægges. Den gældende vurderingslov taler alene om, at de fornødne oplysninger skal foreligge (lovens 17). Det er hermed i nogen grad op til SKAT selv at tilvejebringe de oplysninger, der er nødvendige. Dette følger af det såkaldte officialprincip, hvorefter SKAT som offentlig myndighed skal træffe sine afgørelser på et fuldt oplyst grundlag. Vurderingslovens 33, stk , indeholder regler for de såkaldte skattestopberegninger. Udgangspunktet er, at ejendomsbeskatningen (ejendomsværdiskat og kommunal grundskyld) sker på et historisk grundlag. Ejendomsværdibeskatningen sker på grundlag af ejendomsværdierne i 2001 eller 2002, medmindre aktuel vurdering er lavere, mens grundlaget for opkrævning af kommunal grundskyld fastsættes inden for rammerne af det såkaldte grundskatteloft. Bestemmelserne i vurderingslovens 33, stk , går ud på, at der i forskellige nærmere opregnede situationer skal foretages en ny skattestopberegning. Dette er bl.a. tilfældet, hvis der foretages en tilbygning, eller hvis en ejendoms grundstørrelse ændres. Hvis eksempelvis et hus på 100 m 2 får foretaget en tilbygning på 50 m 2, skal SKAT foretage en vurdering af huset på nu 150 m 2 i det niveau, som huset i sin nye udformning ville have været vurderet til i 2001 og Tilsvarende skal SKAT ved ændring af grundstørrelse foretage en vurdering af den ændrede grund i niveau for det såkaldte basisår det seneste år, hvor afgiftspligtig grundværdi efter den\n9  kommunale ejendomsskattelov og grundværdien ansat af SKAT var sammenfaldende. Skatteforvaltningsloven fastsætter for vurderingsområdets vedkommende regler for vurderingsankenævnenes virksomhed, dvs. klageregler, og regler om genoptagelse af tidligere vurderinger, herunder regler af proceduremæssig karakter. Hvis ejeren af en ejendom er utilfreds med en vurdering, kan han eller hun klage over vurderingen. Dette skal ske senest den 30. juni i året efter vurderingsåret. Klagen sendes til SKAT, som har mulighed for remonstration, dvs. at imødekomme klageren. Hvis SKAT ikke kan imødekomme klageren, videresendes klagen til vurderingsankenævnet, hvor den behandles. Hvis vurderingsankenævnets afgørelse går klageren imod, kan afgørelsen indbringes for Landsskatteretten. Hvis Landsskatterettens afgørelse går klageren imod, kan denne afgørelse indbringes for domstolene. Genoptagelse af en vurdering er i princippet noget andet end påklage, om end sondringen i praksis ikke er skarp. En vurdering kan genoptages, hvis ejeren kan fremlægge oplysninger af faktisk eller retlig karakter, der kan begrunde en ændring. Ved genoptagelse vil ejeren bl.a. kunne påstå, at grundlaget for vurderingen er forkert eksempelvis at en ejendom efter ejerens mening burde have været vurderet som landbrug og ikke som beboelse. Genoptagelse kan ske frem til den 1. maj i det fjerde år efter vurderingsårets udløb vurderingen af ejerboliger vil således efter de gældende regler kunne genoptages helt frem til den 1. maj En vurdering foretaget som resultat af en genoptagelse kan påklages efter de almindelige klageregler. Som nævnt indeholder skatteforvaltningsloven også forskellige procedureregler i forbindelse med genoptagelser. Reglerne går ud på, at SKAT ikke på eget initiativ kan foretage genoptagelser ud over den 1. juli i det andet år efter vurderingsåret. Efter denne frist skal SKAT indstille til Skatterådet, at genoptagelse finder sted, uanset hvad årsagen måtte være. Dette indebærer bl.a., at SKAT ikke af egen drift kan genoptage lignende sager, hvis eksempelvis praksis må ændres som følge af en retsafgørelse. Hvis en dom i en vurderingssag går SKAT imod, kan SKAT således ikke uden videre ændre ansættelserne for andre ejendomme med tilsvarende forhold. I stedet må SKAT indstille til Skatterådet, at disse tilsvarende vurderinger genoptages, og først derefter kan genoptagelse finde sted. 4. Lovforslaget Det foreslås at afskaffe vurderingslovens regler om grundforbedringsfradrag med fremadrettet virkning. Afskaffelsen vil ikke berøre de fradrag, der allerede er givet. Hvis en ejendom har et grundforbedringsfradrag på det tidspunkt, hvor denne lov skal have virkning dvs. fra den 1. januar 2013 fortsætter dette fradrag, indtil det udløber. Fradraget vil blive givet i den til enhver tid ansatte grundværdi med et beløb, som forholdsmæssigt svarer til fradragets størrelse pr. 1. januar 2013, dog højst med det beløb, som fradraget har pr. nævnte dato. For grundejere, der efter de nugældende regler vil have mulighed for at få ansættelsen af deres grund-\n10  forbedringsfradrag genoptaget på det tidspunkt, hvor loven skal have virkning, foreslås der fastsat en særlig frist for, hvornår anmodning om genoptagelse skal være indgivet til SKAT. Endvidere fastsættes nogle dokumentationskrav. Ligeledes foreslås der en overgangsordning i de tilfælde, hvor et grundforbedringsarbejde er i gang, men ikke er afsluttet den 1. januar I sådanne tilfælde vil der på forskellige betingelser fortsat kunne gives grundforbedringsfradrag. Det foreslås samtidig, at ansættelser af grundforbedringsfradrag ikke længere skal kunne genoptages. Det foreslås præciseret, at berigtigelse af materielle fejl i forbindelse med genoptagelser af vurderinger skal have samme konsekvenser for skattestopberegningerne som tilbygning og ændring af grundstørrelse m.v. Det betyder, at der på samme måde som ved tilbygning m.v. skal foretages en vurdering af, hvad ejendommen ville have været ansat til i 2001 og 2002 inkl. ændringen/berigtigelsen. Ændringen af skatteforvaltningsloven går ud på to ting. For det første foreslås det at forenkle de eksisterende procedurer i forbindelse med genoptagelse af ejendomsvurderinger, således at Skatterådets medvirken ikke længere vil være nødvendig. Dernæst foreslås det at ændre de eksisterende regler for genoptagelse af ejendomsvurderinger, således at en vurdering kan genoptages indtil den 1. maj det fjerde år efter udløbet af det år, hvor vurdering på et fejlagtigt grundlag første gang er foretaget. Dette vil i praksis sige, at ejeren af en ejendom vil have godt tre år til at få genoptaget den fejlagtige vurdering. 5. Økonomiske konsekvenser for det offentlige De samlede økonomiske konsekvenser af skattereformen er belyst i det samtidigt med dette fremsatte forslag til lov om ændring af ligningsloven, personskatteloven og lov om en børne- og ungeydelse (Skattereformen). Der henvises også dertil for en belysning af de fordelingsmæssige konsekvenser af skattereformen. De foreslåede ændringer i nærværende lovforslag skønnes i 2013 at medføre et umiddelbart merprovenu på ca. 30 mio. kr. I 2014 forventes merprovenuet at udgøre ca. 90 mio. kr., og provenuet vil stige gradvist i de følgende 30 år i takt med at flere årgange af udstykkede grunde ikke har fradragsret for grundforbedringer. Målt i umiddelbar varig virkning udgør merprovenuet ca. 500 mio. kr. og ca. 380 mio. kr. efter tilbageløb på moms og afgifter, jf. nedenstående tabel. Forslaget vurderes kun at have begrænsede virkninger på arbejdsudbuddet. Provenuvirkning af afskaffelse af fradraget for grundforbedringer Mio. kr niveau Varig virkning Umiddelbar provenuvirkning Finansårsvirkning 2013\n11  Provenuvirkning før tilbageløb Provenuvirkning efter tilbageløb Anm.: der er anvendt en tilbageløbsprocent på 24,5 på moms og afgifter Hele merprovenuet tilfalder kommunerne. Det skønnes, at langt de fleste grundforbedringer vedrører boliger, og kun en beskeden del erhverv. Beregningsteknisk er det forudsat, at 90 pct. er boliger. Provenuvirkningen af lovforslagets enkelte elementer er uddybet i det følgende. 5.1 Vurderingsloven De provenumæssige virkninger af de foreslåede ændringer til vurderingsloven vedrører dels værdien af nye grundforbedringer, dels værdien af grundforbedringsfradrag, der er resultatet af en genoptagelsessag. Grundforbedringsfradraget udgør i størrelsesordenen 26 mia. kr. årligt (2013-niveau), hvilket omfatter fradraget for løbende grundforbedringer og fradrag i forbindelse med genoptagelsessager. I perioden har fradraget udgjort i størrelsesordenen 22 mia.kr. årligt i gennemsnit (2013-niveau). For de løbende grundforbedringer vil merprovenuet de første år være beskedent, idet de eksisterende fradrag fortsætter, indtil de udløber efter de hidtidige regler. I 2013 skønnes et merprovenu på ca. 20 mio. kr. efter tilbageløb. Provenuet vil dog stige gradvist, og den varige virkning er i størrelsesordenen 350 mio. kr. årligt efter tilbageløb. For de grundforbedringsfradrag, der efter gældende regler opstår som følge af genoptagelsessager, vil en afskaffelse ligeledes medføre et merprovenu. Det er af datamæssige årsager kun med betydelig usikkerhed muligt at skønne over omfanget heraf. I 2013 skønnes der ikke at være nogen nævneværdig provenueffekt som følge af, at det er muligt at fremsætte anmodning om genoptagelse frem til 1. maj Under en række beregningstekniske antagelser skønnes, at den fremadrettede effekt er et merprovenu på ca. 20 mio. kr. i 2014 og 60 mio. kr. i Provenuet vil stige gradvist i de efterfølgende år. Den varige virkning er ca. 30 mio. kr. efter tilbageløb. 5.2 Skatteforvaltningsloven De foreslåede forenklinger i skatteforvaltningsloven skønnes ikke at have nævneværdige provenumæssige konsekvenser. 6. Administrative konsekvenser for det offentlige Lovforslaget medfører en besparelse på ca. 1 årsværk hos SKAT i 2013 stigende til i alt 14 årsværk i 2016 og følgende år. Ændringerne medfører omkostninger til it-udvikling på ca. 1 mio. kr. og omkostninger i størrelsesordenen kr. til kommunikation. 7. Økonomiske konsekvenser for erhvervslivet Forslaget skønnes at medføre øget grundskyld for erhvervene i størrelsesordenen 50 mio.kr. før fradrag\n12  i virksomhedsskat eller selskabsskat. 8. Administrative konsekvenser for erhvervslivet Lovforslaget har ikke administrative konsekvenser for erhvervslivet. 9. Administrative konsekvenser for borgerne Lovforslaget har ikke administrative konsekvenser for borgerne. 10. Miljømæssige konsekvenser Lovforslaget har ikke miljømæssige konsekvenser. 11. Forholdet til EU-retten Lovforslaget indeholder ingen EU-retlige aspekter. 12. Hørte myndigheder og organisationer m.v. Lovforslaget har været i høring hos følgende myndigheder og organisationer: Advokatrådet, AE-Rådet, Dansk Byggeri, Dansk Ejendomsmæglerforening, Dansk Erhverv, Dansk Industri, Den Danske Landinspektørforening, Den Danske Skatteborgerforening, Ejendomsforeningen Danmark, Erhvervsstyrelsen, FSR danske revisorer, Grundejernes Landsorganisation, Kommunernes Landsforening, Landbrug og Fødevarer, Parcelhusejernes Landsorganisation. 13. Sammenfattende skema Samlet vurdering af konsekvenser af lovforslaget Økonomiske konsekvenser for det offentlige Administrative konsekvenser for det offentlige Økonomiske konsekvenser for erhvervslivet Administrative konsekvenser for erhvervslivet Administrative konsekvenser for borgerne Positive konsekvenser/mindre udgifter Forslaget vil medføre et merprovenu i størrelsesordenen 380 mio. kr. målt i varig virkning (2013-niveau). I finansåret 2013 er der ingen provenuvirkning. Administrative besparelser i størrelsesordenen 1 årsværk i 2013 stigende til 14 årsværk i 2016 og følgende år. Ingen Ingen Ingen Negative konsekvenser/merudgifter Ingen Udgifter til it-udvikling på ca. 1 mio. kr. Udgifter i størrelsesordenen kr. til kommunikation. Forslaget vil medføre øget grundskyld på ca. 50 mio. kr. årligt før skattefradrag. Ingen Ingen\n13  Miljømæssige konsekvenser Forholdet til EU-retten Ingen Ingen Lovforslaget indeholder ingen EU-retlige aspekter. Bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser Til 1 Til nr. 1 Det foreslås at ophæve vurderingslovens afsnit D, dvs. 17, 18, 21 og 21 A, om fradrag i grundværdien for grundforbedringer. Til nr. 2 Det foreslås, at berigtigelse af materielle fejl i forbindelse med genoptagelse af en vurdering skal behandles på samme måde i relation til de såkaldte skattestopberegninger som tilbygninger, ændring af grundareal m.v. Herved fjernes enhver tvivl om hjemmelsgrundlaget for at foretage en ny skattestopberegning i sådanne tilfælde. Der henvises i øvrigt til bemærkningerne til forslaget til affattelse af skatteforvaltningslovens 33, stk. 7. Til nr. 1 Der henvises til bemærkningerne til nr. 3 Til 2 Til nr. 2 Det foreslås at nyaffatte skatteforvaltningslovens 33. Forslaget begrundes med, at de eksisterende genoptagelsesregler har vist sig at være udformet på en sådan måde, at genoptagelser kan finde sted i et langt videre omfang, end det har været tilsigtet med bestemmelsen. Reglerne om genoptagelse på vurderingsområdet har paralleller til reglerne om genoptagelse på andre områder inden for skattelovgivningen. Det siger sig selv, at hvis der er sket fejl, skal sådanne fejl kunne berigtiges, hvad enten det måtte dreje sig om ansættelse af indkomstskat for et bestemt indkomstår, eller det måtte dreje sig om en ejendomsvurdering. Der er dog den afgørende forskel på en skatteansættelse for et bestemt indkomstår og en ejendomsvurdering, at når skatteansættelsen for det pågældende indkomstår er endeligt på plads, trækkes der så at sige en streg i sandet, og et nyt indkomstår begynder. Det er ikke muligt på indkomstskatteområdet at få genoptaget forhold, der ligger mange år tilbage i tiden. Dette er derimod i dag muligt på vurderingsområdet.\n14  Efter den gældende affattelse af bestemmelsen kan en klageberettiget få genoptaget en ejendomsvurdering ved senest den 1. maj i det fjerde år efter vurderingsårets udløb at fremlægge oplysninger af faktisk eller retlig karakter, der kan begrunde ændringen. Hvad det er for oplysninger, der skal fremlægges, og som kan begrunde en ændring, fremgår ikke af loven. Som nævnt under gennemgangen af gældende ret i lovforslagets almindelige bemærkninger er sondringen mellem genoptagelse og påklage ikke skarp, og realiteten er, at denne flydende grænse giver anledning til genoptagelsessager, der egentlig burde have været behandlet efter reglerne om påklage. Eller med andre ord: Praksis har udviklet sig sådan, at genoptagelsesadgangen er blevet til en ekstra klagemulighed. I stedet for en klagefrist på ¾ år fra vurderingsterminen har man i praksis fået en klagefrist på ca. 3½ år. Dette var ikke hensigten med bestemmelsen. En vurdering kan påklages indtil den 1. juli i året efter vurderingsåret dvs. ¾ år efter vurderingsterminen (alle vurderinger foregår pr. 1. oktober). Denne frist er rimelig, og den foreslås ikke ændret. Derimod foreslås det at ændre det forhold, at man gennem genoptagelsesreglerne reelt kan opnå en klagefrist på 3 år og 7 måneder efter vurderingsterminen i stedet for det ¾ år, som var hensigten med loven. Der er for ejendomsvurderingerne i modsætning til indkomstskatteansættelser yderligere det problem, at der efter ophævelsen i 2001 af bestemmelser, der satte tidsmæssige grænser for anmodninger om fradrag, kan ske genoptagelse mange år tilbage i tiden. Der er i praksis eksempler på, at forhold, der ligger 20 år eller mere tilbage i tiden, søges genoptaget. Genoptagelse af forhold, der ligger mange år tilbage i tiden, medfører dog ikke, at samtlige vurderinger og skatteansættelser i den mellemliggende periode skal genoptages. Men det betyder, at vurderingerne inden for den almindelige genoptagelsesfrist skal ændres, men på grundlag af de pågældende mange år gamle forhold. Ændringerne får skattemæssig virkning inden for den almindelige genoptagelsesfrist og derefter fremadrettet. I særlige situationer, hvor der er tale om ekstraordinære genoptagelser, kan de gamle forhold også få betydning for tidligere vurderinger og skatteansættelser. Imidlertid er genoptagelse af så gamle forhold meget ressourcekrævende for SKAT. Samtidig gælder det som omtalt under gennemgangen af gældende ret i lovforslagets almindelige bemærkninger, at SKAT ikke selvstændigt kan ændre vurderinger efter udløbet af de almindelige frister såkaldt ekstraordinær genoptagelse heller ikke selvom SKAT selv måtte være blevet opmærksom på, at der er sket fejl. I stedet skal spørgsmålet forelægges Skatterådet, jf. skatteforvaltningslovens 33, stk. 3. Efter samme bestemmelses stk. 4 kan Skatterådet efter indstilling fra SKAT bemyndige SKAT til at genoptage vurderingerne af andre ejendomme med samme forhold, når Skatterådet har ændret en vurdering i medfør af bestemmelserne i stk. 3. Med andre ord: Hvis en ejendom har fået sin vurdering ændret efter udløbet af de almindelige frister, kan SKAT ikke af egen drift ændre vurderingen af naboejendommen, selvom denne er magen til, og forholdene i øvrigt er identiske. SKAT skal indstille til Skatterådet, at dette sker også i helt oplagte tilfælde. Disse procedurer er både meget langsommelige og meget ressourcekrævende.\n15  På denne baggrund foreslås det, at der foretages en væsentlig forenkling af reglerne for genoptagelse af tidligere ejendomsvurderinger. Det foreslås, at de procedurer, der involverer Skatterådet, helt afskaffes. SKAT får mulighed for at foretage genoptagelser, og de nærmere betingelser for genoptagelse foreslås angivet i loven, herunder regler for, hvornår sådanne genoptagelser skal have skattemæssig virkning. Videre foreslås det, at ejere af ejendomme fortsat skal have adgang til at søge fejlagtige vurderinger genoptaget, men det skal efter lovforslaget være på et mere præcist defineret grundlag, end tilfældet er i dag. Genoptagelserne skal være sådan indrettet, at borgerne og myndighederne har samme mulighed for genoptagelse. Hvis borgerne kan forlange en vurdering genoptaget, skal myndighederne også kunne gøre det og vice versa. I dag er der mulighed for at forlange meget gamle forhold genoptaget, omend det kun er med skattemæssig virkning inden for den almindelige genoptagelsesfrist. Det betyder, at genoptagelsesadgangen i dag praktiseres som en forlængelse af klagefristen fra de tiltænkte ¾ år til ca. 3½ år fra vurderingsterminen. Dette har ikke været hensigten med genoptagelsesbestemmelsen. Det skal være muligt at genoptage vurderinger foretaget på et materielt forkert grundlag. Dette foreslås gjort på den måde, at ejeren af en ejendom kan få genoptaget en vurdering inden for den nugældende genoptagelsesfrist, hvis ejeren kan godtgøre, at vurderingen er foretaget på et materielt fejlagtigt grundlag. SKAT har samme mulighed inden for den samme frist. Derudover foreslås der mulighed for genoptagelse af vurderinger i visse særlige situationer, jf. nedenfor. Klager over andre forhold skal derimod behandles i det almindelige klagesystem. Forslaget til ny affattelse af skatteforvaltningslovens 33 har følgende indhold: Stk. 1 handler om ejerens generelle mulighed for at få vurderinger genoptaget. Her foreslås det for det første, at det skal være ejeren af ejendommen, der skal anmode om genoptagelse, jf. også bemærkningerne til nr. 3. Dernæst foreslås det, at genoptagelse kan finde sted, når ejeren kan godtgøre, at vurderingen er foretaget på et materielt fejlagtigt grundlag, Lovforslaget opregner forskellige eksempler på, hvad der kan være tale om, nemlig fejlagtig eller manglende registrering af ejendommens grundareal, bygningsareal, planforhold eller lignende forhold af materiel karakter. Andre eksempler kunne være, at ejendommen fejlagtigt er registreret som beliggende i byzone i stedet for i landzone, eller at ejendommen er henført til et forkert planområde. Denne liste er ikke udtømmende og tjener alene som eksempler. Det afgørende er, at der skal være tale om en fejlagtig registrering af fysisk/materielle forhold, og at denne fejlagtige registrering har givet sig udslag i en fejlagtig vurdering. Beløbsmæssige ansættelser foretaget på et korrekt grundlag vil ikke kunne genoptages. Heri ligger, at\n16  det skal være selve grundlaget for vurderingen, der ikke er materielt korrekt. Det forhold, at ejendommens ejer ikke er enig med SKAT om den beløbsmæssige vurdering af en bestemt ejendom, skal ikke kunne gøres til genstand for genoptagelse. Uenighed mellem ejendommens ejer og SKAT om den beløbsmæssige vurdering skal afgøres efter de gældende regler om påklage og inden for de klagefrister, der gælder. Disse regler foreslås ikke ændret. Det er således konstaterede fysisk/materielle fejl, der skal kunne gøres til genstand for genoptagelse. Genoptagelsesfristen foreslås fastsat til det samme som nu, nemlig den 1. maj i det fjerde år efter udløbet af vurderingsåret. Samtidig foreslås der fastsat en tidsmæssig bagkant. Som tidligere nævnt er det i øjeblikket muligt at få genoptaget forhold, der ligger mange år tilbage i tiden og vel at bemærke forhold, som dengang udmærket kunne have været berigtiget. Det er hverken hensigtsmæssigt eller nødvendigt, at meget gamle forhold på vurderingsområdet på ejers foranledning skal kunne genoptages dette er heller ikke muligt på andre områder og derfor foreslås bestemmelsen udformet sådan, at genoptagelse kan ske til og med den 1. maj i det fjerde år efter udløbet af det år, hvor den materielt fejlagtige vurdering første gang er foretaget. Hvis en fejlagtig vurdering er foretaget første gang pr. 1. oktober 2011, vil den således kunne genoptages på ejerens foranledning frem til og med den 1. maj Vurderingerne pr. 1. oktober 2011 blev meddelt til ejerne i begyndelsen af 2012, og ejerne af ejendomme, hvor der er sket fejl, vil hermed have godt tre år til at søge sådanne fejl berigtiget. En sådan berigtigelse vil have skattemæssig virkning fra det tidspunkt, hvor fejlen er opstået i eksemplet her for den beskatning, der finder sted på grundlag af vurderingen foretaget pr. 1. oktober 2011, jf. bemærkningerne til stk. 6. Hver vurdering er en ny og selvstændig vurdering, men i praksis vil en række data gå i arv fra vurdering til vurdering, bl.a. oplysninger om areal og planforhold. Hvis et bestemt fejlagtigt forhold ligger til grund for vurderingen pr. 1. oktober 2009, og det samme fejlagtige forhold ligger til grund for vurderingen pr. 1. oktober 2011, vil fristen for genoptagelse løbe fra den 1. oktober Ved ejeren af en ejendom skal forstås den til enhver tid værende ejer. Hvis en fejlagtig vurdering eksempelvis er foretaget første gang pr. 1. oktober 2011, vil genoptagelsesfristen fortsat være den 1. maj 2015, uanset om ejendommen i mellemtiden har skiftet ejer. Genoptagelsesfristen vil knytte sig til en bestemt vurdering af en bestemt ejendom på et bestemt tidspunkt. Fristen vil ikke knytte sig til den person, der på et givet tidspunkt ejer ejendommen. Endelig foreslås det, at ejeren af ejendommen samtidig med anmodning om genoptagelse over for SKAT skal dokumentere, at vurderingen er foretaget på et materielt fejlagtigt grundlag. Der er ikke i lovteksten angivet, hvilken dokumentation der skal foreligge. Dette lader sig ikke gøre at opregne udtømmende, da der ikke på forhånd kan opstilles en liste over mulige situationer, hvor bestemmelsen vil skulle anvendes. Det afgørende er, at ejendommens ejer skal kunne dokumentere, at vurderingen er foretaget på et fejlagtigt grundlag. SKAT kan efter stk. 2 genoptage vurderinger på samme betingelser som ovenfor anført. SKAT vil endvidere kunne genoptage en vurdering eller rettere foretage en vurdering hvis vurdering ved en fejl\n17  ikke er foretaget. Stk. 3 omhandler den særlige situation, at hidtidig praksis er blevet underkendt. Dette kan ske som følge af en dom eller en landsskatteretskendelse, og det kan også ske på den måde, at Skatteministeriet melder en praksisændring ud. I sådanne tilfælde er det efter lovforslaget uden betydning, om praksis ændres før eller efter udløbet af den almindelige genoptagelsesfrist for de enkelte vurderinger. SKAT kan under alle omstændigheder genoptage. De vurderinger, der skal genoptages, hvis praksis ændres som følge af dom eller landsskatteretskendelse, er ikke alene den konkrete vurdering, der er blevet endeligt underkendt i den pågældende sag, som har givet anledning til ændring af praksis, men også vurderingen af andre ejendomme med tilsvarende forhold. Efter de gældende regler kan SKAT ikke genoptage vurderingen af sådanne andre ejendomme uden Skatterådets godkendelse. Skatterådets godkendelse vil ikke længere være nødvendig. Det sker sjældent, at praksis ændres af andre årsager end underkendelse af hidtidig praksis ved dom eller kendelse fra Landsskatteretten. Skulle situationen opstå, er der i lovforslaget taget højde for, at genoptagelse i et sådant tilfælde også vil kunne finde sted. Endelig kan SKAT efter stk. 4 genoptage en vurdering efter udløbet af den almindelige genoptagelsesfrist, hvis det konstateres, at en vurdering er foretaget på et fejlagtigt grundlag som defineret i stk. 1, dvs. på grundlag af fejlagtig eller manglende registrering af ejendommens grundareal, bygningsareal, planforhold eller lignende forhold af materiel karakter, eller hvis vurdering ved en fejl slet ikke er foretaget. Det vil være en betingelse for genoptagelse, at genoptagelsen vil resultere i en ændring af ejendomsværdi eller grundværdi med mindst 15 pct. Dette vil gælde begge veje, dvs. både når genoptagelse er til gunst for ejeren, og når genoptagelse er til ugunst for ejeren. En sådan grænse skønnes at være nødvendig, da det ressourcemæssigt ville være ude af proportion eventuelt at skulle foretage bagatelagtige genoptagelser af gamle forhold uden væsentlig økonomisk betydning for ejeren eller for det offentlige. Som ved de almindelige genoptagelser vil det også her gælde, at beløbsmæssige vurderinger foretaget på et korrekt grundlag ikke vil kunne genoptages. I praksis vil det som udgangspunkt være SKAT, der foranlediger genoptagelser, men der er ikke noget til hinder for, at ejeren af en ejendom kan rejse spørgsmålet. Hvis der eksempelvis opstår spørgsmål om ændring af praksis som følge af en dom eller en landsskatteretskendelse, jf. stk. 3, er der intet til hinder for, at ejeren af en ejendom selv retter henvendelse til SKAT med anmodning om genoptagelse. SKAT vil ved praksisændringer af egen drift forsøge at finde frem til de ejendomme, hvor det er relevant at genoptage vurderingerne, men dette hindrer ikke nogen i selv at rejse spørgsmålet. Det er imidlertid nødvendigt at fastsætte nogle tidsfrister for indgivelse af anmodninger fra borgerne, jf. stk. 5. I situationen med praksisændring (stk. 3) kan genoptagelse finde sted uanset den almindelige\n18  genoptagelsesfrist. Praksisændringen kan i relation til en given vurdering hermed ligge både inden og uden for genoptagelsesfristen. Ejeren vil altid kunne påberåbe sig genoptagelsesfristen efter stk. 1, og genoptagelse af en vurdering efter stk. 3 vil derfor altid kunne finde sted inden for fristen for genoptagelse af den pågældende vurdering. Er man derimod uden for fristen, skal ejeren anmode om genoptagelse senest 6 måneder efter, at han eller hun er blevet bekendt med det forhold, der begrunder en genoptagelse. I andre situationer (stk. 4) gælder alene den ovenfor nævnte 6-månedersfrist. Dette skyldes, at man her under alle omstændigheder vil være uden for den almindelige genoptagelsesfrist. Hvis ejeren af en ejendom bliver bekendt med, at en fejl af relevant karakter har ført til, at en vurdering er for høj, kan den pågældende således inden for 6 måneder anmode SKAT om genoptagelse. Ejeren af ejendommen skal i alle tilfælde over for SKAT dokumentere, at vurderingen er foretaget på et materielt fejlagtigt grundlag, således som det også er tilfældet ved genoptagelser på ejers foranledning efter stk. 1. Næste spørgsmål er så, hvornår en genoptagelse skal have skattemæssig virkning. Det foreslås i stk. 6, at almindelige genoptagelser efter stk. 1 og stk. 2 skal have virkning fra tidspunktet for den vurdering, som er blevet genoptaget. De korrigerede oplysninger vil herefter gå i arv til fremtidige vurderinger. Når der er tale om genoptagelse på grund af underkendelse af hidtidig praksis som følge af dom eller landsskatteretskendelse, skal genoptagelsen efter forslaget have skattemæssig virkning fra tidspunktet for den vurdering, der har været udtaget til prøvelse i den første sag, der resulterede i en underkendelse af hidtidig praksis. I andre tilfælde af praksisændringer skal genoptagelser have skattemæssig virkning fra det tidspunkt, hvor praksisændringen bliver gældende. I stk. 7 foreslås regler for, hvornår genoptagelser efter stk. 4 skal have skattemæssig virkning. Der må her skelnes mellem to situationer, nemlig når ejeren er i god tro, og når ejeren ikke er i god tro. Hvis en fejl er begået af en offentlig myndighed eller en privat aktør eksempelvis en tidligere ejer vil spørgsmålet være, om ejeren vidste eller burde have vidst, at der forelå en fejl. Med andre ord om ejeren var i god tro. Hvis ejeren af en ejendom eksempelvis bygger 100 m 2 til sit hus, og tilbygningen ved en simpel tastefejl hos en offentlig myndighed kun bliver registreret med 10 m 2 eller hvis ejeren helt undlader at registrere tilbygningen og ejendommen vurderes derefter, må det formentlig stå klart, at ejeren ikke kan være i god tro. Det skal dog understreges, at spørgsmålet om god tro eller ej altid må bero på en konkret bedømmelse. Hvis det konstateres, at ejeren har været i god tro, vil genoptagelse efter forslaget skulle have skattemæssig virkning fremadrettet. De korrigerede oplysninger vil indgå i grundlaget for kommende vurderinger og i den beskatning, som de kommende vurderinger giver grundlag for. Derimod vil ejeren i tilfælde af god tro ikke bagudrettet blive beskattet på grundlag af den ændrede vurdering. Hvis der ikke foreligger god tro hos ejeren, vil genoptagelsen blive tillagt skattemæssig virkning fra tidspunktet for den vurdering, der er blevet genoptaget. Den tidsmæssige bagkant vil i sådanne situatio-\n19  ner være de forældelsesfrister, der er redegjort for i bemærkningerne til stk. 8. Genoptagelse af tidligere vurderinger og berigtigelse af faktuelle fejl rejser spørgsmålet om korrektion af de såkaldte skattestopniveauer. Herved forstås det forhold, at ejendomsværdiskatten beregnes på grundlag af vurderingerne i 2001/2002, og at grundlaget for opkrævning af kommunal grundskyld tilsvarende er fastsat i et historisk niveau ( basisår ) med en reguleringsmekanisme, som fremgår af den kommunale ejendomsskattelov. Vurderingslovens 33, stk , fastsætter regler for ansættelse af nye skattestopniveauer i tilfælde, hvor der foretages tilbygninger, hvor ejendommens grundstørrelse ændres og i forskellige andre situationer. Hvis det eksempelvis konstateres, at et parcelhus registreret i BBR med et boligareal på 100 m 2 faktisk har et boligareal på 150 m 2, vil der alt andet lige være grundlag for en ny skattestopberegning dvs. en vurdering i 2001/2002-niveau. Vurderingsloven foreskriver bl.a., at hvis der foretages tilbygning, som ikke er omfattet af vurderingen, skal der foretages en ansættelse i 2001/2002-niveau af ejendommen inkl. tilbygningen. Situationen i eksemplet ovenfor er sammenlignelig hermed, idet ekstra 50 m 2 ikke er omfattet af vurderingen og derfor heller ikke indgår i grundlaget for opkrævningen af ejendomsværdiskat, hvilket det i princippet burde. Kort sagt kan korrektioner af faktuelle fejl som omhandlet i forslaget til ny affattelse af skatteforvaltningslovens 33 sidestilles med de forhold, der giver anledning til nye skattestopberegninger efter vurderingslovens 33, stk Det er derfor i lovforslagets 1, nr. 2, foreslået, at reglerne i vurderingslovens 33, stk , finder tilsvarende anvendelse i sådanne situationer. Stk. 8 handler om forældelsesregler for de krav, der er afledt af genoptagelse af en vurdering. I øjeblikket gælder de almindelige regler efter forældelsesloven, dvs. at afledte krav er forældet allerede efter tre år. På skatte- og afgiftsområdet opererer man med en regel om, at skatte- og afgiftsansættelser foretaget eller varslet inden udløbet af den almindelige forældelsesfrist tidligst forældes efter et år, ligesom man på disse områder opererer med en 10-års forældelsesfrist for krav afledt af ekstraordinære ansættelser. Det foreslås, at tilsvarende regler kommer til at gælde for krav, som er afledt af genoptagelse af en vurdering. Til nr. 3 Efter den gældende bestemmelse kan en klage til vurderingsankenævnet indgives af ejeren af ejendommen og af andre, der med lovens udtryk har en væsentlig, direkte retlig interesse i vurderingens resultat (skatteforvaltningslovens 38, stk. 1). Det bør ikke være muligt for andre end ejendommens ejer selv at klage over en vurdering. Det foreslås derfor, at bestemmelsen om, at andre også kan klage, udgår. Til nr. 4 Efter den gældende bestemmelse i skatteforvaltningslovens 38, stk. 6, kan et vurderingsankenævn uanset klagens formulering foretage afledte ændringer.\n20  Hvis ejeren af en ejendom eksempelvis klager over sin grundværdiansættelse, vil vurderingsankenævnet naturligvis skulle tage stilling til denne klage. Men vurderingsankenævnet vil efter de gældende regler i denne situation ikke kunne tage ejendomsværdien op til overvejelse, så længe ejeren ikke har klaget over denne. Det foreslås at ændre denne bestemmelse, således at vurderingsankenævnet uanset klagens udformning vil kunne genoptage den påklagede vurdering i sin helhed, så vurderingsankenævnet kan genoptage såvel grundværdiansættelsen som den samlede ejendomsværdiansættelse. Til 3 Til stk. 1 Det foreslås, at loven træder i kraft den 1. januar Til stk. 2 Det foreslås, at de grundforbedringsfradrag, som forud for den 1. januar 2013 er givet i medfør af de hidtil gældende regler, fortsat skal gives, så længe betingelserne for fradraget fortsat er opfyldt. Fradragene vil blive givet i den periode, der er tilbage indtil udløb, og med et beløb forholdsmæssigt svarende til fradragets faktiske størrelse pr. 1. januar Bestemmelsen vil blive administreret på den måde, at forholdstallet procentsatsen fastsættes med én decimal. Fradraget vil dog ikke kunne være større end det beløb, der er ansat pr. denne dato. Dette vil gælde uanset udviklingen i grundværdierne, og uanset det forhold, at de faktiske omkostninger ved grundforbedringen vil kunne være højere. Dette kan illustreres med et forenklet eksempel. En ejendom har den 1. januar 2013 en grundværdi på kr. og et grundforbedringsfradrag på kr. Hvis grundværdien senere stiger til kr., vil grundforbedringsfradraget fortsat være kr. Hvis grundværdien derimod falder til kr., falder grundforbedringsfradraget tilsvarende til kr. Stiger grundværdien senere, kan fradraget igen stige op til de kr. Det kan sagtens forekomme, at en ejendom har flere grundforbedringsfradrag, og at disse udløber på forskellige tidspunkter. I så fald foretages beregningen som ovenfor nævnt for hvert af de pågældende dele af det samlede fradrag. SKAT vil ved kommende vurdering af ejendomme med grundforbedringsfradrag således ikke længere skulle tage stilling til grundforbedringsfradragets størrelse, jf. gennemgangen af gældende ret under lovforslagets almindelige bemærkninger. De ansættelser af grundforbedringsfradrag, der gælder pr. 1. januar 2013, vil ikke senere kunne genoptages. Der foreslås dog fastsat en overgangsbestemmelse, således at genoptagelse vil kunne finde sted frem til den 1. maj 2013, jf. bemærkningerne til stk. 6. Til stk. 3\nForslag. Lov om ændring af vurderingsloven og skatteforvaltningsloven\n2011/1 LSF 198 (Gældende) Udskriftsdato: 31. december 2016 Ministerium: Skatteministeriet Journalnummer: Skattemin., j.nr. 2012-711-0079 Fremsat den 14. august 2012 af skatteministeren (Thor Möger Pedersen)\nLovforslag nr. L 198 Folketinget 2011-12 Fremsat den 14. august 2012 af skatteministeren (Thor Möger Pedersen) Forslag til Lov om ændring af vurderingsloven og skatteforvaltningsloven (Afskaffelse af grundforbedringsfradrag


Vaskekost til udetræ - Malerværktøj og tilbehør - Anza\nAnza vaskekost med slidstærk syntetbørste egnet til lud-, alge- og mugafvaskning. Skal træfacaden have et løft, er en grundig vask den rigtige start.\nSlidstærke syntetiske børster\nPasser på forlængerskaft, så du kan nå vidt omkring\nVelegnet til lud-, alge- og mugafvaskning\nTrænger huset til en kærlig hånd udvendigt? Så er en grunding afrensning et godt sted at starte. En god vaskekost er et effektivt og skånsomt redskab til at slippe af med alger og belægning.\nBrug vaskekosten til at påføre vand og eventuelt rensemiddel og børst ekstra grundigt på de særligt beskidte områder.\nAnvendelsesområde: Facade, Træbeklædning, Mur, Udendørs\nRengøring af udendørs træ\nVelegnet til husvask inden maling og som årlig vedligeholdelse. I kombination med vand og egnet rensemiddel fjernes skidt og snavs nemt og skånsomt.\n367170 170 x 55 mm


Simracerne kørte tæt på Road Atlanta - Boxengasse\nNæsteEngelsk team storsatser på danskere i LMP3\nSimracerne kørte tæt på Road Atlanta\nKim Gripping\td. 23. januar 2019 Foto: DERC\nEfter en lang julepause var Danish eSport Racing Championship (DERC) tilbage på den virtuelle racerbane, da serien den 16. januar afviklede fjerde afdeling af mesterskabet på Road Atlanta. Den amerikanske racerbane er berømt og berygtet for sit kuperede terræn, ligesom Petit Le Mans bliver kørt på banen.\nDenne gang var det imidlertid de danske simracere som var klar til race på banen. Især Nicolai Sylvest var skarp; han satte sin Audi R8 LMS fra Real Esport Blue-teamet på pole position til første løb, blot 0,031 sekund foran Daniel Lundgaard fra søsterholdet Real Esport Red.\nEfter en rolig første omgang var Mikkel Jensen under pres bagfra, og på vej gennem et hurtigt venstresving gik bunden mod asfalten og sendte ham som passager direkte i dækvolden. Sammenstødet sendte Jensen på hovedet tilbage på banen, hvor han heldigvis undgik kontakt med de passerende biler.\nHele vejen gennem feltet var der tætte og intense kampe. Ikke mindst i den sidste tredjedel af feltet, hvor Dan Hald Madsen efter lidt nærkontakt med Jakob Kvistborg endte med at sende sin teamkammerat, Mathias Wodschouw, i væggen. Ikke det bedste resultat for No Nonsense Racing-teamet.\nNicolaj Sylvest kunne ikke holde en velkørende Lasse Sørensen bag sig. Foto: DERC\nUnderholdningen sørgede især Nicolaj Jacobsen og Mathias H. Jensen for. De to kæmpede heatet igennem om fjerdepladsen, hvor der blev byttet placeringer mange gange i løbet af de 25 minutter.\nFørste heat blev vundet af Lasse Sørensen foran Nicolai Sylvest og Thomas Hjerresen.\nDM-førende Dali Jankovic mærkede presset igen på Road Atlanta. I første heat kørte han på niendepladsen, men flere gange måtte han modstå angreb fra Andreas Jochimsen, der i agressiv stil forsøgte at komme forbi. Det blev dog Jankovic som holdt niendepladsen frem til målstregen i første heat, mens Jochimsens agressive kørsel sendte ham i muren på start/mål-langsiden på næstsidste omgang. Efter løbet blev Dali Jankovic dog diskvalificeret af dommerne efter at have påkørt Frederik Kjeldgaard Jørgensen.\nKvalifikationen til andet heat gav pole position til Daniel Lundgaard foran Nicolai Sylvest og Mathias H. Jensen.\nEn skarp start fra Sylvest satte ham i front af løbet, hvorefter han forsøgte at opbygge et forspring til Daniel Lundgaard og Lasse Sørensen. Med få minutter igen lykkedes det dog Sørensen at gå forbi både Lundgaard og Sylvest, og derefter så han sig ikke tilbage. En dobbeltsejr blev det til for den nordjyske tidligere DTC-mester, mens Nicolai Sylvest med nød og næppe holdt Lundgaard bag sig over målstregen.\nNicolaj Bøllingtoft var et af ofrene i opløbssvinget, hvor han tog Simon Hæstrup med sig af banen. Foto: DERC.\nOpløbssvinget endte med at have en håndfuld ofre på samvittigheden efter andet heat. Nikolaj Bøllingtoft kom for bredt gennem svinget og tabte kontrollen over sin Audi R8 og tog Simon Hæstrup med sig i betonen. Kort efter gik også Mikkel Jensen for bredt over curben og sluttede løbet før tid.\nMed to tætte og underholdende løb i bogen kan kørerne i DERC-serien nu se frem til næste løb på kalenderen. Denne gang drejer det sig om næstsidste afdeling på Road America, som bliver kørt den 6. februar.\nKategori: Forsidestof, Simracing\nTagget med: daniel lundgaard, derc, esport, kasper h jensen, Lasse Sørensen, Nicolaj Sylvest, Road Atlanta, simracing\nRaceriværksætter sigter mod Le Mans